title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille 'Kalastustuotteiden markkinoiden tulevaisuus Euroopan unionissa: vastuu, kumppanuus, kilpailukyky'"

eurovoc_concepts:
EU market
common organisation of markets
competition law
fishery product
fishing industry

text: C 235/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 jäsenvaltioiden tekemiin päätöksiin tai myös päätöksen puuttuessa. Tämä kansalaisten demokraattinen perusoi- keus vastaa yhteisön oikeuden yleisiä oikeusperiaatteita. 4. Päätelmät 3. 7. 7–21 artikla Komitea on tietoisesti jättänyt puuttumatta näihin alakohtaisten direktiivien yksityiskohtaisiin muutok- siin. Komitean mielestä on tärkeämpää ottaa mahdolli- simman tiiviissä muodossa kantaa komission tärkeim- piin muutosehdotuksiin, ja se katsoo tästä syystä voi- vansa ohittaa pääosin ongelmattomat mukautus- säännökset. Komitea tukee komission direktiiviehdotusta, sillä se pitää sitä tärkeänä lainsäädännön yksinkertaistamisen ja avoimuuden lisäämisen välineenä. Kustannus-hyötysuhteen parantamisen ohella ehdotetut työskentelyä yksinkertaistavat toimet nopeuttavat työ- prosessia ja vahvistavat siten Euroopan kansalaisten luottamusta järjestelmään. Bryssel 27. toukokuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ‘Kalastustuotteiden markkinoiden tulevaisuus Euroopan unionissa: vastuu, kumppanuus, kilpailukyky‘” (98/C 235/12) joulukuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja Komissio päätti 22. 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonan- nosta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 12. toukokuuta 1998. Esittelijä oli Eduardo Chagas. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 103 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan, ja 6 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Komission tiedonannolla pyritään pohjustamaan 1. 1. yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) muuttamisesta käytävää keskustelua, jotta markkinat saadaan toimi- vammiksi ja yhteisen kalastuspolitiikan kyseinen osa-ala mukautetuksi kalastustuotteiden markkinoilla tapahtu- neeseen kehitykseen. Komissio tekee myöhemmin YMJ:n toimivuuden 1. 2. parantamiseen tähtääviä ehdotuksia. 2. Yleistä asiakirjasta keskusteltavan laajasti toimielimissä ja kuu- levansa perusteellisesti kalastusalan pääasiallisia toimi- joita (varustajia, työntekijöitä, teollisuuden edustajia ja kuluttajia). 2. 2. Komitea muistuttaa, että YMJ perustettiin ase- tuksella (ETY) N:o 2142/70 (1), jossa määriteltiin yhteis- en kalastuspolitiikan kyseisen osa-alueen keskeiset pe- riaatteet. Periaatteita on sittemmin tarkistettu vastaa- maan todellista tilannetta, ja viimeisin tarkistus tehtiin 1. tammikuuta 1993 voimaan tulleella perusasetuk- sella (2). 2. 1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission tie- donantoon kalastustuotteiden markkinoiden tulevai- suudesta ja korostaa komission todenneen toivovansa (1) EYVL L 236, 27. 10. 1970, s. 5. (2) EYVL L 388, 31. 12. 1992, s. 1. 27. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/57 2. 3. Yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet ovat osin samoja kuin yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP), josta se on saanut muutoinkin runsaasti vaikutteita: markkinoiden vakauttaminen, toimitusvarmuuden ta- kaaminen ja kohtuulliset hinnat. YMJ:llä on myös samat periaatteet kuin YMP:llä, toisin sanoen markkinoiden yhtenäisyys, taloudellinen solidaarisuus ja yhteisön etuuskohtelu. 2. 4. Toisin kuin YMP:ssä, kalastustuotteiden YMJ:n yhteinen tullitariffi vakiinnutettiin poliittisista syistä 60-luvulla Dillonin kierroksen GATT-neuvotteluissa, mikä puolestaan on tunnetusti aiheuttanut hankaluuk- sia, ja komission on ollut mahdotonta korottaa tullisuo- jaa. Myöhemmillä neuvottelukierroksilla järjestelmään on tehty myönnytyksiä. 2. 5. Yhteisen tullitariffin vakiinnuttaminen GATTin puitteissa merkitsee, että kalastustuotteiden YMJ toimii markkinatalouden periaatteiden mukaisesti, minkä vuoksi tuontia yhteisön ulkopuolisista maista ei voida rajoittaa eikä yhteisön tuotantoa voida tukea GATT- säännöstössä olevia suojatoimenpiteitä lukuun ottamat- ta. Tämä ei tarkoita sitä, ettei yhteisön etuuskohtelun periaatetta täysin noudateta tai että kalastustuotteiden tullitariffeja ei käytetä järkevästi, jolloin yhteisön tuo- tannon suojan heikentäminen hyödyttäisi aina vastaa- vasti yhteisön ulkopuolisten maiden kalastusta. YMJ ei yksinään riitä ratkaisemaan alan kaikkia 2. 6. ongelmia. 2. 7. On muistettava, että alan tärkeimmät tasapainoa horjuttavat tekijät juontavat juurensa ennen kaikkea siitä, että käytettävissä olevia kalavaroja ylikalastetaan ja kysyntä on niukkoihin kalavaroihin nähden liian vilkasta; muita syitä ovat ylivelkaantuminen, korkeat tuotantokustannukset, alhainen tuotanto ja jossain eräänlainen markkinakanavien hie- määrin myös nosäädön puute. Vakavien sisäisten rakennetekijöiden lisäksi on joukko ulkoisia tekijöitä, jotka vaikuttavat siihen, että Euroopan markkinat ovat pääasiallisten kilpailijoiden ulottuvilla: markkinoiden maailmanlaa- juistuminen, tullimuurien aleneminen ja/tai kaupan esteiden poistuminen, muiden tuotteiden synnyttämä kilpailu ja kuljetuskustannusten aleneminen. sia ja johdonmukaisia muiden yhteisen kalastuspolitii- kan alaan kuuluvien, jo toteutettujen tai vastaisuudessa toteutettavien vastaavien toimenpiteiden kanssa, erityi- sesti mitä tulee rakenteisiin, voimavaroihin ja valvon- taan. 2. 10. Komitea muistuttaa lisäksi, että edellä mainitun kokonaisvaltaisen käsittelytavan suuntaisesti kalastus- tuotteiden YMJ:n muutokset edellyttävät yhteiskunnal- lis-taloudellisia oheistoimenpiteitä, joilla helpotetaan alalla tehtävien muutosten täytäntöönpanoa. Näin ollen on tärkeää, että kaikissa jäsenmaissa, joissa harjoitetaan kalastusta, on toimivat tuottajajärjestöt. 2. 11. Kalastustuotteiden YMJ pyrkii sääntelemään markkinoilla vallitsevaa kilpailua ja torjumaan yhteisön ulkopuolisten maiden laitonta kilpailua kunnioittaen kuitenkin unionin kansainvälisiä sitoumuksia. 2. 12. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on turvau- duttava ponnekkaammin käytettävissä oleviin keinoihin ja estettävä täysin sääntöjen vastaisesti pyydettyjen tuotteiden vapaa markkinointi yhteisössä, jossa ne kilpailevat laittomasti omien markkinatoimijoidemme kanssa. Tilanne ei ole tältä osin läheskään tyydyttävä, minkä kalastusala ja TSK ovat tuoneet julki useampaan otteeseen. Voimassa olevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonnassa on lukuisia puutteita, millä on oma vaiku- tuksensa alan häiriötekijöihin. 2. 12. 1. Tuonnin yhteydessä on voimassa olevien säännösten täytäntöönpanoa valvottava tiukemmin, varsinkin hygieniaa ja terveyttä, tuotemerkintöjä ja vähimmäiskokoja (sukukypsään ikään ehtimättömiä yksilöitä). Kalastustuotteet eivät poikkea muista samanta- 2. 13. paisissa olosuhteissa markkinoitavista tuotteista, ja nii- den tarjonnan mukauttaminen kysyntään on tuottajien tulotason kannalta ratkaiseva tekijä. Tuottajien on tehtävä tästä asianmukaiset johtopäätökset, ja nimen- omaan YMJ:n interventiomekanismin on voitava olla sääntelijän osassa, varsinkin kun kalastus on luonteel- taan riskialtista toimintaa. 2. 8. Yhteisön kalastustoiminnan jatkuvuuden kan- nalta on välttämätöntä taata kalastuksen kannattavuus hyödyntämällä meren antimia järkiperäisesti, mikä puo- lestaan edellyttää yhteisen kalastuspolitiikan kaikkien osatekijöiden integroituja toimenpiteitä. 2. 14. Komitea toteaa Euroopan unionin kalan kulu- tuksen henkeä kohden lisääntyneen jonkin verran 90- luvun loppuvuosina, joskin etenkin tuoreen kalan suh- teen kulutustavat ja -tottumukset ovat hyvin erilaisia. Komitea olettaa komission valvovan, että nyt 2. 9. tehdyt YMJ:tä koskevat ehdotukset ovat samansuuntai- 2. 15. Eurooppalaisten ravintotottumuksia voidaan muuttaa lisäämällä kalan kulutusta, mikä edistäisi samalla terveitä ruokailutottumuksia. Tämän vuoksi C 235/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 YMJ:n uudistuksessa ei saa missään tapauksessa unoh- taa kalastustuotteiden tunnetuksi tekemistä. Tuotta- jajärjestöjen olisi turvauduttava nykyistä enemmän yh- teisön tarjoamiin kannustimiin, joilla tuetaan kalastus- tuotteiden kulutusta lisääviä tiedotuskampanjoita ja annetaan tietoa uusien lajien kulutuksesta. 2. 20. Etenkin tuoretuotteiden kilpailu yhteisön ulko- puolisten tuottajien ja hurjaa vauhtia kehittyvän vesivil- jelyn (jopa arvotuotteet ovat viljeltyjä) kanssa kiristyy jatkuvasti. Menestyäkseen kilpailussa kalastusalan on panostettava lujasti kuluttajia tyydyttävään laatupoli- tiikkaan. 2. 15. 1. Hintatekijä saattaa niin ikään edistää ratkai- sevasti kyseisen tavoitteen pysyvää saavuttamista. 2. 16. Tuottajajärjestöjen ja niistä riippuvaisten mark- kinatoimijoiden on omalta osaltaan edistettävä markki- noiden avoimuutta ja huomioitava strategioissaan myös kuluttajavalistus. Komitea katsoo tarpeelliseksi tukea toimia, 2. 21. joilla yhteisön tuotanto saadaan toimitettua jouhevam- min jalostusteollisuuteen hyvissä olosuhteissa ja hyvä- laatuisena, sillä tuotanto- ja jalostusala täydentävät toisiaan. Hankintasopimukset vaikuttavat a priori hyvältä ratkaisulta. 2. 16. 1. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tuotannon optimointi ja avoimemmat liikesuh- teet edellyttävät lajien kaupalliseen nimitykseen, alku- perään, tuotantotapaan ja tuoreusasteeseen liittyviä toimenpiteitä. 2. 21. 1. Tarkoituksena on välttää yhteisön ulkopuo- listen maiden yhteisön markkinoille pääsyä varten myönnettyjen tullietuuksien mahdollisesti aiheuttamat kilpailuvääristymät, koska kyseiset maat hyötyvät alhai- sista tuotanto- ja raaka-ainekustannuksista. 2. 16. 2. Komitea toivoo, että alan sisäiseen integroitu- miseen liittyvät ehdotukset voitaisiin tehdä mahdollisim- man pian. 2. 17. Komitea suhtautuu erittäin myönteisesti vas- tuuntuntoisen kalastuksen ja markkinoiden periaattee- seen. 2. 17. 1. Komitea katsoo, että hyvien käytänteiden arvostaminen sekä pyynnissä että kalojen ja kasvien vesiviljelyssä ja markkinoinnissa saattaa hyvinkin paran- taa alaa kokonaisvaltaisesti, mutta ennen kaikkea se edistää yhteisön tuotannon tunnetuksi tekemistä yh- teisön ulkopuolisten maiden kilpailijoihin nähden. 2. 18. Tarjonnan keskittäminen kannustamalla lastin joissa purkua voidaan purkua sellaisissa satamissa, valvoa asianmukaisesti, saattaa vähentää voimassa ole- vaa lainsäädäntöä loukkaavia käytäntöjä. 2. 19. Komitea suhtautuu jokseenkin varauksellisesti kohdassa III A 4 b) mainittuihin ”vastuuntuntoisin menetelmin” pyydettyihin tuotteisiin. Komitean mie- lestä käsitettä on selkiytettävä, sillä väärin käytettynä se saattaa johtaa kilpailuedellytyksiä vääristäviin käytäntöihin. Bryssel 27. toukokuuta 1998. 2. 22. Ehtyvät kalavarat huomioon ottaen komitea katsoo, että alan tulisi pyrkiä ajamaan ponnekkaasti ”markkinoilta vetämisen – hävittämisen” käytännön poistamista ja kannustamaan tuottajia turvautumaan järjestelmällisemmin käytäntöön ”markkinoilta vetämi- nen – siirto”, samaan tapaan kuin tietyillä maataloustuo- tannon aloilla tehdään. Innovaatiota on myös tuettava entistä enemmän luomalla uusia tuotteita ja pidemmälle kehitettyjä jalostusmuotoja. 3. Erityistä 3. 1. Komitea huomauttaa tiedonannon kohdasta III A 3 – yksityisen varastoinnin tuki –, että eräissä jäsenvaltioissa tuottajajärjestöt eivät suinkaan aina ole varaston omistajia. Onkin tarkennettava, kenelle varas- tointitukea myönnetään. Yhteisön ulkopuolisten maiden markkinajärjes- 3. 2. telyjen ja hyvien pyynti- ja markkinointikäytäntöjen osalta komitea katsoo, että viitattaessa kansainvälisiltä vesiltä pyydettyyn saaliiseen olisi mainittava mukavuus- lipun alla purjehtivat alukset. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om gemenskapens statistiska program 1998-2002"

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
EU statistics
Eurostat
data collection

formats: html pdf print

text: C 235/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 att skyddet av folkhälsan är och förblir den främsta målsättningen. 3. 5. 1. Kommittén beklagar dock att de gemenskaps- bestämmelser om djurhälsoproblem som påverkar han- deln med nötkreatur och svin inom gemenskapen som antogs 1997 inte har omsatts i praktiken och uppmanar kommissionen att utarbeta den rapport som nämns i punkt 3. 4 samt att lägga fram den för de andra gemenskapsinstitutionerna. Bryssel den 27 maj 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets beslut om gemenskapens statistiska program 1998-2002” (98/C 235/14) Den 31 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 maj 1998. Föredragande var Vasco Cal. Vid sin 355:e plenarsession den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 118 röster för och 5 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Kommissionen lägger nu fram sitt femte femåriga program som utarbetats av Eurostat. I enlighet med artikel 3. 1 i rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapens statistisk ligger ett rådsbeslut till grund för detta program. Förordning (EG) nr 322/97 stipulerar: ”Gemenskapen måste, i synnerhet för att utforma, tillämpa, övervaka och bedöma den politik som före- skrivs i fördraget, kunna grunda sina beslut på statistik som är aktuell, tillförlitlig, väsentlig och jämförbar mellan medlemsstaterna. ” 1. 2. Förordning (EG) nr 322/97 stipulerar att kommis- sionen skall fastställa riktlinjer, de huvudsakliga områ- dena och syftet med de planerade åtgärderna vart femte år. Programmet är först och främst en fortsättning på det statiska arbete som redan påbörjats och som syftar till ”att förse Europeiska unionen med en statistisk informationstjänst av hög kvalitet” samtidigt som tre krav uppfylls: att tillgodose gemenskapens behov av statistik inom de olika politikområdena, förbättra sam- arbetet mellan Eurostat och de nationella statistiska myndigheterna (som tillsammans utgör gemenskapens statistiska system) och fastställa prioriterade mål. Kommissionen fastställer fyra prioriterade om- 1. 3. råden: — De prioriterade målen för gemenskapens politik. — Viktiga projekt inom statistik eller infrastruktur. — Upprätthållande och utveckling av de system som tillgodoser politikens nuvarande behov. — Andra nödvändiga statistiska indikatorer. Programmet kommer att kosta mellan 83 och 1. 4. 95 miljoner euro per år. I programmet fastställs följande huvudsakliga 1. 5. områden: — Fri rörlighet för varor. — Jordbruk. — Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/61 — Transporter. — Gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av lagstiftning. — Ekonomiska och monetär politik. — Gemensam handelspolitik. — Socialpolitik, utbildning, yrkesutbildning och ung- domsfrågor. — Kultur. — Folkhälsa. — Konsumentskydd. — Transeuropeiska nät. — Industri. — Ekonomisk och social sammanhållning. — Forskning och teknisk utveckling. — Miljö. — Utvecklingssamarbete. — Statistikarbete som gemenskapen utför men som inte nämns i fördraget. 1. 6. Denna uppräkning följer EG-fördraget och är inte någon rangordning. Kommissionen har dock tydligt fastställt de frågor som skall prioriteras: — Den ekonomiska och monetära unionen. — Konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. — EU:s utvidgning. 1. 7. För varje statistikområde anger kommissionen slutligen inte bara de frågor som skall prioriteras utan även de åtgärder som på grund av bristande resurser kännetecknas av förseningar inom Eurostat eller som skall skjutas på framtiden. 2. Tidigare arbete 2. 1. Ekonomiska och sociala kommittén yttrade sig i april 1994 (1) om ett kommissionsförslag som mynnade ut i rådets förordning av den 17 februari 1997 (2) om gemenskapsstatistik. Det tog alltså rådet tre år att fatta beslut i denna viktiga fråga. Kommittén framförde inte några principiella reservationer mot kommissionens förslag i sitt yttrande. 2. 2. I november 1992 utarbetade kommittén ett viktigt yttrande om bland annat ”Förslag till rådets beslut om ett ramprogram för prioriterade åtgärder på statistikom- rådet 1993-1997” (3). I detta yttrande konstaterade kom- mittén att det råder en viss obalans mellan de politiska prioriteringarna och de metodfrågor som diskuterades och kommittén förespråkade största möjliga tillnärm- ning av de nationella statistiska systemen. Kommittén ifrågasatte även om kommissionens alltför ambitiösa program skulle kunna gå att genomföra. 3. Allmänna kommentarer 3. 1. Ekonomiska och sociala kommittén gläder sig åt att få yttra sig om gemenskapens femte statistiska program. Kommittén inser i sitt dagliga arbete hur viktigt det är att ha tillgång till ett välutvecklat och kraftfullt statistiskt system på såväl gemenskaplig som nationell nivå. Kommittén avser inte att i detta yttrande behandla de grundläggande egenskaper som krävs för ett dylikt system. Dessa egenskaper behandlas i förordning (EG) nr 322/97 och i kommitténs yttrande om kommis- sionens förslag till denna förordning. Kommittén vill dock framhålla att Europeiska unionen behöver ett relativt oberoende statistiskt system, till vilket tillräckli- ga resurser bör anslås. Kommittén anser att kommissionen i sitt förslag 3. 2. gör en tillräckligt tydlig åtskillnad mellan metodfrågor och gemenskapens stödåtgärder. Kommittén anser dock att EU hittills inte gjort tillräckliga framsteg när det gäller att harmonisera de nationella statistiska systemen. Man kan rent allmänt konstatera att harmoniseringen av gemenskapens statistiksystem kommer efter fastställ- andet och genomförandet av respektive lands gemen- skapspolitik. 3. 3. Kommittén beklagar särskilt att de nationella statistiska myndigheterna fortsätter att sprida statistisk information som inte alls är jämförbar, även om an- strängningar görs för att Eurostat skall få in uppgifter som kan användas för att ta fram jämförbar information. Denna brist framgår särskilt tydligt på sysselsättnings- och arbetslöshetsområdet. Den nationella datainsam- lingen bygger alltför ofta på olika tolkningar av de harmoniserade regler för datainsamling som man kom- (1) EGT C 195, 18. 7. 1994. (2) EGT L 52, 22. 2. 1997. (3) EGT C 19, 25. 1. 1993. C 235/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 mit överens om på gemenskapsnivå. Detta kan leda till att gemenskapens politiska åtgärder vidtas på ett diskriminerande sätt. för införandet av ett definitivt momssystem i gemen- skapen. 3. 4. Kommittén ställer sig positiv till kommissionens prioriteringar, med hänsyn till Eurostats begränsade budget. Kommittén anser dock att de prioriterade frågor som nämns under artikel 2 i förslaget till beslut även bör omfatta den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Tillförlitlig och snabbt tillgänglig regional (1) statistik är absolut nödvändig för de transfereringar mellan stat och region som krävs för att förverkliga den ekonomiska och sociala sammanhållningen — ett av EU:s prioritera- de mål. 3. 5. Kommittén beklagar att visst statistiskt arbete försenas eller skjuts upp i brist på personal och budget- resurser. Ett beklagligt exempel på försenad statistik är investeringsstatistiken, vars tolkning är avgörande för den makroekonomiska politiken och således för en framgångsrik stabilitetspolitik (penningpolitik) och till- växtpolitik (finanspolitik) som skall föras med stöd av artikel 103 i EG-fördraget. Detta kan få allvarliga konsekvenser när vissa länder åläggs böter inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. Ekonomiska och sociala kommittén godtar kom- 3. 6. missionens förslag till rådets beslut med beaktande av ovanstående allmänna kommentarer och följande särskilda kommentarer. 4. Särskilda kommentarer 4. 1. Ekonomiska och sociala kommittén anser att kommissionen under avdelning VI ”Ekonomisk och monetär politik” bör förtydliga hur man skall kunna fastställa en gemensam metod för insamling av uppgifter om konsumentprisernas utveckling och köpkraftsparite- ter. Köpkraftspariteten på regional nivå förtjänar särs- kild uppmärksamhet och bör även relateras till köp- kraftspariteten i storstäderna. Dessa uppgifter krävs inte bara när man skall följa upp konvergensen i medlemsstaternas politik (artikel 103 i EG-fördraget) utan även med hänsyn till de behov som anges under avdelning XIV ”Ekonomisk och social sammanhåll- ning”. 4. 2. Kommittén undrar om kommissionen inte skulle kunna ge en klarare antydan om de statistiska behoven 4. 2. 1. Väljer man att införa ett definitivt momssystem som innebär en beskattning i ursprungslandet och inte i konsumtionslandet, tvingas medlemsstaterna att komma överens om ett kompensationssystem för att undvika inkomstförluster. Denna förändring kommer att kräva en mer fullständig harmonisering av de makroekonomis- ka parametrar som använts i de nationella beräkningarna för att kompensera förlusten av de informationer som man får av det aktuella momssystemet. Kommittén inser att bördan på de uppgiftsläm- 4. 3. nande företagen kan väga tungt, särskilt för små och medelstora företag. Företagens kostnader skulle emellertid kunna reduceras kraftig: — genom att man för samman uppgifter som begärts av flera förvaltningar; — genom att man utnyttjar nya informationsteknolo- gier (Internet, etc. ) samtidigt som man inser vikten av att skydda konfidentiella uppgifter. 4. 4. I de flesta fall motsvaras nackdelarna även av vissa fördelar, eftersom företagen kan använda statistiken för egna ändamål, exempelvis utvärdering av försäljningssiffror. Informationsåtgärder i form av seminarier — men också via Internet — skulle kunna få företagens ledning att inse nyttan av statistik och öka användningen av den. Medlemsstaterna skulle kunna hjälpa branschorganisationerna att utveckla program- varor som omvandlar statistiska uppgifter till förvalt- ningsinstrument för företagaren. 4. 5. Kommittén anser att gemenskapens jämförbara statistik över arbetslöshet och sysselsättning är helt otillräcklig. Metoderna för datainsamling skiljer sig åt mellan olika medlemsstater och exakta uppgifter saknas i fråga om olika former av deltidsarbete, tidsbegränsad anställning och arbetstagarnas preferenser i fråga om arbetstid och anställningsform. Sådana uppgifter krävs för unionens sysselsättningspolitik och i de sysselsätt- ningsprogram som medlemsstaterna skall utarbeta. (1) Samt för stadsområdena att man tar hänsyn till de nya förslagen till ändringar av förordningarna för strukturfon- derna. 4. 6. Kommittén håller med om att ”kvaliteten på gemenskapsstatistiken är beroende av kvaliteten på de uppgifter som sänds in till Eurostat” och att ”det yttersta målet för gemenskapens statistiksystem är att tillgodose 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/63 alla statistikbehov inom EU på ett integrerat och harmoniserat sätt” (se punkt 2. 2 i kommissionens dokument). Det är därför som kommittén betonar att det är mycket viktigt att förbättra och utveckla gemenskapens statistiksystem, inklusive de nationella statistiska instituten samt att fastställa nya arbetsmeto- der för att i rätt tid kunna tillhandahålla statistisk som är nödvändig för EU:s stora politiska beslut. Bryssel den 27 maj 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 404/93 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer” (1) (98/C 235/15) Den 27 januari 1998 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för jordbruk och fiskeri, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 maj 1998. Föredragande var José Marı´a Espuny Moyano. Vid sin 355:e plenarsession den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 82 röster för, 16 emot och 19 nedlagda. 1. Inledning 1. 1. Kommissionens förslag innebär en ändring av de delar av den gemensamma organisationen av marknaden som kritiserats i rapporterna från Världshandelsorgani- sationens panel och organ för överklagande, så att gemenskapens importbestämmelser för bananer stäm- mer överens med Världshandelsorganisationens regler. 1. 2. Kommissionsdokumentet bygger på följande: En tullkvot på 2,2 miljoner ton för import av 1. 2. 1. bananer från tredje land (till en avgift av 75 ecu/ton) och icke-traditionella AVS-bananleverantörer (nolltull). En ytterligare tullkvot på 353 000 ton till en 1. 2. 2. avgift av 300 ecu/ton för import av bananer från tredje land och 100 ecu/ton för import av icke-traditionella AVS-bananer. 1. 2. 3. Det nuvarande systemet med importlicenser (B-licenser och fördelning med hänsyn till verksamhet) slopas. (1) EGT C 75, 11. 3. 1998, s. 6. 1. 2. 4. Kommissionen föreslår ett nytt system för importlicenser som bygger på det tidigare handelsflödet (enligt metoden ”nya/traditionella aktörer”). Kommis- sionens tillämpningsföreskrifter, som skall antas enligt förvaltningskommittéförfarandet, kommer att fastställa villkoren för den nya importordningen och den praktiska handläggningen. 1. 2. 5. Om det skulle visa sig vara omöjligt att nå en överenskommelse inom ramen för Världshandelsorgani- sationen med samtliga avtalsslutande parter som står för en väsentlig del av bananförsörjningen (Colombia, Costa Rica, Ecuador och Panama) kan kommissionen fastställa en kvot för vart och ett av dessa fyra länder. 1. 2. 6. las inte per land och fastställs till totalt 857 700 ton. Kvantiteten traditionella AVS-bananer förde- Den kompletterande autonoma tullkvoten kan 1. 2. 7. höjas när gemenskapens efterfrågan stiger, enligt en beräkning av produktionen, konsumtionen samt impor- ten och exporten. Arbetet med att fastställa och godkän- na det som skall ingå i denna beräkning samt ökningen av den kompletterande tullkvoten skall ske enligt förvalt- ningskommittéförfarandet


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998-2002"

text: C 235/60 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 ehdotusta korostaakseen kansanterveyden suojelua tärkeimpänä tavoitteena. 3. 5. 1. Komitea pahoittelee kuitenkin syvästi sitä, ettei vuonna 1997 annettuja yhteisön säännöksiä, jotka koskevat yhteisön sisäisestä nautaeläinten kaupasta johtuvia terveysongelmia, ole täysin otettu käyttöön. Komitea kehottaakin komissiota valmistelemaan koh- dassa 3. 4 mainitun raportin ja esittämään sen muille toimielimille. Bryssel 27. toukokuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998–2002” (98/C 235/14) Neuvosto päätti 31. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut talous-, raha- ja valuutta-asiain jaosto antoi lausuntonsa 12. toukokuuta 1998. Esittelijä oli Vasco Cal. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 118 ääntä puolesta viiden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Komissio jakaa ensisijaiset tavoitteet neljään 1. 3. luokkaan: Komissio esittelee ehdotuksessaan Eurostatin 1. 1. laatiman viidennen viisivuotisohjelmansa. Neuvoston yhteisön tilastoista antaman asetuksen (EY) N:o 322/97 3 artiklan 1 kohdan mukaan ohjelma edellyttää neuvos- ton päätöstä. Asetuksessa (EY) N:o 322/97 säädetään, että yhteisöllä on politiikkojensa muotoilemiseksi, sovel- tamiseksi, seuraamiseksi ja arvioimiseksi oltava hyvissä ajoin käytettävissään mahdollisimman tehokkaasti tuo- tettuja jäsenvaltioiden kesken vertailukelpoisia, ajanta- saisia, luotettavia ja relevantteja tilastotietoja. – yhteisön poliittiset painotukset; – suuret tilasto- tai infrastruktuurihankkeet; – nykyisiä politiikan tarpeita tukevan järjestelmän säi- lyttäminen ja kehittäminen; – muut tarvittavat tilastolliset indikaattorit. 1. 2. Neuvoston asetus (EY) N:o 322/97 edellyttää sellaisen tilasto-ohjelman laadintaa yhteisölle, jossa määritellään lähestymistavat, pääasialliset alat ja suun- niteltujen toimenpiteiden tavoitteet enintään viiden vuo- den ajaksi. Komissio pyrkii esillä olevassa ohjelmassa ensinnäkin jatkuvuuteen eli ”varmistamaan korkealaa- tuisen tilastopalvelun Euroopan unionissa” vastaamalla kolmeen haasteeseen: tilastotietojen tuottaminen yh- teisön politiikkojen tarpeisiin, Eurostatin ja jäsenvaltioi- den tilastokeskusten (jotka yhdessä muodostavat yh- teisön tilastojärjestelmä SSC:n, le système statistique communautaire) välisen yhteistyön tehostaminen sekä ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen. 1. 4. Ohjelmaan arvioidaan tarvittavan budjettivaroja 83–95 miljoonaa ecua vuodessa. 1. 5. Ohjelmassa määritellään suunnitellut toimet seu- raavilla pääaloilla: – tavaroiden vapaa liikkuvuus; – maatalous; – henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus; 27. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/61 – liikenne; – kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt; tekemiseen tästä tärkeästä asiasta. Komitea ei esittänyt komission ehdotukseen periaatteellisia varauksia. – talous- ja rahapolitiikka; – yhteinen kauppapolitiikka; – sosiaalipolitiikka, koulutus, ammatillinen koulutus ja nuoriso; – kulttuuri; – kansanterveys; – kuluttajansuoja; – Euroopan laajuiset verkot; – teollisuus; – taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus; – tutkimus ja teknologinen kehittäminen; – ympäristö; – kehitysyhteistyö; – yhteisön tilastotyöt, jotka eivät kuulu perustamissopi- muksen osastoihin. Luettelo on laadittu Euroopan yhteisön perusta- 1. 6. missopimuksessa käytettyjen otsikoiden mukaan asetta- matta aloja tärkeysjärjestykseen. Komissio asettaa kui- tenkin omat painopisteensä, jotka ovat: – talous- ja rahaliitto; – kilpailukyky, kasvu ja työllisyys; – Euroopan unionin laajentuminen. 1. 7. Lopuksi komissio ilmoittaa kunkin tilastoitavan pääalan kohdalla painopisteiden lisäksi Eurostatin tilas- resurssien rajallisuuden vuoksi totyöt, myöhässä tai siirtyneet. jotka ovat 2. 2. Komitea antoi marraskuussa 1992 lausunnon liittyen mm. aiheeseen ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön ensisijaisten toimien puiteohjelmasta tilastoin- nin alalla vuosiksi 1993-1997” (3). Lausunnossa todettiin, että poliittisten ja menetelmiin liittyvien painopisteiden välillä on tietty epätasapaino. Lausunnossa esitettiin ”jäsenvaltioiden tilastointijärjestelmien tuotantokyvyn lähentämistä mahdollisimman korkealla tasolla”. Lau- sunnossa epäiltiin myös komission ”kunnianhimoisen” ohjelman toteuttamismahdollisuuksia. 3. Yleistä 3. 1. Talous- ja sosiaalikomitea esittää tyytyväisyy- tensä siitä, että sille on tarjottu mahdollisuus lausua mielipiteensä yhteisön viidennestä tilasto-ohjelmasta. Komitea huomaa jokapäiväisessä työssään, kuinka hyö- dyllinen hyvin varustettu ja tehokas tilastointijärjestelmä on niin yhteisö- kuin jäsenvaltiotasolla. Komitea ei aio tässä lausunnossa käsitellä tällaiselta järjestelmältä vaadittavia perusominaisuuksia. Niitä käsitellään tyh- jentävästi neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 ja lausunnossa, jonka komitea on antanut asetusta koske- vasta komission ehdotuksesta. Komitea kuitenkin koros- taa, että Euroopan unioni tarvitsee riittävän itsenäisen ja tarkoituksenmukaisesti rahoitetun tilastointijärjes- telmän. 3. 2. Komitea katsoo, että komissio tekee käsi- teltävänä olevassa ehdotuksessa riittävän selkeän eron menetelmien ja yhteisön politiikkojen tukemiseksi tehtä- vien toimien välillä. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että Euroopan unioni ei ole tähän mennessä edistynyt riittävästi jäsenvaltioiden tilastointijärjestelmien harmo- nisoinnissa. Yleisesti on todettavissa, että yhteisön tilastojen harmonisointi tapahtuu vastaavien yhteisöpo- litiikkojen määrittelyn ja alullepanon jälkeen. 2. Komitean aiemmat lausunnot Komitea antoi huhtikuussa 1994 (1) lausunnon 2. 1. komission ehdotuksesta, joka johti 17. helmikuuta 1997 (2) annettuun neuvoston asetukseen yhteisön tilas- toista. Neuvosto käytti siis lähes kolme vuotta päätöksen Komitea pitää erityisen valitettavana sitä, että 3. 3. jäsenvaltioiden tilastokeskukset edelleen täysin vertailukelvottomia tilastoja, vaikka Eurostatille on pyritty antamaan vertailun tekemiseksi vaadittavat tiedot. Tämä ongelma koskettaa etenkin työllisyyteen ja työttömyyteen liittyviä tilastoja. Tilastojen keruu levittävät (1) EYVL C 195, 18. 7. 1994. (2) EYVL L 52, 22. 2. 1997. (3) EYVL C 19, 25. 1. 1993. C 235/62 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 jäsenvaltioissa perustuu liian usein tilastojen keruusta yhteisötasolla sovittujen harmonisoitujen sääntöjen eri- laiseen tulkintaan. Tämä voi johtaa syrjintään yhteisö- politiikkojen soveltamisessa. 3. 4. Komitea suhtautuu myönteisesti komission valit- semiin painopistealoihin ottaen huomioon Eurostatille myönnetyt riittämättömät budjettivarat. Se kehottaa kuitenkin lisäämään taloudellisen ja sosiaalisen yhteen- kuuluvuuden päätösehdotuksen 2 artiklassa mainittui- hin kolmeen painopisteeseen. Luotettavat ja nopeasti saatavilla olevat alueelliset tilastot (1) ovat välttämät- tömiä, jotta taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuu- den toteuttamiseksi tarpeelliset valtioiden ja alueiden väliset siirrot voidaan suorittaa. Taloudellinen ja sosiaa- linen yhteenkuuluvuushan on edelleen yksi Euroopan unionin päätavoitteista. 3. 5. Komitea pitää valitettavana eräiden tilastotöiden henkilöstö- ja rahoitusresurssien rajallisuudesta johtu- vaa myöhästymistä tai siirtymistä. Ikävä esimerkki myöhästymisestä ovat investoinneista tehdyt tilastot, joiden tulkinta on olennaista makrotalouden ja siis myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 103 artiklan perusteella noudatettavien (rahapoliittiseen) vakauteen ja (taloudellisen) kasvuun tähtäävien politiikkojen on- nistumisen kannalta. Myöhästymisestä voi olla vakavia seurauksia silloin, kun vakaudesta ja kasvusta tehdyn sopimuksen puitteissa sakotetaan tiettyjä valtioita. 3. 6. Talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myöntei- sesti käsiteltävänä olevaan ehdotukseen neuvoston päätökseksi edellä mainituin yleisin ja jäljempänä esite- tyin erityishuomautuksin. 4. Erityistä 4. 1. Komitea katsoo, että komission tulisi osas- tossa VI ”Talous- ja rahapolitiikka” ilmaista selkeämmin tarve kehittää yhteiset menetelmät, joiden avulla kerätään tilastotietoa kuluttajahintojen kehityksestä ja ostovoimapariteeteista. Erityisesti tulisi tarkastella alu- eellisen tason ostovoimapariteetteja kaupunkikeskukset mukaan lukien. Nämä tiedot ovat tarpeellisia sekä jäsenvaltioiden politiikkojen lähentymisen valvonnan (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 103 artikla) että osasto XIV:n ”Taloudellinen ja sosiaalinen yhteen- kuuluvuus” asettamien vaatimusten kannalta. 4. 2. Komitea toivoo komission ilmaisevan selkeäm- min tilastotietojen tarpeellisuuden yhteisön lopullisen alv-järjestelmän käyttöönottoa silmällä pitäen. 4. 2. 1. Lopullinen alv-järjestelmä, joka merkitsee ve- rottamista alkuperämaassa kulutusmaan sijaan, pakot- taa käytännössä jäsenvaltiot sopimaan kompensointijär- jestelmästä tulonmenetysten välttämiseksi. Tämä muu- tos vaatii jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidossa käytettyjen aggregaattien täydellisempää harmonisoin- tia, jotta voidaan korvata nykyisen alv-järjestelmän tarjoamien tietojen menetys. 4. 3. Komitea ymmärtää, että vaatimus tilastotietojen antamisesta voi aiheuttaa huomattavia kustannuksia varsinkin pk-yrityksille. Yrityksille koituvia kustannuk- sia voitaisiin kuitenkin supistaa huomattavasti: – kokoamalla eri viranomaistahojen tiedot yhteen; – käyttämällä uutta tietotekniikkaa (Internet jne. ) ot- taen kuitenkin huomioon luottamuksellisten tietojen suojaaminen. 4. 4. Useimmissa tapauksissa nämä kulut tuovat yri- tyksille kuitenkin myös hyötyä, sillä ne voivat hyödyntää esimerkiksi markkinointipäätöksissään näitä tilastoja, joissa ne ovat osallisina. Seminaarien muodossa ja myös Internetin kautta järjestettävät tiedotuskampanjat voivat saada yritysjohtajat näkemään paremmin tilasto- tietojen hyödyllisyyden ja eritoten itse hyödyntämään niitä. Jäsenvaltiot voisivat auttaa alakohtaisia ammat- tijärjestöjä kehittämään ohjelmistoja, joilla tilastotiedot voidaan muuntaa hallinnon apuvälineiksi yrittäjien käyttöön. 4. 5. Komitea pitää työttömyydestä ja työllisyydestä saatavia yhteisön vertailukelpoisia tilastoja täysin riittämättöminä. Tilastojen keruumenetelmät vaihtele- vat suuresti jäsenvaltioiden kesken. Ei myöskään ole käytettävissä täsmällistä tietoa erilaisista osa-aika- työjärjestelmistä, määräaikaisista työsopimuksista ja työntekijöiden henkilökohtaisista mieltymyksistä työai- kaan ja työsopimuksen kestoon liittyen. Nämä tilastotie- dot ovat välttämättömiä unionin työllisyyspolitiikan ja jäsenvaltioilta vaadittavien työllisyysohjelmien kan- nalta. (1) Mukaan lukien kaupunkialueista tehdyt tilastot, kun ote- taan huomioon rakennerahastoista annettuihin asetuksiin tehdyt uudet muutosehdotukset. 4. 6. Komitea on yhtä mieltä siitä, että ”yhteisön tilastojen laatu riippuu Eurostatiin toimitettujen tietojen laadusta” ja että ”yhteisön tilastojärjestelmän perimmäi- nen tavoite on vastata kaikkiin EU:ssa ilmeneviin tilasto- 27. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/63 tarpeisiin yhtenäisesti ja yhdenmukaisesti” (ks. komis- sion asiakirjan kohta 2. 2). Komitea korostaa tämän vuoksi, että on hyvin tärkeää parantaa ja kehittää yhteisön tilastojärjestelmää, mukaan lukien jäsenvaltioi- den tilastokeskukset, sekä määrittää uusia työtapoja, jotta Euroopan unionin tärkeitä poliittisia päätöksiä varten tarvittavat tilastot ovat oikeaan aikaan käytettä- vissä. Bryssel 27. toukokuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) banaani- alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 404/93 muuttamisesta” (1) (98/C 235/15) Neuvosto päätti 27. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuk- sesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 12. toukokuuta 1998. Esittelijä oli José Marı´a Espuny Moyano. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 82 ääntä puolesta, 16 vastaan 19:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Komission ehdotuksessa esitetään muutettavaksi 1. 1. sellaisia järjestelmän kohtia, joita Maailman kauppajär- jestön WTO:n tutkijaryhmä ja riitojenratkaisuelin ovat arvostelleet selonteoissaan. Tällä tavoin yhteisön nou- dattama tuontijärjestelmä muutetaan banaanien WTO:n sääntöjen mukaiseksi. Komission asiakirja perustuu seuraaviin seik- 1. 2. koihin: Yhteisön ulkopuolisten maiden (jotka maksa- 1. 2. 1. vat tullia 75 ecua tonnilta) ja muiden kuin perinteisten AKT-maiden (jotka eivät maksa lainkaan tullia) banaa- nintuonnin tariffikiintiö on 2,2 miljoonaa tonnia. 1. 2. 2. Yhteisön ulkopuolisten maiden (joilta peritään tullia 300 ecua tonnilta) ja muiden kuin perinteisten AKT-maiden (joilta peritään tullia 100 ecua tonnilta) banaanintuonnin lisätariffikiintiö on 353 000 tonnia. 1. 2. 3. Nykyinen tuontitodistusjärjestelmä kumotaan, jolloin B-lisenssit ja jaottelu tehtävän mukaan poistuvat käytöstä. (1) EYVL C 75, 11. 3. 1998, s. 6. 1. 2. 4. Ehdotettu tuontitodistusjärjestelmä noudattaa perinteistä käytäntöä (perinteiset/uudet toimittajat -me- nettely). Komissio vahvistaa soveltamista koskevat määräykset hallintokomiteamenettelyä noudattaen ja antaa yksityiskohtaiset säännöt järjestelmän käytännön hallinnoinnista. 1. 2. 5. Jos kaikkien niiden WTO:n sopimusosapuol- ten kanssa, joilla on huomattavaa merkitystä banaanien toimittamisessa (Costa Rica, Kolumbia, Ecuador ja Panama), ei ole mahdollista saada kohtuudella aikaan sopimusta, komissio voi antaa kullekin neljälle maalle oman erityistariffikiintiön. Perinteistä tuontia AKT-maista ei jaeta mait- ja sen kokonaistuonnin määräksi asetetaan 1. 2. 6. tain, 857 700 tonnia. 1. 2. 7. Autonomista lisätariffikiintiötä voidaan korot- taa yhteisön kysynnän kasvaessa tuotantotaseen, kulu- tuksen, tuonnin ja viennin perusteella. Taseeseen vaikut- tavat seikat määritellään, tase vahvistetaan ja lisätariffi- kiintiötä korotetaan hallintokomiteamenettelyä noudat- taen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1628/98 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. XXVI-Verslag over het mededingingsbeleid

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Cyprus
GATT
accession to the European Union
agreement (EU)
approximation of laws
competition policy
control of State aid
dominant position
restriction on competition

text: 5. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 31/63 luidt de vraag aan de Europese Commissie om de innovatieve activiteiten en de deelname door het MKB opnieuw in kaart te brengen en optimaal te benutten voorzover het gaat om het preciseren van steunmaatregelen die worden genoemd in het vierde kaderprogramma met daarnaast nieuwe specifieke elementen die gericht zijn op het stimuleren van een ondernemende geest bij onderzoekers en wetenschappers en op het creºren van een ad hoc-mechanisme voor steun aan het opzetten van technologische (cid:132)joint ventures(cid:148), gericht op industriºle en commerciºle exploitatie van de resultaten van communautair onderzoek. (1) PB C 291 van 25. 9. 1997, blz. 15-16. Gecombineerd Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1623/98, E-1624/98, E-1625/98 en E-1626/98 (8 juli 1998) De voorstellen van de Commissie voor het vijfde kaderprogramma voor onderzoek en ontwikkeling (KPO) (1) en voor de specifieke programma(cid:146)s (2) gaan uit van een ge(cid:239)ntegreerde, pluridisciplinaire en multisectorale aanpak die wordt gekenmerkt door de concentratie van de inspanningen op een beperkt aantal onderwerpen en acties, waarbij de activiteit in de eerste plaats gericht wordt op het verwezenlijken van de hoofddoelstellingen van het beleid van de Gemeenschap, zoals de werkgelegenheid, de kwaliteit van het leven en de versterking van het concurrentievermogen van de ondernemingen, met inbegrip van de kleine en middelgrote ondernemingen (KMO(cid:146)s). De vier acties, de specifieke programma(cid:146)s en de kernactiviteiten van het vijfde KPO worden georganiseerd rond concrete doelstellingen. Met name de derde actie is volledig toegespitst op innovatie, de exploitatie van de resultaten en de activiteit van de KMO(cid:146)s. Ook bij de tenuitvoerlegging van alle specifieke programma(cid:146)s zal de deelname van de KMO(cid:146)s worden bevorderd. De kernactiviteiten zijn bedoeld om via een multidisciplinaire, ge(cid:239)ntegreerde en op resultaten gerichte aanpak een aantal fundamentele kwesties en problemen aan te pakken waarmee de Gemeenschap momenteel worstelt. Uit hun aard zelf moeten deze activiteiten derhalve de onderzoek-innovatiedynamiek bevorderen, onder meer met behulp van demonstratie-acties en een grote inbreng van de KMO(cid:146)s. Bij de uitwerking van het onderzoeksbeleid van de Gemeenschap wordt steeds uitgegaan van de eis van wetenschappelijke en technologische uitmuntendheid. De aanbestedingen in het kader van het vijfde KPO staan open voor alle fysieke personen en alle organisaties zoals bedrijven, KMO(cid:146)s, onderzoeksinstellingen en universiteiten. De in artikel 5 van het vijfde KPO bedoelde evaluatie van de programma(cid:146)s gebeurt op basis van de algemene doelstellingen en aan de hand van de voor elk specifiek programma meest geschikte indicatoren op het gebied van de resultaten en de impact. De Commissie wenst het geachte parlementslid gerust te stellen in verband met het beheer en de tenuitvoerleg- ging van het vijfde KPO, die doeltreffend en transparant zullen zijn overeenkomstig de vastgestelde criteria en regels. (1) COM(97) 142 def, als gewijzigd bij COM(97) 439 def. en COM(98) 8 def. (2) COM(98) 305 en 306. (1999/C 31/084) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1628/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (27 mei 1998) Betreft: XXVI-Verslag over het mededingingsbeleid In verband met het (cid:132)XXVI-Verslag over het mededingingsbeleid (1996)(cid:148) (SEC(97) 0628 def), (CES 1381/97). Wat de landen van Midden- en Oost-Europa en Cyprus betreft luidt de vraag of er maatregelen kunnen worden genomen die moeten garanderen dat, voordat er van toetreding sprake is, elk kandidaatland eerst het beleid van de Unie op het gebied van mededinging en overheidssteun ten uitvoer legt. Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (15 juli 1998) De Europa-Overeenkomsten met negen landen in Midden- en Oost-Europa (Bulgarije, Tsjechiº, Estland, Hongarije, Letland, Litouwen, Polen, Roemeniº, Slowakije) en de Interimovereenkomst met Sloveniº bevatten