title: Komission tiedonanto sääntelyn vähentämisellä tehokkaampaan toimintaan: tapahtunut kehitys

eurovoc_concepts:
EU statistics
access to EU information
administrative formalities
consolidation of EU law
legal data processing

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 27. 05. 1998 KOM(1998) 345 lopull. KOMISSION TIEDONANTO SÄÄNTELYN VÄHENTÄMISELLÄ TEHOKKAAMPAAN TOIMINTAAN: TAPAHTUNUT KEHITYS SÄÄNTELYN VÄHENTÄMISELLÄ TEHOKKAAMPAAN TOIMINTAAN: TAPAHTUNUT KEHITYS 1) "Sääntelyn vähentämisellä tehokkaampaan toimintaan", nykyisen komission ohjenuora Mitä tarkoittaa "sääntelyn vähentämisellä tehokkaampaan toimintaan"? - Sääntelyn vähentäminen merkitsee sitä, että komissio kohdentaa aloitteensa tarkasti keskittymällä poliittisiin painopistealueisiin. Sen kauaskantoiset ehdotukset ovat johtaneet Euroopan unionin vaikuttavaan kehitykseen. Näin ollen komissio soveltaa poikkeuksetta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita; komission ehdotusten ja erityisesti uusien säädösehdotusten kokonaismäärä vähenee. Samoin voimassa olevien yhteisön säädösten määrä kasvaa hyvin hitaasti. - Tehokkaampi toiminta tarkoittaa eri tahojen parempaa huomioon ottamista sekä selkeämpää, yksinkertaisempaa saatavilla olevaa lainsäädäntöä. Komission on myös toimittava uudella tavalla, jotta se voi täyttää tehokkaammin tehtävänsä jatkuvasti muuttuvassa Euroopassa. ja helpommin Komission ehdotusten lukumäärän kehitys1 Komission uusien säädösehdotusten lukumäärän kehitys 70 800 700 600 500 400 300 200 100 T- •<«• Q CO Oi Ö) 0> O) Q> G) O) O) Oi O O) $ Mikä on kaiken tämän tavoite? - Kansalaisen parempi kuva Euroopasta, sisämarkkinoiden parempi toimivuus, yritysten kilpailukyvyn paraneminen, Euroopan unionin parempi hallinto. 2) Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate a) Tilannekatsaus Edinburghin huippukokouksesta ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti on tuottanut myönteisiä tuloksia. Komission toiminnalla on ollut muitakin vaikutuksia kuin pelkkä ehdotusten määrän väheneminen: lähtien komission toissijaisuus- toiminta Uutta luovien aloitteiden (uusien säädösehdotusten) ohella komissio tekee ehdotuksia täytäntöönpanotoimista, jo aloitetun toiminnan jatkumisesta, voimassa olevan lainsäädännön tarkistamisesta ja kansainvälisistä suhteista. 1 lainsäädännölle rinnakkaisiin vaihtoehtoihin turvautuminen: teollisuuden tehtävät sopimukset, itsesääntely (työmarkkinaosapuolten tekemät sosiaalisen pöytäkirjan piiriin kuuluvat sopimukset3), kanssa joka olevien käsiteltävinä ehdotusten vuosi tarkastelu: uudelleen jotka ovat ehdotuksia, peruutetaan käyneet tarpeettomiksi, muun muassa takia toissijaisuusperiaatteen (61 ehdotusta 48 vuonna 1995, vuonna 1996, 34 vuonna 1997), ^ ^ ^ ^ S S ^ ^Ä l « ^ : ^ W #^ |sg| - puitedirektiivien käyttö yksityiskohtaisten direktiivien asemesta, - ehdotusten vaikutusten arviointiperusteiden kehittäminen, josta esimerkkinä on Auto- Oil -ohjelma4. "Eurooppalaisen yrityspaneelin" pilottivaiheen käynnistyminen tänä vuonna tekee mahdolliseksi selvittää uusista säädösehdotuksista yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, aiheuttamat kustannukset ja hallinnolliset vaikutukset5, - laajan, avoimen vuoropuhelun tehostaminen asianomaisten kanssa, erityisesti teollisuuden, työmarkkinaosapuolten ja hallintoviranomaisten kanssa, jotta kaikkien kannat voidaan ottaa huomioon. Konkreettisesti tämä tapahtuu epävirallisissa yhteyksissä (tapaamiset, paneelikeskustelut, konferenssit)6 tai virallisemmin, kuten entistä yhtenäisempien ja tarkemmin kohdennettujen vihreiden ja valkoisten kirjojen avulla, tai neuvoa-antavissa komiteoissa. Kuudesta ympäristö- ja energia-alan sopimuksesta käydään parhaillaan neuvotteluja, jotka saadaan pian päätökseen. Ne koskevat henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, televisioiden ja pesukoneiden energiatehokkuutta, pesuaineiden ympäristövaikutusten vähentämistä, perfluorihiilivetyjen valvontaa, paperin kierrätyksen kehittämistä ja puhdistusaineiden käyttöön liittyvien vaarojen vähentämistä. Kaksi tällaista sopimusta on tehty; ne koskevat isyyslomaa ja osa-aikatyötä. Ensimmäinen vahvistettiin direktiivillä 96/34/EY ja toinen direktiivillä 97/8 l/EY. Kyseessä on joukko päästöjä vähentäviä toimenpiteitä, joista on sovittu asianomaisten yritysten kesken ja joiden kustannustehokkuus on paras eräiden ilmanlaatua koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi (KOM (96) 248, toimitettu eteenpäin 29. 8. 1996). Komission tiedonanto "Yrityspaneeli: pilottihanke", KOM (1998) 197, toimitettu eteenpäin 30. 3. 1998. Esimerkiksi noin 20 000 hallituksista riippumatonta asiantuntijaa osallistuu vuosittain komission kokouksiin. 2 Vihreiden ja valkoisien kirjojen lukumäärän kehitys 20 15. 1 0- 5- g Vihreät kirjat • Valkoiset kirjat 1 0. _ CM ro 8 b) Tulevaisuudennäkymät "Lainsäädäntöpolitiikkaa Jo ennen Amsterdamin sopimuksen ratifiointia komissio aikoo määrätietoisesti soveltaa pöytäkirjaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta. Se tekee tällä yleisiin hetkellä muutoksia suuntaviivoihin" ja tulee tässä yhteydessä kiinnittämään erityistä huomiota vaikutusten arviointia koskevien säännösten noudattamiseen. Samalla komissio edellyttää muiden toimielinten ja enemmän suhteellisuusperiaatteet, kuten jo vuoden 1993 toimielinten välisessä sopimuksessa sovittiin. toissijaisuus- komission huomioon koskeviin ottavan entistä 3) Säädöstekstien laatu lainsäädäntö on muotoiltava Yhteisön selkeästi, johdonmukaisesti ja yksiselitteisesti, ja sen esittämistavan suhteen on noudatettava yhdenmukaisia periaatteita, jotta kansalliset tehokkaammin viranomaiset panisivat täytäntöön ja jotta talouselämä ja kansalaiset ymmärtäisivät sitä paremmin. Tämä tavoite on erityisen tärkeä monikielisyyden takia (joka vuosi yli 30 000 sivua 11 yhteisön kielelle), joka voi johtaa tulkintaeroihin. käännettään komissiossa sen SÄÄDÖSTEKSTIEN LAADUN^ PARANTAMINEN t-5 ENNEN AMSTERBÀMPT:: ^ ^ ^omission'V^Neuvosto^y^ EP:n toiminta X. toirmnta À toiminta AMSTERDAMIN HUIPPUKOKOUKSEN JÄLKEEN &*?*. "•. -ffl a) Tilannekatsaus Toimielimet ovat viime vuosina hyväksyneet näiden toimenpiteitä. Tavoitteita ei ole kuitenkaan vielä saavutettu. 7 tavoitteiden mukaisia b) Tulevaisuudennäkymät Komissio hyväksyi vuonna 1996 "Lainsäädäntöpolitiikkaa koskevat komission yleiset suuntaviivat" (Euroopan unionin tiedote 1/2 1996, kohta 1. 10. 11) ja päivitti vuonna 1997 "Lainsäädännön valmistelua koskevat säännöt", joita komission yksiköt käyttävät ohjeena laatiessaan oikeudellisia asiakirjoja. Neuvosto puolestaan hyväksyi 8. 6. 1993 päätöslauselman yhteisön lainsäädännön valmistelun laadusta (EYVL C 166, 17. 6. 1993). Euroopan parlamentti perusti vuonna 1997 oikeudellisten tarkastajien ryhmän, jonka tehtävänä on valvoa yhteispäätösmenettelyn piiriin kuuluvien säädöstekstien laatua. 3 toimien keskittämistä. Tämän takia Amsterdamin sopimuksen Tilanne vaatii päätösasiakirjaan liitetyssä julistuksessa (N:o 39) kehotetaan toimielimiä antamaan lainsäädännön valmistelun ja tukeutumaan niihin päätöksentekomenettelyn eri vaiheissa. Kaikkien kolmen toimielimen oikeudelliset yksiköt ovat ottaneet tämän tehtäväkseen ja aikovat laatia ennen kesätaukoa yhteisen luonnoksen suuntaa-antavista ohjeista. Komissio pitää tätä tavoitetta erittäin tärkeänä. laatua koskevia yhteisiä suuntaa-antavia ohjeita 4) Yksinkertaistaminen Yhteisön järjestelmä on luonteeltaan monimutkainen jo oikeuskulttuureissa vallitsevien erojen ja asioiden teknisen luonteen takia. Yksinkertaistamista on kuitenkin jatkettava. P^05 ff|îfQP^ a) Tilannekatsaus jo tehneet Sisämarkkinat ovat mahdolliseksi toteuttaa erittäin merkittävän yksinkertaistamistyön, jossa useita hajanaisia, ja toisinaan ristiriitaisia kansallisia toimia on korvattu toisilla. Samoin yhteisön lainsäädäntöä voidaan yksinkertaistaa. Komissio teki 1. 3. 1998 mennessä 61 ehdotusta kokonaisten lainsäädännön osien yksinkertaistamisesta. Näistä 22 on vielä hyväksyttävä neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Eräät mittavat aloitteet on tarkoitettu malliksi yksinkertaistamistyölle. SLIM-pilottihankkeesta (sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen), joka perustuu jäsenvaltioiden edustajista, lainsäädännön käyttäjistä (yritykset, kuluttajat) ja komission yksiköistä koostuvien työryhmien työhön, on saatu konkreettisia tuloksia: ensimmäisessä vaiheessa tehtiin neljä yksinkertaistamisehdotusta (kaksi ehdotusta tilastojen*, yksi koristekasvien9 ja yksi tutkintojen tunnustamisen10 alalla). 9 10 KOM (97) 275 ja KOM (97) 252, toimitettu eteenpäin 4. 6. 1997 ja 2. 6. 1997. KOM (97) 708, toimitettu eteenpäin 17. 12. 1997. KOM (97) 638, toimitettu eteenpäin 3. 12. 1997. 4 Viime maaliskuussa tehtiin jo useita yksinkertaistamisehdotuksia, kun Agenda 2000 - tiedonantoa alettiin toteuttamaan maatalouden alalla. b) Tulevaisuudennäkymät Komissio aikoo tehdä vuonna 1998 SLIM-aloitteen toisessa vaiheessa ehdotuksia työryhmien suositusten perusteella. Se on laajentanut SLIM-aloitteen koskemaan sähkömagneettista yhteensopivuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja vakuutustoimintaa (kolmas vaihe), ja neljäs vaihe on tarkoitus käynnistää vuoden 1998 alkupuolella. SLIM-ehdotukset on kuitenkin vielä hyväksyttävä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa: kokemus osoittaa, että ministereiden useaan otteeseen ilmaiseman yksinkertaistamishalukkuuden ja heidän todellisten asenteidensa välillä vallitsee tutkimaan yksinkertaistamisehdotuksia. hienoinen ristiriita heidän Esimerkiksi Intrastatia koskevan ehdotuksen osalta sisämarkkina-asiain neuvoston ratkaisu ei selvästikään edistänyt halutulla tavalla yksinkertaistamista. joutuessaan Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevä Task Force -ryhmä (BEST), jolle komissio on antanut tehtäväksi selvittää pk-yrityksille kansallisella tai yhteisön tasolla asetettuja lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia velvoitteita, on juuri esittänyt komissiolle kertomuksensa13. Siinä korostetaan erityisesti tarvetta vakuuttaa kansallinen hallinto kaikilla tasoilla siitä, että säädöskäytännön parantamisen periaatteiden olisi oltava keskeisellä sijalla kansallisessa poliittisessa strategiassa. Komissio on tässä asiassa samaa mieltä. Se suosittelee jäsenvaltioille tarvittavien keinojen tutkimista näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. -tiedonantoon tuo Agenda 2000 viinilainsäädännön mukanaan perinpohjaiseksi uudistamiseksi, sillä sitä pidetään muihin maatalouden alan lainsäädäntöihin verrattuna kaikkein laajimpana ja monimutkaisimpana. liittyvä yhteisen maatalouspolitiikan uudistus yksinkertaistamisehdotuksia, erityisesti uusia naudanlihan peltokasvien, Erityisesti maaseutupolitiikkojen alalla (KOM (1998) 175). KOM (97) 252. "Report of (yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän Task Force -ryhmän kertomus) (osa 1), Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, toukokuu 1998. the Business Environment Simplification Task Force" (KOM (1998) 158) ja maidon alalla ja 5 5) Kodifiointi, uudelleen laatiminen ja koonnelmat 14 Säädösten kodifiointi ja uudelleen laatiminen tarkoittavat aikaisempien tekstien kumoamista. Koonnelmia laaditaan puhtaasti tiedotusmielessä, eivätkä ne muuta yhteisön oikeusjärjestystä. a) Tilannekatsaus Komissio tekee edelleen kodifîointiehdotuksia vaikeuksista huolimatta (monikielisyys, jatkuvasti muuttuvat säädökset). Niiden hyväksyminen neuvostossa ja Euroopan parlamentissa ei kuitenkaan tapahdu samassa tahdissa. Kodifiointi joulukuusta 1992 lähtien (tilanne 15. 3. 1998) Koonnelmien laatiminen l Valmisteltavat kodifbintiehdotukset (1998-2000) I Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetut ehdotukset I Lainsäätäjän hyväksymät kodifbintisäädökset I laaditut koonnelmat I käsitellyt säädökset: perussäädökset ja muutokset Kodifiointityön ohella komissio on sitoutunut jatkamaan koonnelmien laatimista lainsäädännön käyttäjien vastatakseen asiantuntijoiden erityistarpeisiin. Vuoden 1995 yli 384 koonnelmaa, joilla yhdistettiin noin 2800 säädöstä 9 tai 11 kielellä. Nämä tekstit ovat jo suurelta osin saatavilla ilmaiseksi internetissä15 Euroopan unionin Europa- palvelimella. ja kaikkien yhteisön ja maaliskuun 1998 laadittiin välillä b) Tulevaisuudennäkymät Komissio aikoo jatkaa kodifiointityötään, ja se on jo määritellyt alat, joihin keskitytään erityisesti vuosina 1998-2000. Se toivoo niin ikään lainsäädäntöä selkeyttävän, säännösten uudelleen laatimista koskevan toimielinten välisen sopimuksen syntyvän pikaisesti. Komissio aikoo laatia koonnelmia samaan tahtiin kuin aikaisemminkin. 6) Tiedon saatavuus a) Tilannekatsaus tarjoavat Tietoisena siitä loistavasta mahdollisuudesta, jonka uudet teknologiat tiedonsaannin helpottamiseksi, komissio aikoo tehdä kaiken voitavansa, jotta näitä toimielinten yhteisen Europa- käytettäisiin täysipainoisesti. Euroopan unionin 14 Ks. kertomuksen "Säädöskäytännön parantaminen 1997", KOM (97) 626, II kohdan 2 alakohta, toimitettu eteenpäin 26. 11. 1997, sisältämät määritelmät. http://europa. eu. int 6 16 palvelimen kautta useat yhteisön säädökset ja oikeudelliset tiedot ovatkin jo kaikkien saatavilla. Europa-palvelimella käyneiden lukumäärän kehitys 30000000 25000000. 20000000 Is- Is- fc & o? q> o> o> o> b> '« A i E 1 | g 5 E « ,m x 45 T. £ Is- h», - $ *: O) O) "J | i CO 5 o. 2 E E c — 3 m ™ s I I * Niinpä on esimerkiksi mahdollista tutustua jo nyt EUR-Lexin avulla yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisiin tuomioihin ja voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön (Euroopan yhteisöjen virallisen lehden L- ja C-sarjat). Lisäksi "Kansalaisena Euroopassa" -hankkeella kerrotaan kansalaisille heidän oikeuksistaan, erityisesti yhtenäismarkkinoiden alaan liittyvistä oikeuksista. Kuten Europa-palvelimella käyneiden lukumäärän kehitys osoittaa, näiden aloitteiden onnistuminen on varmaa. Kun komission suositus luetteloksi EMUun liittyvistä maista ja lähentymiskehityksen arviointi -asiakirja laitettiin internetiin (25. maaliskuuta 1998), ensimmäisen viikon aikana niihin käytiin tutustumassa yli 40 000 kertaa. b) Tulevaisuudennäkymät Komissiolla on työn alla useita muitakin uusia aloitteita. Koska "Kansalaisena Euroopassa" -hanke oli suuri menestys, kansalaisten ja yritysten oikeuksista tullaan vastedeskin tiedottamaan internetin ja ilmaisten puhelinnumeroiden avulla. Tällainen toimintasuunnitelman mukaisesti. yhteys on juuri käynnistetty yhtenäismarkkinoiden Tämän tieto- ja lisäksi euroneuvontakeskusverkostoa vahvistetaan pk-yritysten tukipalvelun kehittämiseksi: tarkoitusta varten jokaisessa jäsenvaltiossa on jo käytössä ilmainen puhelinnumero. 7) Yhteisön säädösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Komissio tehostaa toimintaansa, jotta yhteisön lainsäädäntö todellakin saatetaan osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä (virallisten ilmoitusten lähettäminen joka toinen kuukausi, tiivis yhteydenpito jäsenvaltioiden kansalliseen hallintoon). Vaikka jäsenvaltioiden välillä onkin eroja, näiden toimien ansiosta kansallisista täytäntöönpanotoimista ilmoitetaan komissiolle keskimääräistä enemmän. Ilmoittamisaste oli 94% vuoden 1997 lopulla. Edellä mainittu internet-osoite. Direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä: keskimääräinen kehitys 100. 99 98 97 Direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä: jakauma jäsenvaltioittain i- (M (O % % % » Sn o w 3 Of {S c E ro o •- -e ro JS ». 2> ~ JS c^ _ 3 r o < o ^ O ) ^ r o ^> >- w (X ro^= "s ro ro — ro w «r * t Ä § ro w. " S " £ 2 t OQ Erityisesti sisämarkkinoiden alalla yhtenäismarkkinoiden selvästi parantanut direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. toimintasuunnitelma on Sisämarkkinat: Direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä: keskimääräinen kehitys yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman hyväksymisen jälkeen kesäkuussa 1997 96,00% 95,50% 95,00% 94,50% 94,00% Kesäkuu 1997 Toukokuu 1998 8) Yhteinen vastuu "Säädöskäytännön parantaminen" tehokkaampaan hallinnointiin, kansalaista omatoimisuuden Yhdistyneen kuningaskunnan viime maaliskuussa Manchesterissa konferenssi "Better government: more effective regulation" osoitti. -asiakirja on avain Euroopan yhdentymisen lähempänä olevaan Eurooppaan sekä puheenjohtajamaa järjestämä elvyttämiseen, kuten ja yrittämishengen Komissio on havainnut huomattavaa edistymistä. Prosessia on jatkettava, ja sitä on laajennettava. Muut toimielimet eivät voi väistää vastuutaan. Niiden on oltava entistä tarkkaavaisempia, kun ne pyytävät komissiota tekemään ehdotuksia, ja ne eivät saa itse tehdä näitä monimutkaisemmiksi. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä yksinkertaistamisvaatimuksia on aina noudatettava. Tässä suhteessa seuraavia tapauksia on syytä pohtia: - eläintarhat: neuvoston toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja Edinburghin Eurooppa- direktiiviehdotuksensa17 korvasi komissio pyynnöstä KOM (91) 177. 1 y suositusehdotuksella neuvosto on kaavaillut mahdollisuutta hyväksyä uudelleen direktiivin. Parlamentti vaati itsepintaisesti direktiiviä. Ympäristöasiain - eläinten suojelu: maatalousneuvoston pyynnöstä komissio on esittänyt useita eläinten suojelua koskevia ehdotuksia. Neuvosto ei tyytynyt komission ehdotuksen olennaisimpaan osaan, vaan lisäsi komission ehdottamaan artiklaosaan uusia asioita (kuten ja vähimmäislämpötilat19). Samanlaisia lisäyksiä on odotettavissa tuotantoeläinten jäsenvaltioiden vaatimukset menevät suojelua koskeviin ehdotuksiin, komission ehdotusten pohjana olleita Euroopan neuvoston suosituksia huomattavasti pidemmälle. eläinkuljetuksiin käytettävien ajoneuvojen enimmäis- joissa elintarvikkeet: tarkoitetut tulisi erityisravinnoksi komission mukaisesti elintarvikeryhmää Eurooppa-neuvoston lukumäärän rajoittamista neljään. 21 Euroopan parlamentin ja neuvoston tuloksena palattiin jälleen alkuperäisiin yhdeksään lainsäädäntöalueeseen. 22 direktiivin 89/398/ETY20 tarkoitettua hyväksymistä. Edinburghin ehdotti vuonna 1994 direktiivien työn ehdottaa erityisdirektiivien pyynnöstä komissio 9 erityisravinnoksi koskevien tekniset määräykset: neuvoston yhteisessä kannassa23 direktiivin 83/189 - muuttamisesta kolmannen kerran asiat on esitetty paljon monimutkaisemmin kuin komission alkuperäisessä ehdotuksessa: neuvosto on esimerkiksi korvannut muutaman rivin pituiset kaksi määritelmää laajalla tekstillä (ks. LIITE). 9) Kansallisen lainsäädännön laatiminen ei ole vähenemään päin Jäsenvaltiot ovat edelleen lainsäädännön pääasiallisia laatijoita, joten ne ovat itse välittömin syy lainsäädännön paisumiseen. Niinpä esimerkiksi teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavaa menettelyä koskevan direktiivin 83/18924 soveltamisesta käy ilmi, että sisämarkkinoilla liikkuviin tavaroihin sovellettavat kansalliset määräykset lisääntyvät jatkuvasti; niitä on paljon enemmän, ja ne ovat paljon monimutkaisempia kuin yhteisön tasolla hyväksytyt toimenpiteet. Lisäksi suuri osa näistä teksteistä on todennäköisesti yhteisön oikeuden vastaisia. 18 19 20 22 23 KOM(95)619. Neuvoston asetus (EY) N:o 411/98 yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinkuljetuksiin käytettäville maantieajoneuvoille asetettavista eläinten suojelua koskevista lisävaatimuksista, EYVLL 52, 21. 2. 1998. EYVLL 186, 30. 6. 1989. KOM (94) 97, toimitettu eteenpäin 28. 3. 1994. Neuvoston yhteisen kannan (EYVLC297, 29. 9. 1997) mukaan erityisdirektiivejä tulisi hyväksyä kuudella alalla Gotka kattavat seitsemän alkuperäistä alaa), ja siinä pyydetään erityissäännösten hyväksymistä gluteeni-ja natriumpohjaisten elintarvikkeiden osalta. Neuvoston yhteinen kanta (EY) N:o 11/98 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun direktiivin 83/189/ETY olennaisesta muuttamisesta kolmannen kerran, EYVL C 62,26. 2. 1998. Neuvoston muutettuna direktiivillä88/182/ETY, EYVLL81, 26. 3. 1988, ja direktiivillä94/10/ETY, EYVLL 100, 19. 4. 1994. ja määräyksiä koskevien direktiivi 83/189/ETY, teknisiä standardeja EYVLL 109, 26. 4. 1983, tietojen 9 Jäsenvaltioiden ilmoittamien teknisiä määräyksiä koskevien ehdotusten ja mahdollisten rikkomisten lukumäärä 670* 700 1993 1994 1995 1996 1997 l Innoitukset (lukuihin ei sisälly ilmoituksia täytäntöönpanotoimista) l Komission lausunnot ehdotuksista, jotka todennäköisesti ovat yhteisön oikeuden vastaisia * lukuihin ei sisälly Alankomaiden 230 ilmoitusta, jotka se teki yhteisöjen tuomioistuimen tuomion "CIA Securitel" (1996) seurauksena Vuonna 1997 ilmoitetut teknisiä määräyksiä koskevat ehdotukset: jakauma jäsenvaltioittain 120 Niinpä onkin erittäin tärkeää, että myös jäsenvaltiot sitoutuvat lisätoimiin vähentääkseen lainsäädännön paljoutta, jotta lainsäädännön yksinkertaistamista koskeva tavoite olisi mahdollista saavuttaa täysin yhteisön tasolla. 10 Komission ehdotus Neuvoston yhteinen kanta PALVELUN KÄSITE Palvelu: "kaikki etäpalveluina sähköisessä muodossa palvelun vastaanottajan henkilökohtaisesta pyynnöstä toimitettavat palvelut". Palvelu: kaikki tietoyhteiskunnan palvelut, toisin sanoen kaikki etäpalveluina sähköisessä muodossa palvelun vastaanottajan henkilökohtaisesta pyynnöstä toimitettavat palvelut, joista tavallisesti maksetaan korvaus. Tässä määritelmässä tarkoitetaan: - "etäpalvelulla " palvelua, joka toimitetaan siten, että osapuolet eivät ole samanaikaisesti läsnä, - ilmaisulla "sähköisessä muodossa " palvelua, joka lähetetään lähetyspaikasta ja vastaanotetaan määränpäässä tietoja elektronisesti käsittelevien laitteiden (mukaan lukien digitaalinen pakkaaminen) tai tietojen säilytyksen avulla, ja joka lähetetään, siirretään ja vastaanotetaan kokonaan linjoja, radioyhteyttä, optisia tai muita elektromagneettisia välineitä käyttäen, - "palvelun vastaanottajan henkilökohtaisesta pyynnöstä toimitettavalla palvelulla" palvelua, joka toimitetaan henkilökohtaisen pyynnön perusteella tapahtuvana tiedonsiirtona. Ohjeellinen luettelo palveluista, joita ei tarkoiteta tässä määritelmässä, on liitteessä III. Tätä direktiiviä ei sovelleta - radio/ähetyspalveluihin - direktiivin 89/552/ETY1 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin televisiolähetyspalveluihin. LIITE III Palvelut, joita 1 artikla ei kata 1. Muut kuin etäpalvelut Palvelut, jotka toimitetaan siten, että palvelun suorittaja ja vastaanottaja ovat fyysisesti läsnä, vaikka käytetäänkin elektronisia laitteita - lääkärin vastaanottotiloissa suoritettava lääkärintarkastus tai toimenpide, jossa käytetään elektronisia laitteita potilaan ollessa fyysisesti läsnä - sähköisessä muodossa olevan luettelon tutkiminen kaupassa asiakkaan ollessa fyysisesti läsnä, 11 F"1 H m - lentolipun varaaminen tietokoneverkon välityksellä matkatoimistossa asiakkaan ollessa fyysisesti läsnä - elektronisten pelien antaminen asiakkaan käyttöön pelihallissa käyttäjän ollessa fyysisesti läsnä. 2. Muut kuin sähköisessä muodossa toimitettavat palvelut Palvelut, joilla on konkreettinen sisältö, vaikka ne edellyttävätkin elektronisten laitteiden käyttämistä: - automaattinen jakelu (setelit, junaliput) - maksullisille tieosuuksille, pysäköintipaikoille jne. pääsy, vaikka sisään-ja/tai uloskäynnissä käytetäänkin elektronisia laitteita pääsyn ja/tai oikein suoritetun maksun valvomiseksi, Ofïline-palvelut: CD-ROM:ien tai levykkeillä olevien ohjelmien jakelu, Palvelut, joita ei toimiteta tietojen elektronisten tallennus-ja käsittelyjärjestelmien välityksellä: - puheensiirtopalvelut, - telekopio- ja teleksipalvelut, - lääkärin puhelimella tai telekopiolaitteen välityksellä antama neuvonta, - asianajajan puhelimella tai telekopiolaitteen välityksellä antama neuvonta, - puhelimella tai telekopiolaitteen välityksellä tapahtuva suoramarkkinointi. 3. Muut kuin palvelun vastaanottajan tilattavat palvelut Palvelut, jotka toimitetaan lähettämällä tietoja ilman yksittäistä pyyntöä, ja jotka on tarkoitettu samanaikaisesti rajoittamattomalle määrälle vastaanottoja (ryhmälähetys): - direktiivin 89/552/ETY 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetut televisiolähetyspalvelut (mukaan lukien lähitilausvideopalvelut), - radiolähetyspalvelut, - (audiovisuaalinen) tekstitelevisio. 12 PALVELUJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET Komission ehdotus Neuvoston yhteinen kanta Palveluja koskeva määräys: "vaatimus, joka koskee tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen saatavuutta ja palvelutoiminnan harjoittamista, erityisesti palvelun tarjoajaa, palveluja ja palvelujen vastaanottajaa koskevia määräyksiä, lukuun ottamatta määräyksiä, jotka eivät erityisesti koske kyseisessä kohdassa määriteltyjä palveluja". "palveluja koskeva määräys": yleisluontoinen vaatimus, joka koskee 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen saatavuutta ja palvelutoiminnan harjoittamista, erityisesti palvelujen tarjoajaa, palveluja ja palvelujen vastaanottajaa koskevia määräyksiä, lukuun ottamatta määräyksiä, jotka eivät erityisesti koske kyseisessä kohdassa määriteltyjä palveluja. Tätä direktiiviä ei sovelleta niitä kysymyksiä koskeviin määräyksiin, jotka kuuluvat direktiivissä 90/38 7/ETY määritellyistä televiestintäpalveluista annettujen yhteisön säädösten piiriin. Tätä direktiiviä ei sovelleta niitä kysymyksiä koskeviin määräyksiin, jotka kuuluvat tämän direktiivin liitteessä IV alustavasti luetelluista rahoituspalveluista annettujen yhteisön säädösten piiriin. Tässä määritelmässä - määräyksen katsotaan koskevan nimenomaisesti tietoyhteiskunnan palveluja, jos sen perusteluissa ja sen säädösosassa todetaan, että sen erityistavoitteena on joko kokonaisuudessaan tai tiettyjen erikseen täsmennettyjen säännösten osalta nimenomaisesti ja kohdennetusti säännellä näitä palveluja; - määräyksen ei katsota koskevan nimenomaisesti tietoyhteiskunnan palveluja, jos se koskee niitä vain epäsuorasti tai satunnaisesti. LIITE IV 1 artiklassa tarkoitetut rahoituspalvelut - sijoituspalvelut - vakuutus-ja jälleenvakuutustoiminta - pankkipalvelut - eläkerahastoihin liittyvät toimet - termiini- tai optiokauppaan liittyvät palvelut. Näihin palveluihin kuuluvat erityisesti: 13 direktiivin 93/22/ETY liitteessä tarkoitetut investointipalvelut, yhteissijoitusyritysten tarjoamat palvelut direktiivin 89/646/ETY liitteessä tarkoitetut palvelut, jotka edellyttävät molemminpuolista hyväksyntää vakuutus- ja jälleenvakuutustoimintaan liittyvät palvelut, joita tarkoitetaan - direktiivin 73/239/ETY 1 artiklassa - direktiivin 79/267/ETY liitteessä - direktiivissä 64/225/ETY - direktiiveissä 92/49/ETY ja 92/96/ETY. 14 ISSN 1024-4492 KOM(98) 345 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 10 16 Luettelonumero : CB-CO-98-367-FI-C ISBN 92-78-36988-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


eurovoc_concepts:
EU action
European symbol
cultural cooperation
cultural event
town

formats: pdf print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 27. 05. 1998 KOM(1998) 350 slutlig 97/0290 (COD) Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) SV/10/98/03050000. WOO (FR) awi Motivering Europeisk kulturhuvudstad Ändrat forslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" 1. Den 30 oktober 1997 lade kommissionen fram sitt förslag till Europaparlamentets till förmån för och rådets beslut om inrättandet av ett gemenskapsinitiativ evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" (KOM(97) 549 - 97/0290 COD). Den 30 april 1998 antog Europaparlamentet en lagstiftningsresolution (A4/0083/98) där kommissionens förslag godkändes med förbehåll för parlamentets ändringar1. I föreliggande ändrade förslag har de ändringar beaktats som kommissionen har godkänt efter samråd med parlamentet. Det skall noteras att kommissionen till övervägande del godkänt ändringarna som de är. 2. Ändringarna innebär antingen att förslagets utformning förbättras eller att nya delar läggs till. 3. Ett fatal ändringar har kommissionen helt eller delvis sett sig tvungen att avvisa och det gäller särskilt fyra punkter (förfarandet för att utse kulturhuvudstad, vissa europeiska tredje länders deltagande, Europeiska kulturmånadens upphörande och initiativets finansiering) och detta av följande skäl: • Det förfarande som kommissionen föreslagit innebär att alla gemenskapens institutioner involveras i urvalsförfarandet och är samtidigt så smidigt att beslutet i praktiken kan fattas inom rimlig tid. Ett förfarande som är så tungrott som det som föreskrivs i artikel 189b är, ur rent praktisk synvinkel, inte genomförbart och kan komma att hindra att initiativet fungerar på det sätt som är tänkt. Dessutom är kommissionens förslag, vilket även bekräftats av Europaparlamentets juridiska avdelning, ur juridisk synvinkel korrekt eftersom det inte rör sig om "en åtgärd av lagstiftande karaktär utan snarare om ett beslut (. ) om genomförande eller tillämpning av en rättsakt som antagits under medbeslutandeförfarandet". Kommissionen har i sitt förslag tagit hänsyn till de åtaganden och avtal som unionen har ingått när det gäller deltagande av de tredje länder som är associerade till gemenskapens program. I dessa avtal föreskrivs att initiativet, i likhet med andra gemenskapsprogram, skall vara öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Cypern samt europeiska stater med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal som inbegriper kulturklausuler. Kommissionen beslutade att Europeiska kulturmånaden skulle upphöra av två skäl. Dels därför att det inte finns anledning att fortsätta med ett evenemang som Protokoll nr 268301, s. 16. ^ på grund av sin begränsade varaktighet aldrig har haft någon större inverkan. Dels, och framför allt, därför att förslaget gör det möjligt för länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Central- och Östeuropa att delta i evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad". I kommissionens förslag om skapandet av ett ramprogram för kultur finns redan bestämmelser om finansieringen av initiativet "Europeisk kulturhuvudstad", som kommer att bli en del av det programmet. De av Europaparlamentets ändringar som har godtagits i kommissionens modifierade förslag är 1-2-3-4-5-6-11 Delvis godtagna ändringar 9 Förkastade ändringar 7-8-10-12-13-14 k Forslag till Europaparlamentets och. Radetsbeslut Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om inrättandet av ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" Andrat fbrslag. till Europaparlamentets och Radetsbeslut Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om inrättandet av ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Regionkommitténs yttrande i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b i fördraget, och med beaktande av följande: EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Regionkommitténs yttrande i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b i fördraget, och med beaktande av följande: Europa har under hela sin historia 1/ varit, och fortsätter att vara, ett centrum för en kulturell utveckling av enastående rikedom som tar sig många olika former. Städerna och stadskulturen har spelat en mycket viktig roll för den europeiska kulturens uppkomst och för den glans som omger den. Europa har under hela sin historia 1 / varit, och fortsätter att vara, ett centrum för en kulturell utveckling av enastående rikedom som tar sig många olika former. Städerna och stadskulturen har spelat en mycket viktig roll för den europeiska kulturens uppkomst och för den glans som omger den. Europeiska gemenskapen har 2/ genom EG-fördraget (artikel 128) förlänats befogenheter på det kulturella området. Alla stimulansåtgärder på kulturområdet som vidtas av gemenskapen i enlighet med de gemenskapens mål och medel som anvisas i fördraget skall därför vila på denna nya rättsliga grund. Europeiska gemenskapen har 2/ genom EG-fördraget (artikel 128) förlänats befogenheter på det kulturella området. Alla stimulansåtgärder på kulturområdet som vidtas av gemenskapen i enlighet med de gemenskapens mål och medel som anvisas i fördraget skall därför vila på denna nya rättsliga grund. 3/ Den 13 juni 1985 antog gemenskapens kulturministrar, församlade i rådet, en resolution om att varje år utse en europeisk kulturhuvudstad. Det huvudsakliga syftet var att "göra den europeiska allmänheten uppmärksam på olika kulturella aspekter hos staden, området och landet ifråga". 3/ Den 13 juni 1985 antog gemenskapens kulturministrar, församlade i rådet, en resolution om att varje år utse en europeisk kulturhuvudstad. Det huvudsakliga syftet var att "göra den europeiska allmänheten uppmärksam på olika kulturella aspekter hos staden, området och landet ifråga". J~ Evenemanget erhöll ekonomiskt stöd från Europeiska gemenskapen. Evenemanget erhöll ekonomiskt stöd från Europeiska gemenskapen. 4/ Parlamentet har - under de diskussioner som föregick dess yttrande av den 7 april 1995 om Kalejdoskop programmet1 - begärt att kommissionen, på grundval av artikel 128 i EG- fördraget, skall lägga fram ett särskilt program för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren efter 2000. 4/ Parlamentet har - under de diskussioner som föregick dess yttrande av den 7 april 1995 om Kalejdoskop programmet1- begärt att kommissionen, på grundval av artikel 128 i EG- fördraget, skall lägga fram ett särskilt program för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren efter 2000. 5/ Ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad måste uppfylla de mål och använda sig av de medel som anges i fördraget, särskilt villkoren i artikel 128 i detta. 5/ Ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad måste uppfylla de mål och använda sig av de medel som anges i fördraget, särskilt villkoren i artikel 128 i detta. 5 a/ Den analys av resultatet av evenemanget Europeisk kulturhuvudstad som genomförts visar att effekterna varit positiva vad gäller uppmärksamhet i medierna, utveckling på det kulturella planet och inom turismen samt att medborgarna blivit medvetna om vikten av att deras stad blivit vald. 5b/ De positiva effekterna har emellertid inte alltid bestått längre tid än den tid projektet varat. De offentliga beslutsfattarna med ansvar för kulturhuvudstadsevenemanget bör därför göras uppmärksamma på att det är nödvändigt att integrera kulturprojektet i en dynamisk process på medellång sikt. 5c/ Detta initiativ har ett dubbelt syfte: det skall både stärka den lokala identiteten och främja den europeiska integrationen, 5d/ Initiativet kan få särskilt stor betydelse för medelstora städer, 6/ För att följa de principer för gemenskapens insatser som anges i artikel 128 bör man varje år utse en stad som, eventuellt i samarbete med andra europeiska städer, skall förverkliga ett kulturellt projekt med ett tema som är av 6/ För att följa de principer för gemenskapens insatser som anges i artikel 128 bör man varje år utse en stad som, eventuellt i samarbete med andra europeiska städer, skall förverkliga ett kulturellt projekt på ett sätt som effektivt europeiskt intresse. stödjer kulturell kreativitet» utifrån ett tema som utgår från stadens egen identitet och egna särdrag, dess historia och framtid, ett projekt som stödjer sig på de egna levande ekonomiska, sociala och kulturella tillgångarna och som är inriktat på att bidra till den europeiska kulturella utvecklingen i all dess mångfald. 6a/ Projektet kan utvecklas i samarbete med andra europeiska städer, vilket kan innebära fördelar, men det är den stad som lämnar in kandidaturen som för konsekvensens skull skall vara ansvarig för planeringen gentemot de europeiska myndigheterna och övriga deltagande städer. II Man bör samtidigt upphöra med evenemanget Europeisk kulturmånad. II Man bör samtidigt upphöra med evenemanget Europeisk kulturmånad. 8/ Hittills har gemenskapens bidrag till evenemangen Europeisk kulturhuvudstad och Europeisk kulturmånad skett inom ramen för Kalejdoskop-programmet, ett program som skall avslutas 1998. 8/ Hittills har gemenskapens bidrag till evenemangen Europeisk kulturhuvudstad och Europeisk kulturmånad skett inom ramen för Kalejdoskop-programmet, ett program som skall avslutas 19982. 9/ Den 30 juni 1997 fattade rådet ett beslut, där man med stöd av artikel 152 i EG-fördraget bad kommissionen att förbereda ett förslag till att skapa ett enda gemenskapsprogram för kultur. Detta förslag skall läggas fram före maj 1998. Evenemanget Europeisk kulturhuvudstad skall integreras I detta program, även vad finansieringen beträffar. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 9/ Den 30 juni 1997 fattade rådet ett beslut, där man med stöd av artikel 152 i EG-fördraget bad kommissionen att förbereda ett förslag till att skapa ett enda gemenskapsprogram för kultur. Detta förslag skall läggas fram före maj 1998. Evenemanget Europeisk kulturhuvudstad skall integreras i detta program, även vad finansieringen beträffar. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Artikel 1 Gemenskapen skall genomföra ett gemenskapsinitiativ kallat "Europeisk kulturhuvudstad". Syftet är att framhäva rikedomen, mångfalden och de gemensamma dragen hos den europeiska kulturen och att bidra till att unionsmedborgarna förbättrar kunskaperna om varandra. Gemenskapen skall genomföra ett gemenskapsinitiativ kallat "Europeisk kulturhuvudstad". Syftet är att framhäva rikedomen, mångfalden och de gemensamma dragen hos den europeiska kulturen och att bidra till att unionsmedborgarna förbättrar kunskaperna om varandra. T- Artikel 2 Artikel 2 Från och med år 2002 skall valet av Europeisk kulturhuvudstad gå till på följande sätt: - Tre år innan evenemanget äger rum skall berörda medlemsstater för Europeiska kommissionen lägga fram kandidaturen för den eller de städer som kandiderar för året ifråga, på sätt som närmare beskrivs i artikel 3. - Kommissionen tillsätter en jury som skall yttra sig över kandidaturerna mot bakgrund av föreliggande insats syfte och kännetecken. Juryn skall bestå av sju framstående oberoende personer, varav två skall utses av Europaparlamentet, två av rådet, två av kommissionen och en av Regionkommittén. Juryn skall lämna sitt yttrande till kommissionen. - Rådet utser med kvalificerad majoritet Europeisk kulturhuvudstad för året ifråga, på förslag av kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet. Från och med år 2002 skall valet av Europeisk kulturhuvudstad gå till på följande sätt: - Tre år innan evenemanget äger rum skall berörda medlemsstater för Europeiska kommissionen lägga fram kandidaturen för den eller de städer som kandiderar för året ifråga, på sätt som närmare beskrivs i artikel 3. - Kommissionen skall varje år tillsätta en jury som skall yttra sig över kandidaturerna mot bakgrund av föreliggande insats syfte och kännetecken. Juryn skall bestå av sju framstående oberoende personer som är experter och verksamma inom kulturområdet, varav två skall utses av Europaparlamentet, två av rådet, två av kommissionen och en av Regionkommittén. Medlemsskap i juryn är inte förenligt med andra offentliga valuppdrag. Juryn skall utse en ordförande bland medlemmarna. Juryn skall lämna sitt yttrande till kommissionen. - Rådet utser med kvalificerad majoritet Europeisk kulturhuvudstad för året ifråga, på förslag av kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet. Artikel 3 Artikel 3 Kandidaturen skall omfatta ett kulturellt projekt med ett tema som är av europeiskt intresse och huvudsakligen grundat på kulturellt samarbete, i enlighet med de syften och insatser som anges i artikel 128 i EG-fördraget. Projektet kan förverkligas i samarbete med andra europeiska städer. Av kandidaturen skall framgå hur den kandiderande staden inom det tema som valts avser att bl. a. - framhäva gemensamma europeiska Kandidaturen skall omfatta ett kulturellt projekt med ett tema som är av europeiskt intresse och huvudsakligen grundat på kulturellt samarbete, i enlighet med de syften och insatser som anges i artikel 128 i EG-fördraget. Projektet kan förverkligas i samarbete med andra europeiska städer som skall väljas ut av den stad som lagt fram förslaget och som skall leda projektet. Av kandidaturen skall framgå hur den kandiderande staden inom det tema som valts avser att bl. a. - framhäva gemensamma europeiska -2 1 kulturströmningar som staden gett upphov till eller gett ett betydande bidrag till, - främja kulturevenemang där aktiva på kultområdet från andra städer i unionens medlemsstater deltar och som leder till att varaktigt kulturellt samarbete upprättas, - ta emot medborgare från unionen och sprida de planerade aktiviteterna via multimedier och genom att satsa på mångspråkighet, - främja en dialog mellan europeisk kultur och andra kulturer i världen. kulturströmningar som staden gett upphov till eller gett ett betydande bidrag till, - främja kulturevenemang där aktiva på kulturområdet från andra städer i unionens medlemsstater deltar och som leder till att varaktigt kulturellt samarbete upprättas samt uppmuntra dessa personer att förflytta sig inom Europeiska unionen. - stödja och utveckla kreativt arbete som är en nödvändig del av all kulturpolitik, - se till att en så bred allmänhet som möjligt engageras och deltar i projektet som härigenom får en social genomslagskraft och betydelse som blir bestående även sedan evenemanget avslutats, - främja besök av medborgare från unionen och se till att de planerade aktiviteterna farsa stor spridning som möjligt via användning av samtliga multimedier, framför allt audiovisuella, genom att skapa en hemsida på Internet och genom att satsa på mångspråkighet, så att en så bred allmänhet som möjligt i staden och inom och utanför unionen skall kunna delta i kulturprogrammen och på det sättet bidra till uppkomsten av varaktiga samarbetsprojekt på kulturens område, - främja en dialog mellan europeiska kulturer och andra kulturer i världen och i samma anda betona värdet av öppenhet och ömsesidig tolerans, vilket är grundläggande kulturella värden, - betona värdet av det historiska kulturarvet samt stadsplanering och stadens livskvalitet, något som är en oskiljaktig del av städernas kulturella dimension och i synnerhet framhäva sambandet mellan återutnyttjandet av kulturarvet och nutida skapande verksamhet. Artikel 4 Artikel 4 Detta initiativ är öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Detta initiativ är öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, de associerade länderna i Central- och Östeuropa, 3 Cypern, samt europeiska stater med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal som inbegriper kulturklausuler. Cypern, samt europeiska stater med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal som inbegriper kulturklausuler. Artikel 5 Artikel 5 Kommissionen skall vara ansvarig för att initiativet genomförs. Kommissionen skall varje år utarbeta en rapport, där resultaten från föregående år utvärderas. Denna rapport skall överlämnas till parlamentet, rådet och Regionkommittén. Kommissionen skall vara ansvarig för att initiativet genomförs. Kommissionen skall varje år utarbeta en rapport, där resultaten från föregående år utvärderas. Denna rapport skall överlämnas till parlamentet, rådet och Regionkommittén. Artikel 6 Artikel 6 Detta initiativ skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, C-serien, med närmare uppgifter om förfarandet för att kandidera och om tidsfrister för att lämna in kandidaturen. Detta initiativ skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, C-serien, med närmare uppgifter om förfarandet för att kandidera och om tidsfrister för att lämna in kandidaturen. Artikel 7 Artikel 7 Detta beslut träder i kraft den. Detta beslut träder i kraft den. Se rapport av Corrado Augias, EP 211/116 slutlig av den 27 mars 1995; kommissionens 1 ändrade förslag KOM(95) 373 slutlig, 28. 7. 1995; beslut 719/96, 29. 3. 1996 (elfte stycket i ingressen, beaktandemeningen oräknad) om upprättandet av program för stöd till konstnärliga och kulturella aktiviteter på Europanivå (Kalejdoskop). 2 Kalejdoskop-programmet (insats 4). Se Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96, 29. 3. 1006 om upprättande av ^o ISSN 1024-4506 KOM(98) 350 slutlig DOKUMENT SV 16 13 14 Katalognummer : CB-CO-98-360-SV-C ISBN 92-78-36922-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: 98/380/EG, EGKS, Euratom: Besluit van de Vertegenwoordigers van de Regeringen van de lidstaten van de Europese Gemeenschappen van 27 mei 1998 houdende benoeming van leden van het Gerecht van eerste aanleg

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
appointment of staff
member of the Court of Justice (EU)

formats: html pdf print

text: L 171/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 6. 98 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) CONFERENTIE VAN DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REGERINGEN DER LIDSTATEN BESLUIT VAN DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REGERINGEN VAN DE LIDSTATEN VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN houdende benoeming van leden van het Gerecht van eerste aanleg van 27 mei 1998 (98/380/EG, EGKS, Euratom) DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REGERINGEN VAN DE LIDSTATEN VAN DE EUROPESE GEMEEN- SCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 168 A, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal, inzonderheid op artikel 32 D, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese inzonderheid op Gemeenschap voor Atoomenergie, artikel 140 A, Gelet op Besluit 88/591/EGKS, EEG, Euratom van de Raad van 24 oktober 1988 tot instelling van een Gerecht van eerste aanleg van de Europese Gemeenschappen (1), Overwegende dat het mandaat van de heren Josef Azizi, Cornelis Paulus Briet, Marc Jaeger, Andreas Kalogero- poulos, Koenraad Lenaerts, Rui Manuel Gens de Moura Ramos, van mevrouw Virpi Tiili en van de heer Bo Ves- terdorf op 31 augustus 1998 komt te verstr¶ken; Overwegende dat dient te worden overgegaan tot de gedeeltel¶ke vervanging van het Gerecht van eerste aanleg voor de periode van 1 september 1998 tot en met 31 augustus 2004; Overwegende dat er, ter afronding van de gedeeltel¶ke vervanging van het Gerecht van eerste aanleg, op een later t¶dstip een rechter dient te worden benoemd, BESLUITEN: Artikel 1 Worden benoemd tot rechter b¶ het Gerecht van eerste aanleg van de Europese Gemeenschap voor de periode van 1 september 1998 tot en met 31 augustus 2004: de heer Josef Azizi, de heer Marc Jaeger, de heer Koenraad Lenaerts, de heer Rui Manuel Gens de Moura Ramos, mevrouw Virpi Tiili, de heer Bo Vesterdorf, de heer Michael Vilaras. Artikel 2 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschap. Gedaan te Brussel, 27 mei 1998. De Voorzitter S. WALL (1) PB L 319 van 25. 11. 1988, blz. 1. Gerectificeerde versie in PB C 215 van 21. 8. 1989, blz. 1. Besluit laatstel¶k gew¶zigd b¶ Besluit 95/1/EG, Euratom, EGKS houdende aanpassing van de documenten betreffende de toetreding van nieuwe lidstaten tot de Europese Unie (PB L 1 van 1. 1. 1995. blz. 1)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1620/98 του Glyn FORD προς την Επ τροπή. Κατ' οίκον εργαζόμενοι στην Ευρώπη

eurovoc_concepts:
home working
national implementing measure
working time

text: C 354/118 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 Ta ue·mata poy aforoy·n thn anurvpistikh· boh·ueia, thn opoi·a pare·xei h EE sto lao· Sahraoui, empi·ptoyn sthn armodio·thta thw Epitroph·w. (98/C 354/190) GRAPTH ERVTHSH P-1618/98 ypobolh· : Ernesto Caccavale (UPE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Pare·mbash stiw perioxe·w thw Kampani·aw poy e·xoyn plhgei· apo· tiw plhmmy·rew Tromere·w plhmmy·rew e·xoyn plh·jei tiw perioxe·w thw Kampani·aw kata· tiw perasme·new hme·rew prokalv· ntaw mi·a kata·stash epei·goysaw ana·gkhw me xarakthristika· mega·loy dra·matow: olo·klhra xvria· e·xoyn apomonvuei· entelv· w h· e·xoyn parasyruei· apo· mi·a ua·lassa la·sphw kai syntrima·tvn• katolisuh·seiw apo· ta boyna· terasti·vn diasta·sevn e·xoyn katapiei· spi·tia kai dro·moyw• xilia·dew a· toma pare·meinan a·stega• ypa·rxei h·dh shmantiko·w ariumo·w uyma·tvn kai polloi· agnooy·menoi. Eja· lloy, h yphresi·a astikh·w prostasi·aw a·maxoy plhuysmoy·, h opoi·a bri·sketai se synagermo·, e·dvse sth dhmosio·thta stoixei·a sy·mfvna me ta opoi·a, se orisme·new perioxe·w, e·xoyn diakopei· basike·w yphresi·ew o·pvw h paroxh· y·datow, fvto·w kai aeri·oy. (cid:201)xontaw, synepv· w, ypo·ch thn kata·stash ejairetikh·w krisimo·thtaw kai gnvri·zontaw o·ti epro·keito gia mi·a anaggeluei·sa kai anapo·feykth tragvdi·a, sto baumo· poy oi plhgei·sew perioxe·w ei·nai yperkoresme·new apo· oikostikh· a·poch, alla· eyri·skontai se ychlo· ki·ndyno o·son afora· ta ypo·geia y·data, ua mporoy·se h Epitroph·: 1. na apostei·lei katepei·goysa boh·ueia ston plhuysmo· poy e·xei plhgei· apo· mi·a pragmatikh· fysikh· katastrofh·• 2. na anafe·rei ea·n uevrei· aparai·thto ton e·legxo thw diaxei·rishw thw politikh·w xvrotaji·aw kai, endexome·nvw, thn e·gkrish me·trvn gia ton e·legxo katasta·sevn o·poy ypa·rxei ki·ndynow katolisuh·sevn kai o·poy e·xei syntelesuei· aperi·skepth kai kataxrhstikh· oikodomikh· ana·ptyjh; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (12 Ioyni·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w gia ta chfi·smata periptv· sevn e·ktakthw ana·gkhw, thw 14hw Mai(cid:143)oy 1998, poy e·xei apostalei· apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. Eidiko·tera, h Epitroph· ypenuymi·zei o·ti den ypa·rxei pia kondy·lio toy proy¤pologismo· gia enisxy·seiw e·ktakthw ana·gkhw. (cid:211)son afora· ton e·legxo tvn politikv· n xvrotaji·aw, h Epitroph· ypenuymi·zei o·ti ta kra·th me·lh prospauoy·n na kauori·soyn tiw arxe·w miaw politikh·w xvrotaji·aw se koinotikh· kli·maka kai ayto· sth ba·sh miaw diakybernhtikh·w symfvni·aw. (cid:211)son afora· tiw dra·seiw politikh·w a·mynaw, h Epitroph· den e·xei epixeirhsiake·w armodio·thtew alla· lamba·nei me·tra mo·no sy·mfvna me thn arxh· thw epikoyriko·thtaw. Sto plai·sio thw efarmogh·w thw apo·fashw toy Symboyli·oy 98/22/EK thw 19hw Dekembri·oy 1997, gia th ue·spish progra·mmatow koinotikv· n dra·sevn ston tome·a thw politikh·w a·mynaw (1), oi proteraio·thtew toy progra· mmatow aytoy· e·xoyn symfvnhuei· me ta kra·th me·lh kai ua kaly·coyn metajy· a·llvn prvtoboyliv· n ta ako·loyua: › e·na mega·lo sxe·dio ston tome·a thw pro·lhchw tvn katastrofv· n to opoi·o ei·nai idiai·tera shmantiko· gia toyw ydrogevlogikoy·w kindy·noyw, › mia diadikasi·a gia th belti·vsh toy xeirismoy· tvn kri·sevn poy stoxey·ei sto na ayjh·sei thn apotelesma- tiko·thta tvn epemba·sevn se peri·ptvsh katastrofh·w, › e·na sfairiko· sy·sthma gia thn plhrofo·rhsh toy koinoy·, me skopo· th belti·vsh thw aytoprostasi·aw kai thw eyaisuhtopoi·hshw tvn politv· n kai idiai·tera se perioxe·w epirrepei·w se sygkekrime·noyw kindy·noyw. Epiple·on, to ch·fisma toy Symboyli·oy toy Ioyli·oy 1991 (2), toni·zei thn ana·gkh na beltivuei· h amoibai·a syndromh· metajy· tvn kratv· n melv· n se periptv· seiw e·ktakthw ana·gkhw. Me ayth· th prooptikh·, h Epitroph· e·xei h·dh pragmatopoih·sei shmantiko· e·rgo s(cid:146) ayto·n ton tome·a, to opoi·o perilamba·nei e·na sy·sthma apostolh·w, kato·pin aith·sevw, empeirognvmo·nvn se kra·tow me·low, kai e·nan odhgo· epixeirh·sevn gia thn politikh· a· myna me·sa sthn Koino·thta. (1) EE ariu. L 8, 14. 1. 1998. (2) EE ariu. C 198, 27. 7. 1991. (98/C 354/191) GRAPTH ERVTHSH E-1620/98 ypobolh· : Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Kat(cid:146) oi·kon ergazo·menoi sthn Eyrv· ph Sthn Odhgi·a sxetika· me ton Xro·no Ergasi·aw anafe·retai safv· w o·ti to pedi·o efarmogh·w thw kaly·ptei o·lew tiw kathgori·ew ergome·nvn, symperilambanome·nvn kai tvn kat(cid:146) oi·kon ergazome·nvn. Se ti· ene·rgeiew ua probei· h Epitroph· prokeime·noy na ele·gjei kai na enisxy·sei to parapa· nv;


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifican las Directivas 89/48/CEE y 92/51/CEE, relativas al sistema general de reconocimiento de las calificaciones profesionales, y se completan las Directivas 77/452/CEE, 77/453/CEE, 78/686/CEE, 78/687/CEE, 78/1026/CEE, 78/1027/CEE, 80/154/CEE, 80/155/CEE, 85/384/CEE, 85/432/CEE, 85/433/CEE y 93/16/CEE, relativas a las profesiones de enfermero responsable de cuidados generales, odontólogo, veterinario, matrona, arquitecto, farmacéutico y médico»

eurovoc_concepts:
health care profession
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
town-planning profession

text: 27. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 235/53 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifican las Directivas 89/48/CEE y 92/51/CEE, relativas al sistema general de reconocimiento de las calificaciones profesionales, y se completan las Directivas 77/452/CEE, 77/453/CEE, 78/686/CEE, 78/687/CEE, 78/1026/CEE, 78/1027/CEE, 85/433/CEE y 93/16/CEE, relativas a las profesiones de enfermero responsable de cuidados generales, odonto´logo, veterinario, matrona, arquitecto, farmacéutico y médico» (1) 80/154/CEE, 85/384/CEE, 85/432/CEE, 80/155/CEE, (98/C 235/11) El 16 de diciembre de 1997, de conformidad con el artı´culo 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´n de Asuntos Sociales, Familia, Educacio´n y Cultura, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 15 de mayo de 1998 (ponente: Sra. Sigmund). En su 355o Pleno de los dı´as 27 y 28 de mayo de 1998 (sesio´ n del 27 de mayo de 1998) el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 115 votos a favor y 2 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´n Con la iniciativa SLIM (Simpler Legislation for the Internal Market; simplificacio´n de la legislacio´n en el mercado interior), la Comisio´n inicio´ un proceso en cuyo marco pequen˜os equipos de trabajo compuestos por expertos elaboran propuestas de medidas para simplificar la legislacio´n en el mercado interior en el sentido ma´s amplio. En el proyecto piloto de 1996 se constituyeron cuatro equipos de trabajo, uno de los cuales se ocupo´ de las normas sobre el reconocimiento mutuo de tı´tulos. Este equipo presento´ en octubre de 1996 su informe, que incluı´a esencialmente las siguientes recomendaciones: — deben conservarse las directivas sectoriales; — deben mantenerse en principio los comités consulti- vos, pero es necesario simplificar el método para su designacio´n, reducir su alcance y mejorar sus métodos de trabajo; — es preciso revisar —y, en su caso, simplificar y aclarar— las disposiciones jurı´dicas y administrati- vas de algunos Estados miembros relativas al recono- cimiento de tı´tulos; — conviene simplificar el procedimiento de actualiza- cio´n de las listas de tı´tulos que pueden disfrutar de un reconocimiento automa´tico; y — las disposiciones en materia de formacio´n general y profesional que figuran en las directivas sectoriales deben orientarse en mayor medida hacia unos criterios que tengan en cuenta las competencias y los resultados, en lugar de centrarse en normas estrictas de contenido. la En la propuesta de Directiva objeto de examen, Comisio´n aplica una parte de las propuestas de los equipos SLIM. En las «consideraciones generales» de la propuesta de Directiva, la Comisio´n anuncia adema´s (1) DO C 28 de 26. 1. 1998, p. 1. para 1998 una serie de decisiones formales en las que concretara´ las propuestas de racionalizacio´ n de los comités consultivos. 2. Observaciones generales 2. 1. El Comité felicita a la Comisio´ n por esta pro- puesta de Directiva, que —en su opinio´n— contribuye a dotar de mayor transparencia y eficacia el trabajo de la Unio´n, sin poner en peligro los intereses legı´timos de proteccio´n de los ciudadanos. El Comité considera que esta propuesta de la Comisio´ n representa también una contribucio´n esencial al Pacto de confianza en favor del empleo. En las «consideraciones generales» de la pro- 2. 2. la Comisio´n examina con detenimiento la puesta, reforma de los comités consultivos para las profesiones en el a´mbito de la salud. Se abordan los siguientes puntos: — simplificacio´n del modo de designacio´ n; — reduccio´ n del nu´mero de miembros; — ampliacio´ n de la duracio´ n del mandato; y — ampliacio´ n de las competencias. La parte dispositiva de la propuesta de Directiva 2. 3. contiene esencialmente los siguientes elementos: — el artı´culo 1 introduce en la Directiva 89/48/CEE («Primera Directiva sobre reconocimiento de tı´tu- los») la nocio´n de «formacio´ n regulada», que ya figura en la Directiva 92/51/CEE («Segunda Directiva sobre reconocimiento de tı´tulos»); — en virtud del artı´culo 2, se faculta al grupo de coordinacio´ n para emitir dicta´menes; C 235/54 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 7. 98 — el artı´culo 3 hace extensivo a todas las directivas sectoriales —salvo la de arquitectos, que contempla un sistema propio y ya acreditado— el sistema simplificado previsto en la Directiva sobre médicos para actualizar la lista de tı´tulos que pueden disfrutar de un reconocimiento automa´tico; — debe clarificarse la situacio´n de los migrantes que, siendo nacionales de un Estado miembro, hayan adquirido los tı´tulos acreditativos de su formacio´n fuera de la Unio´n Europea (artı´culo 5); y — en virtud del artı´culo 6, se introduce la posibilidad de un recurso jurisdiccional contra las decisiones de los Estados miembros sobre solicitudes de reconoci- miento de tı´tulos. 3. Observaciones particulares En el presente Dictamen, el Comité debe examinar informaciones de distinta naturaleza jurı´dica: el texto sobre la reforma de los comités consultivos reviste un cara´cter meramente informativo, puesto que todavı´a no se han adoptado las decisiones correspondientes; en cambio, el proyecto de Directiva contiene ya propuestas concretas para un texto jurı´dicamente vinculante. 3. 1. Reforma de los comités consultivos El Comité considera oportuno, antes de abordar las propuestas concretas de la Comisio´ n, referirse a la composicio´n y funcionamiento de los comités que trabajan en el a´mbito de las directivas sectoriales. Los miembros de los comités son expertos con funcio´ n consultiva. Cuando se crearon, estos comités consultivos tenı´an la misio´n primordial de favorecer y garantizar los intercambios de informacio´ n sobre la estructura y el contenido de los métodos de formacio´n. Naturalmente, esta necesidad de informacio´n ha quedado en gran medida satisfecha. Por este motivo, el equipo SLIM competente ha recomendado que en el futuro se adopte un enfoque ma´s centrado en los resultados y ma´s vinculado al ejercicio profesional. En cambio, las propuestas de reforma hechas por los equipos SLIM no afectan a los comités de altos funcionarios, que se diferencian de los comités consulti- vos desde el punto de vista de sus métodos de trabajo. A diferencia de estos u´ltimos, los comités de altos funcionarios tienen competencia decisoria y actu´an también en el marco de la comitologı´a. 3. 1. 1. S i m p l i f i c a c i o´ n d e l m o d o d e d e s i g - n a c i o´ n En la actualidad, los Estados miembros comunican una lista de expertos al Consejo, que debe proceder a su nombramiento formal. La pra´ctica ha demostrado que éste es un procedimiento extraordinariamente largo, que en el peor de los casos llega a su término poco antes de que expire el mandato de los comités en cuestio´n, puesto que el Consejo espera para decidir a que se haya recibido la u´ltima notificacio´ n. Ası´, por ejemplo, se ha llegado a cuestionar desde el principio el funcionamiento de un comité por motivos formales. El Comité, por consiguiente, apoya decididamente la propuesta de la Comisio´n de simplificar el procedi- miento, permitiendo a los Estados miembros que nom- bren directamente a sus expertos. 3. 1. 2. R e d u c c i o´ n d e l n u´ m e r o d e m i e m - b r o s Actualmente, cada Estado miembro esta´ representado por tres miembros titulares (respectivamente, de la profesio´n en ejercicio, los centros de ensen˜anza y las autoridades competentes) y tres suplentes, con lo que cada comité consultivo se compone en la actualidad de noventa miembros. El Comité comparte la opinio´n del equipo SLIM y de la Comisio´n en el sentido de que, en aras de una mayor eficacia, conviene reducir el taman˜ o de estos comités. El factor de los costes desempen˜ a también en este orden de ideas un papel esencial: en el caso de la ampliacio´ n de la Unio´ n, pasarı´an a engrosar los comités seis personas por cada nuevo Estado miembro. La propuesta de la Comisio´n de limitar la composicio´n de los comités a un titular y un suplente (un experto de la profesio´n en ejercicio y un experto de los centros de ensen˜anza) por cada Estado miembro parece equilibrada y adecuada a la misio´ n encomendada a los comités. Como consecuencia lo´ gica de la evolucio´ n histo´ rica de la misio´ n de los comités consultivos y la reaccio´n consecuente de la Comisio´n de modificar y ampliar su mandato en el sentido de una mayor orientacio´n pra´ctica, los Estados miembros tendra´n que enviar a representantes de la profesio´n como miembros ordina- rios de los comités consultivos. No parece adecuado —y es incoherente con el deseo de la Comisio´n de un mayor pragmatismo— dejar al criterio de los Estados miembros decidir si designan miembro ordinario al experto de la profesio´n en ejercicio o al de los centros de ensen˜anza. Por ello, debe notarse expresamente que la Comisio´ n, al asumir las propuestas del correspondiente equipo SLIM, ha alterado de modo fundamental el mandato de los comités consultivos (hasta ahora concentrado en la coordinacio´ n de los contenidos académicos) y lo ha ampliado con tareas que, de conformidad con los actuales objetivos, pueden asumir mejor los expertos de la profesio´n en ejercicio. El Comité pide a la Comisio´n que precise también en este punto su clara lı´nea de actuacio´n e inste a los Estados miembros a que ante todo envı´en en calidad de miembro ordinario al representante de la profesio´n de que se trate. Puesto que los expertos de las autoridades competentes ya esta´n representados en los comités de altos funciona- rios, con los que de todos modos guardan contacto 27. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 235/55 los comités consultivos, la reduccio´ n del nu´mero de miembros de los comités consultivos no supone tampoco la pérdida del correctivo relacionado con las autoridades que desean algunos Estados miembros. No obstante, el Comité opina que deberı´an adoptarse las medidas organizativas necesarias para asegurar una cooperacio´n ma´s estrecha y continuada de ambos tipos de comités. Ası´, por ejemplo, convendrı´a prever al menos una reunio´n conjunta al an˜ o. La ampliacio´ n de la duracio´ n del mandato de 3. 1. 3. los comités, de los tres an˜ os actuales a seis an˜ os, es para el Comité una consecuencia necesaria en el marco de la reestructuracio´ n de los comités consultivos, puesto que con ello podra´n reducirse las dificultades de puesta en marcha inherentes a cada renovacio´ n. La ampliacio´ n futura de la competencia de los 3. 1. 4. comités consultivos a todos los dicta´menes que la Comisio´n solicite, con cara´cter general, en el a´mbito de la libre circulacio´n de las distintas profesiones contempladas en las directivas sectoriales, es una medida lo´gica. Al fin y al cabo, todas las medidas tomadas en el marco de la iniciativa SLIM o a resultas de ella deben considerarse como parte del gran proyecto de mercado interior de la Comisio´n. 3. 2. Formacio´n regulada (artı´culo 1) Cabe acoger favorablemente, sobre todo en interés de la simplificacio´n de la terminologı´a, la introduccio´ n del concepto de «formacio´ n regulada» en la denominada «Primera Directiva» de reconocimiento de tı´tulos, por- que dicho concepto ya esta´ recogido en la denominada «Segunda Directiva», ma´s reciente. Desde el punto de vista del contenido, la inclusio´n del concepto en la Directiva 89/48/CEE responde también al deseo de adoptar un enfoque ma´s orientado hacia los resultados (hacia el ejercicio profesional) en el contexto de la normativa general sobre reconocimiento de tı´tulos. De este modo se facilitara´ la libre circulacio´ n de muchos jo´venes dispuestos a migrar. 3. 3. Dicta´menes de los coordinadores (artı´culos 1 y 2) El Comité celebra el enfoque pragma´tico propuesto por la Comisio´n. Parece apropiado aprovechar la experiencia de los organismos encargados de aplicar en la pra´ctica la Directiva y acelerar ası´ una aplicacio´ n e interpretacio´n ma´s uniformes. El Comité suscribe esta tendencia a convertir los grupos de coordinacio´n en una especie de organismos de consulta para la Comisio´ n. 3. 4. Actualizacio´ n de las listas de tı´tulos (artı´culos 3 y 4) Segu´ n esta propuesta, los Estados miembros notificara´n a la Comisio´n todas las disposiciones nacionales en materia de diplomas, certificados y otros tı´tulos; la Comisio´n publicara´ en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas las denominaciones adoptadas por los Estados miembros. Dado que este procedimiento ya ha dado buenos resultados en el sector de la medicina general, el Comité considera oportuno y acertado extenderlo a las dema´s directivas sectoriales en el a´mbito de la salud. 3. 5. Examen de tı´tulos obtenidos en terceros paı´ses por nacionales de un Estado miembro (artı´culo 5) En las consideraciones relativas al artı´culo 5, la Comisio´ n observa con razo´ n que los Estados miembros son libres de reconocer la formacio´n adquirida fuera de la Unio´n Europea y que su decisio´ n no vincula a los dema´s Estados miembros. La Comisio´n sigue en esto la jurisprudencia del Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas, que establece expresamente que los Estados miembros no quedan vinculados por el reconocimiento que haya hecho otro Estado miembro de un tı´tulo expedido por un paı´s tercero, pero que la experiencia profesional adquirida como consecuencia de tal reconocimiento es un elemento comunitario que debe examinarse (1). Con mayor clari- dad au´n se ha manifestado el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas en el asunto Tawil-Albertini (2), en el que afirma que «el reconocimiento por parte de un Estado miembro de tı´tulos expedidos por Estados terceros, aun cuando su equivalencia haya sido recono- cida en uno o varios Estados miembros, no vincula a los dema´s Estados miembros». El Comité recomienda que se precise la redaccio´n del artı´culo 5, en el sentido de que no se formula con suficiente claridad que el reconocimiento por otro Estado miembro de un tı´tulo expedido por un tercer paı´s no vincula automa´ticamente al Estado miembro de acogida. Las palabras «tendra´n en cuenta», utilizadas en el artı´culo 5, permiten en efecto cierto margen interpreta- tivo, ya que, segu´ n el entendimiento jurı´dico general, «tener en cuenta» no es ma´s que un aspecto parcial de un procedimiento decisorio. No obstante, el Comité propone, en aras de una mayor claridad, completar la primera frase del artı´culo 5 del modo siguiente: «Los Estados miembros tendra´n en cuenta, en el marco de su examen para la convalidacio´ n, los diplomas, certificados y otros tı´tulos [. ]» 3. 6. Recursos jurisdiccionales (artı´culo 6) El Comité acoge muy favorablemente la introduccio´ n de la posibilidad de recurrir por vı´a jurisdiccional las (1) Sentencia del Tribunal de Justicia de 9 de febrero de 1994. Salomone Haim contra Kassenzahnärztliche Vereinigung Nordrhein. Asunto C-319/92. (2) Sentencia del Tribunal de Justicia de 9 de febrero de 1994. Abdullah Tawil-Albertini contra Ministre des Affaires Sociales. Asunto C-154/93. La cita esta´ tomada de la referencia que a este asunto se hace en el punto 21 del asunto Haim. C 235/56 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 7. 98 decisiones de los Estados miembros, ası´ como también en el caso de que no se proceda a la correspondiente decisio´ n. Este derecho fundamental democra´tico de los ciudadanos es conforme con los principios jurı´dicos generales del Derecho comunitario. 3. 7. Artı´culos 7 a 21 El Comité ha decidido no abordar el examen de las modificaciones concretas de las directivas sectoriales. A juicio del Comité, es prioritario adoptar una posicio´n lo ma´s concertada posible sobre las propuestas fundamen- tales de modificacio´n que hace la Comisio´n y, por esta razo´n, el Comité considera que puede renunciar al examen de las disposiciones de adaptacio´ n, que en lo esencial no se prestan a controversia. 4. Observaciones finales El Comité suscribe plenamente la propuesta de la Comisio´n objeto del presente Dictamen, ya que considera que se trata de un importante instrumento de simplifica- cio´n jurı´dica y mayor transparencia. Las medidas propuestas para la simplificacio´n jurı´dica redundara´n en beneficio de una mejor relacio´n coste- eficacia y de la aceleracio´n de los procedimientos de trabajo y, por tanto, reforzara´n la confianza de los ciudadanos en Europa. Bruselas, el 27 de mayo de 1998. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Comunicacio´n de la Comisio´ n al Consejo y al Parlamento Europeo “El futuro del mercado de los productos de la pesca en la Unio´n Europea: responsabilidad, cooperacio´ n y competitividad”» (98/C 235/12) El 22 de diciembre de 1997, de conformidad con los artı´culos 43 y 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, la Comisio´ n decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la comunicacio´n mencionada. El Comité de Agricultura y Pesca, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 12 de mayo de 1998 (ponente: Sr. Chagas). En su 355o Pleno de los dı´as 27 y 28 de mayo de 1998 (sesio´ n del 27 de mayo), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 103 votos a favor y 6 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´n La Comunicacio´ n de la Comisio´ n tiene como 1. 1. objetivo sentar las bases de un debate sobre las modifica- ciones que cabe introducir en la organizacio´n comu´n del mercado (OCM) para mejorar el funcionamiento del mercado y adaptar esta vertiente de la Polı´tica Pesquera Comu´n (PPC) a la evolucio´n registrada en los mercados de los productos pesqueros. 1. 2. Posteriormente, la Comisio´n debera´ presentar propuestas para garantizar un mejor funcionamiento de la OCM. mercado de los productos de la pesca, y subraya el propo´sito de la Comisio´n de someter dicho documento a un amplio debate institucional y a una amplia consulta a los principales agentes del sector pesquero (armadores, trabajadores, industria y consumidores). El Comité recuerda que la OCM fue instituida por 2. 2. el Reglamento 2142/70 (1) que establecio´ los principios generales que rigen esta vertiente de la Polı´tica Pesquera Comu´n, experimentando a lo largo del tiempo los ajustes que la realidad imponı´a; el u´ltimo de éstos se produjo en virtud del Reglamento de base que entro´ en vigor el 1 de enero de 1993 (2). 2. Observaciones generales El Comité acoge favorablemente la presentacio´n 2. 1. de la Comunicacio´ n de la Comisio´n sobre el futuro del (1) DO L 236 de 27. 10. 1970, p. 5. (2) DO L 388 de 31. 12. 1992, p. 1