title: Förslag till rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci"

eurovoc_concepts:
EU programme
access to education
action programme
integration into employment
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •ù' it * & f r w* Bryssel den 27. 05. 1998 KOM(1998) 330 slutlig 98/0196 (SYN) Förslag till RÅDETS BESLUT om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci" (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I. INLEDNING Genom att lägga fram dçssa tre förslag till beslut inom området för utbildning, yrkesutbildning och ungdom, genom att förlänga och förstärka gemenskapens nuvarande handlingsprogram, vilka avslutas den 31 december 1999, har kommissionen konkretiserat de strategiska riktlinjerna i "Agenda 2000" och, på de tre områdena i fråga, i sitt meddelande från november 1997 "För ett kunskapens Europa" 1. Redan i det dokumentet antydde kommissionen vad som skulle vara de viktigaste utgångspunkterna och riktlinjerna för en gemenskapsåtgärd som syftar till att bidra till det gradvisa byggandet av etlcuropciskt utbildningsområde , inriktat på en utveckling av kunskap, fördjupning av medborgarskap och utveckling av möjligheterna till anställbarhct genom förvärvande av kompetens. Det centrala gemensamma målet för dessa tre förslag till beslut är att på alla nivåer stödja utbildnings- och yrkcsutbildningsproccssen under hela livet. De tre förslagen visar på en vilja att genomföra ett integrerat angreppssätt: tillsammans visar de på en politisk vilja att lägga tyngdpunkten pä det centrala målet om livslång utbildning och yrkesutbildning i ett europeiskt sammanhang som kännetecknas av ett gradvist byggande av ett europeiskt utbildningsområde som är inriktat på utveckling av kunskap, fördjupning av medborgarskap och utveckling av möjligheterna till anställbarhet genom förvärvande av kompetens. De gemensamma åtgärder som planeras genom varje beslut kommer alla att bidra till att förstärka denna integration. I en värld förändringar och informationssamhället, blir gränsen mellan "utbildning" och "yrkesutbildning" allt mindre tydlig, precis som den traditionella åtskillnaden mellan grundläggande och vidare yrkesutbildning eller åtskillnaden mellan "formell" och "informell" utbildning. i snabb utveckling, särskilt genom tekniska stadd Samma synsätt gäller för genomförande och styrning. I jämförelse med de pågående programmen visar de på en vilja till förenkling, koncentration och decentralisering, samtidigt som man garanterar en ökad öppenhet som kan underlätta användarnas deltagande i programmen. I det föreslagna angeppssättet har man tagit hänsyn till olika element * Erfarenheterna från programmen: alla pågående program (samt tidigare program) har varit föremål för grundliga utvärderingar som har beaktat de tre programmens inverkan på medlemsstaternas politik och system på de berörda områdena. Man har också lyft fram det europeiska mervärde som åtgärderna i de olika programmen har medfört, både vad avser rörlighet för olika målgrupper inom områdena utbildning, yrkesutbildning Iransnationella samarbetspartnerskap. Man har även belyst vissa svagheter - i huvudsak beroende på komplexiteten och trögheten i förfarandena - vilka de föreliggande förslagen avser att rätta till. Tabellen nedan visar hur förslagen till beslut tar hänsyn till denna vilja till koncentration, förenkling och öppenhet. ungdom ramen inom och och för KOM(l)7) 5(»3 slutlig Komplementaritet och sammanhållning med andra gemenskapsåtgärder på de områden som täcks av de tre förslagen, både på det kunskapspolitiska området - i synnerhet det femte ramprogrammet för forskning och teknologisk utveckling - som på andra områden som kultur och audiovisuella medier, förverkligandet av den inre marknaden, informationssamhället, miljö, konsumentskydd, små och medelstora företag, socialpolitik, sysselsättning och folkhälsa måste man försäkra sig om detta sammanhang och denna komplementaritet för att garantera åtgärdernas effektivitiet och gemenskapsinsatsernas mervärde. Mot den bakgrunden lägger de tre förslagen även vikt, särskilt vad avser yrkesutbildning, vid en kontrollerad och kontinuerlig organisation, som skall genomföras på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna med hjälp av strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfondcn. Utbildning och yrkesutbildning, såväl som det fulla utövandet av medborgarskap, stärker den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Det nya sammanhang som öppnas av den samordnade sysselsättningsstrategin: denna strategi som definierades av Europeiska rådet vid dess extraordinära möte om sysselsättning i november 1997 samt de riktlinjer för sysselsättningen som blev ett resultat därav anger tydligt att formell och informell utbildning samt yrkesutbildning i ett brett perspektiv av anställbarhet och är en viktig dimension anpassningsförmåga: de kan ge starkt stöd åt processen att utveckla företagsamhet och är ett viktigt stöd för främjandet av lika möjligheter. De tre förslagen till beslut omfattar tydligt denna dimension - särskilt med avseende på vad som kan bli de tre programmens bidrag (i synnerhet Leonardo da Vinci) till genomförandet av en gemenskapsstrategi till förmån för små och medelstora företag. Öppning av programmen: i förlängningen av ett samarbete som redan har inletts, både med länderna i EFTA/EES och de associerade staterna i Central- och Östeuropa samt Cypern, vilket redan kommit till uttryck i betydande ansträngningar som lett till aktivt deltagande i de pågående programmen, visar de tre förslagen tydligt på (artikel 10) en vilja att öppna gemenskapsprogrammen för kandidatländenia under perioden före anslutningen. De tre berörda områdena utgör faktiskt en möjlighet till positivt och konkret stöd till utvidgningsprocessen. Samma förfaringssätt föreslås för Turkiet och Malta inom ramen för deras associationsavtal. Subsidiaritetsprincipen och det europeiska mervärdet i gemenskapsåtgärderna: inga av de handlingar och gemenskapsåtgärder som föreslås av och i vart och ett av förslagen till beslut ifrågasätter, allt i enlighet med bestämmelserna i fördraget, medlemsstaternas befogenheter. Gemenskapsåtgärderna skall stödja och komplettera de åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna och de åtgärder som föreslagits för genomförande och förvaltning förstärker samarbetet i det avseendet genom att garantera en ökad öppenhet i programmens genomförande. Omvänt kommer den europeiska dimensionen av genomförandet, särskilt vad avser den fysiska och virtuella rörligheten och i form av transnationella pilotprojekt och europeiska nätverk samt stödet till åtgärder för främjande av språkkompetens, att berika utbildnings- och yrkesutbildningsrutinema i medlemsstaterna. I. Att utforma en kunskapspolitik A. En prioriterad målsättning Både i Amsterdamfördraget och i Agenda 2000 placeras kunskapspolitiken i centrum för Europeiska unionens framtida utveckling: "Kunskapspolitiken - forskning, utbildning och innovation - har en avgörande betydelse för unionens framtid (. ). I likhet med forskningen är utbildningen en mycket viktig immateriell investering. " Som kommissionen preciserar i sitt meddelande "För ett kunskapens Europa" gäller det alt "främja att kunskaperna utvecklas till högsta möjliga nivå genom allmän tillgång till utbildning och ständig uppdatering av kunskaperna". Livslångt lärande och en politik till förmån för ungdomar förenar tre målsättningar: a) att främja sysselsättningen i linje med Europeiska rådets beslut i Luxemburg genom att utveckla de färdigheter, den kompetens och den företagskultur som blivit nödvändiga genom arbetets och arbetsorganisationens utveckling, b) att öka kunskapspotentialcn för att skapa de sociala och tekniska villkor som krävs för att skapa innovationer vilka utgör ett viktigt medel för att främja den ekonomiska tillväxten och öka levnadsstandarden, c) att säkerställa att medborgarna får tillgång till en europeisk erfarenhet som kan stärka en känsla av gemensam identitet och av att tillhöra en gemensam miljö. B. Ett samordnat och förenklat angreppssätt 1 de förslag som lagts fram beaktas i högsta grad erfarenheterna från de program som avslutas, särskilt i tre viktiga avseenden: a) en juridisk förankring som har utarbetats för dessa program och åtgärder, som bekräftas av erfarenheten och som tydligt definierar gemenskapens befogenheter på detta område, b) ett genomförande som ständigt strävar efter att vara en hävstång för medlemsstaternas åtgärder, c) ett antal gemensamma aktiviteter som utvecklats med utgångspunkt i sex åtgärder: fysisk och virtuell rörlighet, nätverkens betydelse, förbättrade språkkunskaper, stöd till nyskapande projekt och produkter samt bättre kunskaper om systemen. 1 allmänhet har de partnerskap som knutits pä europeisk nivå gjort det möjligt att göra gemenskapsinsatsema mer synliga genom att höja deras kvalitet och i större utsträckning förbättra de europeiska medborgarnas möjligheter alt få tillgång till kunskaper. I ljuset av bland annat denna erfarenhet uttrycker två tredjedelar av dem i nuläget en önskan om att Europa skall spela en konkret roll på områdena för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Kommissionen skall vidare, inom ramen för genomförandet av de tre programmen, bilda arbetsgrupper med personer som har utmärkt sig inom de olika berörda områdena. Kommissionen skall vid bildandet av dessa arbetsgrupper sträva efter en jämn fördelning mellan män och kvinnor och dessutom uppmuntra medlemsstaterna att göra detsamma vid tillsättandet av programkommittéerna. Förväntningarna från de grupper och olika aktörer som berörs av dessa program gjorde att kommissionen presenterade dem i en samordnad form. Denna förändring kommer efter den 31 december 1999 att göra det möjligt att bättre svara på gemenskapsinsatsernas för utbildning, yrkesutbildning och övergripande målsättningar på områdena ungdomsfrågor. 1 sitt meddelande "För ett kunskapens Europa" visade kommissionen på fördelama med en nära samordning av de tre besluten i ett övergripande initiativ. För att göra detta grundar kommissionen sig på de erfarenheter man gjort, som på alla berörda nivåer pekar på att man behöver utveckla gemensamma "vägar" och "länkar" som gynnar utvecklingen av ett europeiskt utbildningsområde. För att uppnå målet med livslängt lärande avspeglar de framlagda förslagen ett mer samordnat synsätt som konkretiseras pä tre nivåer: a) först och främst syftar genomförandet av de tre programmen till att successivt utveckla detta öppna och dynamiska europeiska utbildningsområde som är ett konkret uttryck för målet med livslångt lärande. Även om varje program omfattar särskilda åtgärder som ligger i linje med de målsättningar man eftersträvar, genomförs dessa åtgärder ändå genom att man arbetar mot ett eller flera av följande mål: • • • • • • fysisk rörlighet för personer som genomgår utbildning och för lärare, olika former av virtuell rörlighet och olika sätt att använda ny informations- och kommunikationsteknik, utveckling av nätverk för samarbete på europeisk nivå, främjande av språkkunskaper och kulturell kompetens, utveckling av innovation och nyskapande via europeiskt samarbete, genom pilotprojekt som grundas på transnationella partnerskap, ständig förbättring av gemenskapsinformationen om medlemsstaternas system och politik för utbildning och ungdomsfrågor (databaser, föregångsexempel), b) dessutom är förslagen till beslut på vart och ett av de tre områdena utformade efter samma struktur, med ett mycket snarlikt innehåll som grundar sig på ofta likartade bestämmelser i viktiga frågor, exempelvis beträffande kommittésystemet, och detsamma gäller därmed även huvuddragen i de juridiska bestämmelser som föreslås, utan att de för den skull är helt identiska, eftersom dessa områden har olika karaktärer, c) slutligen omfattar de tre förslagen särskilda bestämmelser som möjliggör att man i samverkan genomför åtgärder. I detta avseende kommer kommissionen att presentera lämpliga initiativ i form av inbjudan att lämna samförslag, exempelvis i nära samarbete med de berörda programkommittéerna. Dessa gemensamma åtgärder bör bland annat göra det möjligt att utveckla • • • • ett gemensamt informationssystem, ett samordnat system för undersökning av föregångsexempel beträffande livslångt lärande, gemensamma åtgärder beträffande multimedia inom utbildningen, europeiska kunskapscentrum på regional nivå. II. LEONARDO DA VINCI-FORSLAGET DE VIKTIGASTE FÖRSLAGEN FÖR EN FÖRNYELSE AV PROGRAMMET • En grundläggande riktlinje: gemenskapsåtgärder för att främja nyskapande till stöd för och som komplement till de insatser som görs i och av medlemsstaterna. • En rättslig grund: artikel 127 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. • Tre mål: a) förbättra och förstärka ungdomars integration i samhället och yrkeslivet, särskilt genom utbytes- och praktikprogram, b) utvidga och förbättra tillgången till en högkvalitativ fortbildning och ett tekniska och livslångt organisatoriska innovationer och investeringar i utbildning, lärande, särskilt för att hålla takten med c) stödja yrkesutbildningssystemen för att stärka processen med införlivande i arbetslivet och en bättre integration på arbetsmarknaden för grupper som är utsatta på grund av bristande eller föråldrad kompetens. • Sex typer av experimentell karaktär: transnationella åtgärder med demonstrationsaktiviteter av 0 fysisk rörlighet för ungdomar i utbildning bör bli avsevärt mera omfattande, 0 "virtuell rörlighet", för att främja användningen av ny informations- och kommunikationsteknik i yrkesutbildningen, 0 transnationella pilotprojekt som kan öka nyskapandet och kvaliteten och sprida dessa, 0 europeiska nätverk för gemensam tillgång till gemenskapens expertis och för att sprida resultaten till en stor krets, 0 främjande av språkkunskaper inriktat på yrkeslivets behov genom nya läromedel och utbildningsmetoder, 0 en gemenskaplig referensram för mer systematiska och planerade studier, undersökningar och analyser. • En allmän inbjudan att lämna förslag i början av programmet för alla mfil och för alla gemenskapsåtgärder för en period på tre år. Halvvägs genom programmet sker en andra allmän inbjudan att lämna förslag. • En ökad decentralisering pä medlemsstatsnivå av organisationen och förvaltningen av åtgärderna genom ett förfarande för "decentraliserat urval" och ett centraliserat urvalsförfarande för ett begränsat antal projekt av experimentell karaktär. • Lansering av gemensamma åtgärder i samarbete med åtgärdsprogrammen för utbildning och ungdomsfrågor. I. Inledning 1. Kommissionen lägger fram ett förslag som syftar till att säkerställa en andra etapp av Leonardo da Vinci-programmet, som är ett åtgärdsprogram för genomförandet av gemenskapens politik på yrkesutbildningsområdet. Detta förslag tar hänsyn till de lärdomar man dragit av programmets genomförande sedan 1995 och som beskrivs i kommissionens interimsrapport^. Denna rapport betonar att programmets effekter är uppenbara, att programmet har skapat en europeisk expertis i fråga om yrkesutbildning och att det har börjat fungera som "ett europeiskt laboratorium för nyskapande lagts fram av medlemsstaterna har visat på vilka förbättringar som borde genomföras, i synnerhet vad avser förfaranden och styrning av programmen. En fingervisning kan man fä genom att studera tabellen nedan, som visar de kvantilierade resultaten över de första tre åren (1995-1997) av genomförandet av den första fasen av Leonardo da Vinci- programmet. insatser". Såväl denna rapport som de som Typ av åtgärd Placeringsprogram/utbytesprogram Pilotprojekt Antal 85 000 1 658 pilotprojekt (7 954 inkomna projekt) Antal deltagare i projekten 38 000 2. Ett av programmets kännetecken är dess mångfald, men denna mångfald har skapat en alltför stor komplexitet och medfört förvaltningssvårigheter. Kommissionens förslag är en tydlig utveckling mot en koncentration av åtgärderna under ett begränsat antal mål, ett förtydligande av gemenskapsåtgärderna och en kraftig förenkling av förfarandena för programmets genomförande. II. De föreslagna bestämmelserna 3. De rättsliga bestämmelserna har tre särskilda kännetecken: i) de av bestämmelserna i Leonardo da Vinci-programmet som har fungerat tillfredsställande kvarstår, särskilt när det gäller kommittésystemet ii) de överensstämmer med de bestämmelser som föreslås för besluten om utbildning och de förbättra ungdomsfrågor, gemenskapsprogrammets dess operativa överensstämmelse i praktiken med den övriga gemenskapspolitiken. och uppföljningsförfarandena, skall beträffande effektivitet, innehåller nyheter särskilt som i i i) Inlciïmsrappoiï om genomic»andel av Leonardo da Vinci-programmet. KOM(97)399 slutlig av den 23 juli 1997. 8 Den rättsliga grunden Gemenskapens politik för yrkesutbildning vilar på artikel 127 som utgör förslagets rättsliga grund, såsom den var även för programmets första fas. I enlighet med artikel 127 bidrar Leonardo da Vinci till genomförandet av en gemenskapspolitik för yrkesutbildning. Koncentrerade mål Åtgärderna har inriktats på tre mål (i stället för 19 som i Leonardo I): a) förbättra och förstärka ungdomars integration i samhället och yrkeslivet, särskilt genom varvad utbildning och lärlingsutbildning, b) utvidga och förbättra tillgången till en högkvalitativ fortbildning och ett livslångt lärande, särskilt för att hålla takten med tekniska och organisatoriska innovationer och investeringar i utbildning, c) stödja yrkesutbildningssystemen för att stärka processen med införlivande i arbetslivet och en bättre integration på arbetsmarknaden för grupper som är utsatta på grund av bristande eller föråldrad kompetens. Tydliggjorda åtgärder 6. Med stöd av erfarenheterna av Leonardo da Vinci-programmets första etapp och riktlinjerna i meddelandet "För ett kunskapens Europa" (KOM(97)563 slutlig) omfattar förslaget sex typer av transnationella åtgärder (i stället för 23 åtgärder som under den första etappen), varav vissa inkluderar demonstrationsåtgärder av experimentell karaktär (som beskrivs kortfattat i en ruta): a) den fysiska rörligheten för ungdomar i utbildning bör bli avsevärt mera omfattande. Kommissionen har för avsikt att kraftigt öka det antal ungdomar i utbildning som rör sig över gränserna inom ramen för varvad utbildning och lärlingsutbildning. Kommissionen tänker även ge detta utbyte en pedagogisk ram och ett förbättrat mottagande samt gemensamma kvalitetsprinciper. Därför avser kommissionen att grunda det förslag till rådets beslut som nu häller pä att granskas på ett främjande av "Europeiska uthildningsbanor" och inrättandet av ""l'Airopass-uthildimig^. Dessutom föreslår kommissionen stöd till utarbetandet av transnationella rörlighetsprogram (och inte bara till utförandet av dem) och särskilda bestämmelser för att underlätta att ungdomar i utbildning mottas på ett pedagogiskt sätt i små och medelstora företag och hantverksföretag. b) Under åtgärden "virtuell rörlighet" har kommissionen för avsikt att främja gemenskapsåtgärder som bidrar till en betydande ökning av användningen av ny informations- och kommunikationsteknik i yrkesutbildningen. Korslag till rådets beslut om de europeiska utbildningsbanorna varvad med praktik. KOM(97)572 slutlig av den 12 november 1997. 9 c) Med åtgärden "nyskapande pilotprojekt" behåller man en av de nyskapande idéerna bakom Leonardo da Vinci-programmet. Under den första etappen har man uppnått mycket betydande resultat med nyskapande projekt som ledde fram till nya läromedel och hela utbildningsprocesser. Kommissionen anser att transnationella pilotprojekt är något som kan öka nyskapandet och kvaliteten och sprida dessa. d) Åtgärden som rör europeiska nätverk utgör en utveckling av programmet. Den syftar till att förse initiativtagare med en samarbetsram på gemenskapsnivå som är mer permanent och stabilare än pilotprojekten för att främja: i) gemensam tillgång till gemenskapens expertis i en fråga och ii) att de resultat som erhållits genom pilotprojekt inom ett gemensamt område sprids till en stor krets på europeisk nivå. c) Åtgärden för främjande av språkkunskaper är likaså en fortsättning på förra etappen med tanke pä hur betydelsefull denna typ av kunskaper är för insatser som är programmets alla målsättningar. Särskilda transnationella inriktade på yrkeslivets behov kan läromedel och till nya utbildningsmetoder på ett område till vilket förverkligandet av den inre marknaden kan ge ett otvivelaktigt europeiskt mervärde. leda t) Åtgärden en gemenskaplig referensram svarar mot målet att utföra mer systematiska och planerade studier, undersökningar och analyser av systemen för yrkesutbildning och deras utvecklingstendenser. Väsentliga resultat har erhållits genom publiceringen av de första nyckeltalen för yrkesutbildning (som tagits fram gemensamt av Cedefop och Eurostat) och kommissionens rapport om "tillgången till fortbildning i unionen". Denna åtgärd syftar till att stegvis göra kvantitativa och kvalitativa referensverk tillgängliga för användare, särskilt beslutsfattare inom den offentliga sektorn, arbetsmarknadens parter och budgetansvariga. Aktörerna, målgrupperna och deltagandet i programmet För att säkerställa en större öppenhet i tillgången till programmet identifierar en ny artikel (artikel 4) de aktörer som, med hänsyn till de mål som skall uppnås, troligtvis kommer att delta i programmets olika åtgärder. Kommissionen vill därmed stödja utvidgningen av aktörerna inom yrkesutbildningen (särskilt regionala och lokala aktörer och/eller aktörer inom multimedia och små och medelstora företag) och förstärka samarbetet mellan aktörerna. Öppet för länder som är i en förberedande anslutningsfas Förslaget innehåller en artikel om att programmet skall öppnas för länder som är i en förberedande anslutningsfas. Denna artikel består av bestämmelserna i rådets beslut frän 1994 (artikel 10), som har anpassats till den aktuella situationen. 10 Ett förenklat genomförande 9. Kommissionen föreslår avsevärda förändringar i programmets genomförande i syfte att göra användningen av gemenskapsmedlen enklare och effektivare genom följande: a) En kraftig minskning av antalet mål jämfört med Leonardo da Vinci- programmets första etapp och ett förbättrat samband mellan mål och åtgärder. b) En allmän inbjudan att lämna förslag kommer att publiceras i början av programperioden för alla mål och alla gemenskapsåtgärder. Denna kommer att definiera en fast prioriteringsram för en period på tre år medan det årliga urvalsförfarandet kommer att bestå. c) För att säkerställa en viss flexibilitet och beakta viktiga förändringar av förhållanden som kan uppstå föreslås att man i mitten av programperioden, med utgångspunkt i utvärderingen i den interimsrapport som föreskrivs i artikel 12 i rådets beslut, genomför en andra allmän inbjudan att lämna förslag som skulle kunna fastställa nya prioriteringar eller ändra de som antogs från början. d) En ökad decentralisering till medlemsstatsnivå av organisationen och förvaltningen av åtgärderna föreslås, där medlemsstaterna får större ansvar genom ett förfarande för "decentraliserat urval" på grundval av "indikativa anslag" per medlemsstat. Kommissionen lägger också stor vikt vid de positiva effekterna av decentraliseringen av programåtgärdernas förvaltning för att - särskilt tack vare medlemsstaternas initiativ - förstärka samordningen mellan programmets åtgärder och insatser under andra program för utbildning och ungdomsfrågor och under strukturfonderna, särskilt genom samarbete mellan de olika förvaltningsstrukturer som deltar i urvalet av förslag. 10. Erfarenheterna av den första etappen och genomförandet av gemenskapsåtgärder för demonstration under vart och ett av vitbokens fem mål har lett fram till förslag om ett centraliserat urvalsförfarande för ett begränsat antal projekt av experimentell karaktär. 11. Dessa projekt kommer att kännetecknas av en mer markerad europeisk dimension i den mån de motsvarar något av följande tre typfall: • Förslag som presenteras av etablerade europeiska organisationer och som engagerar en stor del av eller alla deras uppdragsgivare. • Förslag som presenteras av europeiska nätverk som bildats för att utnyttja och sprida resultaten av pilotåtgärder som genomförs på transnationell nivå. • Förslag som går ut på att man genom europeiskt samarbete experimenterar med nyskapande teman, att man genomför en utvärdering på europeisk nivå av dessa experiment och sprider resultaten av denna. 11 12. Kommissionen anser att möjligheten att genomföra gemenskapsåtgärder för demonstration är särskilt användbar för större nyskapande insatser som "skolor för en andra chans" eller "automatiska system för utvärdering och erkännande av kompetens" under programmets innevarande period. III. Programmets budgetmedel 13. Valet att grunda Leonardo da Vinci-programmets andra etapp på samma rättsliga grund som den föregående etappen (1995-1999) medför att meddelandena om budgetramen för 2000-2004 läggs fram i finansieringsöversiktcn som bifogas förslaget till beslut. Ramen uppgår till 1 000 miljoner ecu för denna period (mot 620 miljoner ecu, som rådet angav för perioden 1995-1999). IV. Utvärdering och uppföljning 14. Erfarenheten har visat att det inte var lämpligt att varje år ändra arbetsprioriteringarna utifrån programmets mål, men att det vore bra att skaffa sig handlingsutrymme som medger en justering av dem, i synnerhet då den andra etappen sträcker sig över 5 år (2000-2004). Därför föreslår kommissionen att interimsutvärderingen tillåta en översyn av prioriteringarna. Liksom under programmets första etapp skall utvärderingen och uppföljningen av programmet och projekten genomföras i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, som även skall kunna stödja sig pä externa utvärderingar. förekommande skall fall i V. Leonardo da Vinci-programmets överensstämmelse med åtgärderna enligt Europeiska socialfonden 15. Harmonin mellan de mål som definieras i Leonardo-programmets andra fas (artikel 2) och de som föreslogs av kommissionen i dess förslag till rådets förordning om Europeiska socialfonden (artikel 2) har beaktats i förslagets till beslut, både på det rättsliga planet (beaktandesats 9 och artiklarna 9. 3 och 12. 2) och i det faktiska genomförandet, där ett nära samarbete på alla nivåer skall garanteras på ett strukturerat sätt - särskilt vad avser de operativa förfarandena. 16. I det här sammanhanget bör understrykas att åtgärder för fysisk (och virtuell) rörlighet - som bör utgöra den åtgärd som utnyttjar mer än hälften av programmets resurser - liksom de som syftar till att främja språklig kompetens är specifika för Leonardo-programmct och inte intar någon central plats bland åtgärderna under Europeiska social fonden. Pä samma sätt bör det understrykas att huvudinriktningen för de olika åtgärderna som förutses enligt programmet bör vara stöd till experimentella åtgärder av transnational karaktär, som främst syftar till att utarbeta och godkänna utbildningsprodukter och/eller -metoder. Sett ur denna synvinkel är främst ett "Uppfinningslaboratorium". De gemenskapsåtgärder av Leonardo experimentkaraktär, som anges i bilagan till förslaget till beslut - till exempel de som behandlar nya former av erkännande av behörighet, som inbegriper en värdering av 12 yrkeserfarenhet eller experiment kring utbildningsformer som omfattar "en andra chans" - bör ligga längst fram bland Europeiska socialfondens åtgärder, samtidigt som de bör vara intimt förknippade med de innovativa åtgärder som anges i den ovannämnda förordningen (EG) om ESF. Denna kontinuerliga och nära sammankoppling skall leda till utveckling och fördjupning av utbildningsmetoderna inom gemenskapen. Tabellen nedan visar de viktigaste förändringarna som införs med den andra etappen av programmet: LDVI * 19 mål (artikel 3) 3 mål (artikel 2): LDVII 23 åtgärder - förbättra och förstärka ungdomars integration i samhället och yrkeslivet - utvidga och utveckla tillgången till fortbildning och kompetenspåbyggnad - stödja utbildningssystem för att stärka åtcrinträdc på arbetsmarknaden 6 åtgärder (artikel 3): rörlighet för personer under utbildning, stöd till utveckling av samarbetsnätverk, stöd till virtuell rörlighet, främjande av språkkunskaper, stöd till innovativa pilotprojekt, fortsatt stöd till gemenskapsreferenser. Ingen identifiering av aktörer * Identifiering av aktörer (artikel 4) * Åtskillnad mellan grundutbildning Vikt vid livslångt lärande (artikel I) och vidareutbildning * Inga gemensamma åtgärder * Gemensamma åtgärder (artikel (> och bilagan) * Ärliga prioriteringar Prioriteringar under tre år med en årlig urvalsprocess (bilaga) * Inga särskilda från deltagande medelstora företag åtgärder små för och * Särskilda åtgärder för deltagande från små och medelstora företag (bilaga) * Urvalsförfarande "från gång till * Urvalsförfaranden som bygger på "integrerade paket" 13 Förslag till - RÅDETS BESLUT om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci" EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 127 i detta, med beaktande av kommissionens förslag4, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande5, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189c i fördraget, i samarbete med Europaparlamentet6, och av följande skäl: 1. Enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapens verksamhet bland annat bidra till en grundutbildning och vidareutbildning av god kvalitet. Denna målsättning som undertecknades den 2 oktober 1997. I detta anges att gemenskapen också skall ha som mål att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för befolkningen genom en bred tillgång till utbildning och kontinuerlig fortbildning. genom Amsterdamfördraget utvidgas 2. Rådet har genom sitt beslut 94/819/EG7 för genomförandet av en yrkesutbildningspolitik för gemenskapen. Det är därför lämpligt att genom att utgå från de erfarenheter som gjorts fortsätta detta arbete och använda sig av resultaten från det. inrättat ett åtgärdsprogram 3. Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättningen i Luxemburg den 20 och 21 november 1997 antogs en samordnad strategi för sysselsättningen, där livet spelar en viktig roll grundutbildning och vidareutbildning under hela genomförandet av riktlinjerna8 för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för att förbättra anställbarheten, anpassningsförmågan och företagarandan9 samt stärka j ämställdhetspolitiken. 4 5 6 7 8 Europaparlamentets yttrande av den xxxxx xxxx (EGT xxxxx, xxxxxxxxx, s. xx), rådets gemensamma ståndpunkt av den xxxxxxx xxxx (EGT xxxxx, xxxxxxxxx, s. xx) och Europaparlamentets beslut av den xxxxxxxxxx xxxx (EGT xxxxx, xxxxxxxxxx). EGT L 340, 29. 12. 1994, s. 8. EGT C 30, 28. 1. 1998, s. 1. Meddelande från kommissionen till rådet: "Att uppmuntra företagandet i Europa: prioriteringar för framtiden" (KOM(98) 222, slutlig/2, 21. 4. 1998). 14 4. I sitt meddelande "För ett kunskapens Europa"10 fastställer kommissionen riktlinjerna för skapandet av ett europeiskt utbildningsområde som gör det möjligt att förverkliga målet med livslångt lärande. I samband med detta har kommissionen utarbetat sex typer av åtgärder som skall genomföras på gemenskapsnivå. Samtliga syftar till ett transnationellt samarbete och tillför ett mervärde utöver medlemsstaternas åtgärder, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras och siktet är inställt på en förenkling av förfarandena. 5. 1 vitboken11 "Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället" fastställs att framväxten av kunskapssamhället innebär att tillägnandet av nya kunskaper uppmuntras och att man därför på alla sätt måste stimulera lusten att lära. I grönboken12 "Grundutbildning, vidareutbildning, forskning - Hinder för rörlighet över gränserna" framhålls den vinst som rörligheten innebär för var och en och för unionens konkurrenskraft. 6. Det är lämpligt att främja ett aktivt medborgarskap och att stärka banden mellan de åtgärder som vidtas inom ramen för detta program och kampen mot olika former av utslagning, rasism och främlingsfientlighet inbegripet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att undanröja alla former av ojämlikhet och att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. 7. Europaparlamentet och rådet har genom sina beslut nr. [Utbildning]13 och nr. [Ungdom]14 antagit två program för gemenskapsåtgärder på områdena utbildning respektive ungdomsfrågor, som tillsammans med programmet Leonardo da Vinci bidrar till att genomföra en kunskapspolitik. 8. För att öka gemenskapsinsatsens mervärde är det nödvändigt att på alla nivåer säkerställa överensstämmelse och komplementaritet mellan de insatser som genomförs i enlighet med detta beslut och andra gemenskapsåtgärder, särskilt gällande kultur15, audiovisuella media, fullbordandet av den inre marknaden, miljö, konsumentskydd, informationssamhället, små och medelstora företag, socialpolitik, sysselsättning och folkhälsa. 9. Kommissionens förslag till reform av strukturfonderna16, särskilt Europeiska socialfonden och de gemenskapsinitiativ som härrör från denna, bygger på målsättningen att stödja en anpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning och sysselsättning. 10 Meddelande frän kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: "För ett kunskapens Europa", KOM(97) 563, slutlig, 12. 11. 1997. 1 ' Kommissionens vitbok om utbildning "Lära och lära ut på väg mot kunskapssamhället", Luxemburg, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 1996. Kommissionens grönbok "Grundutbildning - vidareutbildning - forskning: Hinder för rörlighet över gränserna", KOM(96) 462, slutlig, 2. 10. 1996. 12 13 14 1:> Förslag till Europaparlamentets och rådets beslul om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (Programmet Kultur 2000), EGT C 211, 7. 7. 1998, s. 18. 1(1 Förslag till EUT C 176, y. (». |«)*)S. s. l. rådets förordning (EG) om allmänna bestämmelser for strukturfonderna, 15 10. Kommissionen har för avsikt att i samarbete med medlemsstaterna samordna åtgärderna i detta program med gemenskapens strukturåtgärder. Kommissionen försöker också, i partnerskap med arbetsmarknadens parter, att stärka samordningen mellan detta program och verksamheten inom gemenskapens sociala dialog. 11. Programmet bör stå öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa enligt villkoren i relevanta avtal, i synnerhet associeringsavtalen och tilläggsprotokollen till dessa, för Cypern enligt samma regler som gäller för de EFTA-länder som deltar i EES och för Turkiet och Malta, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med dessa länder. 12. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att följa upp och kontinuerligt utvärdera detta program. Denna utvärdering kan komma att medföra anpassningar, i synnerhet av prioriteringarna för genomförandet av åtgärderna. 13. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen, såsom de kommer till uttryck i artikel 3b i fördraget, kan målen för den planerade åtgärden för att genomföra en politik för yrkesutbildning på gemenskapsnivå inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, på grund av att partnerskapen tack vare inom yrkesutbildningen gemenskapsinsatsernas transnationella karaktär bättre uppnås på gemenskapsnivå. Delta beslut begränsas till det minsta antal åtgärder som krävs lor att dessa mål skall kunna uppnäs och gär inte utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål. så komplexa, och kan därför är HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Inrättande av programmet 1. Genom detta beslut inrättas den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram tor yrkesutbildning "Leonardo da Vinci", nedan kallat "programmet". 2. Programmet skall genomföras under perioden från och med den 1 januari 2000 till och med den 31 december 2004. 3. Programmet skall bidra till gemenskapens kunskapspolitik genom alt införa ett europeiskt utbildningsområde som främjar utvecklingen av livslångt lärande. Programmet skall göra del möjligt att utveckla kunskaper och kvalifikationer som underlättar det fulla utövandet av de medborgerliga rättighetenia. 4. Programmet skall stödja och komplettera de åtgärder som medlemsstaterna vidtar inom sina egna gränser, samtidigt som medlemsstaternas ansvar för yrkes utbildningens innehåll och organisation samt deras kulturella och språkliga mångfald respekteras fullt ut. 16 Artikel 2 Mål för programmet 1. Genomförandet av programmet bygger på mål som stödjer och kompletterar den politik som förs och de åtgärder som genomförs i medlemsstaterna och som i första hand syftar till följande: a) Att förbättra och förstärka ungdomars integration i samhället och yrkeslivet, bland annat genom varvad utbildning och lärlingsutbildning. b) Att utvidga och utveckla tillgången till vidareutbildning av god kvalitet och till kompetensutveckling under hela livet, särskilt i samband med ny teknik och organisation och investeringar i utbildning. Samtidigt skall man verka för en bättre jämvikt mellan män och kvinnor inom samtliga yrken och på samtliga ekonomiska områden. c) Att stödja systemen för yrkesutbildning för grupper som är utsatta på grund av bristande eller föråldrade kunskaper för att pä bästa sätt integrera dessa personer på arbetsmarknaden och befästa deras återinträde i arbetslivet. 2. Vid genomförandet av målen skall kommissionen och medlemsstaterna tillse att programmets åtgärder stämmer överens med gemenskapens övriga åtgärder och politik, särskilt på områdena sysselsättning, undanröjande av ojämlikhet, jämställdhet mellan kvinnor och män samt inom socialpolitiken. Artikel 3 Gemenskapsåtgärder Målen för programmet skall genomföras med stöd av följande gemenskapsåtgärder. Innehållet i dessa och tillämpningsförfarandet beskrivs i bilaga A. Genomförandet kan ske i form av aktioner där liera åtgärder kombineras. a) Stöd till rörlighet för personer som genomgår yrkesutbildning. b) Främjande av virtuell rörlighet inom yrkesutbildningen, främst genom att man prioriterar tillgången till pedagogiskt multimediamaterial. c) Stöd till utvecklingen av nätverk för samarbete på europeisk nivå för ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och bästa praxis. d) Främjande av språkkunskaper och förståelse för olika kulturer. c) Stöd till nyskapande pilotprojekt som bygger pä transnationclla partnerskap och som skall utveckla inom yrkesutbildningen för att skapa utbildningsprodukter, redskap för att styrka meriter eller lör att prova ut nya tillvägagångssätt. innovation och kvalitet 0 En fortsatt förbättring av de gemenskapliga referensramarna genom stöd till spridning av bästa praxis, uppföljning och spridning åt innovationer. 17 Artikel 4 Tillträde till programmet Programmet är öppet för samtliga privata och/eller offentliga organ och institutioner som är verksamma inom de åtgärder för yrkesutbildningen som närmare anges i bilaga A, och på de villkor och enligt de definitioner och metoder för genomförandet som anges i bilaga C. Programmet berör alltså i synnerhet följande organ och institutioner: a) Läroanstalter, utbildningscentra och andra organ på alla nivåer, även universitet och högskolor. b) Forskningcentra och andra forskningsinstitutioner. c) Enstaka företag och företagsgrupperingar, särskilt små och medelstora företag och inrättningar inom privat och offentlig sektor, inbegripet dem som är verksamma pä utbildningsområdet. d) Branschorganisationer, även lokala handelskammare. c) De organisationer som företräder arbetsmarknadens parter på alla nivåer. 0 Regionala och lokala myndigheter och organ, g) Organisationer och föreningar. Artikel 5 Genomförande av programmet och samarbete med medlemsstaterna 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av gemenskapsåtgärderna i programmet i enlighet med bilagorna. 2. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna vidta de åtgärder som beskrivs i punkt 8 i bilaga A för att ta tillvara resultaten av åtgärderna inom första i programmet Leonardo da Vinci och gemenskapsinitiativen på etappen utbildningsområdet. 3. Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att på nationell nivå samordna, organisera och följa upp arbetet med att uppnå målen för programmet, genom att göra alla parter inom yrkesutbildningen delaktiga, i enlighet med nationell praxis. Medlemsstaterna skall i detta syfte inrätta en integrerad struktur med ansvar för det konkreta genomförandet av programmets åtgärder och se till att på lämpligt sätt informera om och ge publicitet åt de åtgärder som medfinansieras av programmet. 4. Varje medlemsstat skall vinnlägga sig om att vidta de åtgärder som behövs för att programmet skall fungera på bästa möjliga sätt och för att undanröja alla hinder för tillträde till detta program. 18 5. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna säkerställa övergången mellan de åtgärder som har genomförts inom det tidigare programmet på området för yrkesutbildning (Leonardo da Vinci) och de som skall genomföras inom ramen för detta program. Artikel 6 Gemensamma insatser Inom ramen för genomförandet av ett kunskapens Europa kan åtgärderna i programmet genomföras insatser med andra kunskapspolitiska gemenskapsåtgärder, i synnerhet sådana som rör gemenskapsprogrammen på områdena utbildning och ungdom. form av gemensamma i Artikel 7 Kommitté 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande. 2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder som rör följande: a) Metoder för genomförandet av programmet, och om det behövs även en årlig arbetsplan för genomförandet av programmets åtgärder. b) Kriterier för den preliminära fördelningen av medel mellan medlemsstaterna när det gäller decentraliserade åtgärder. c) Metoder för utvärdering av programmet. 3. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den ska fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas enligt röster bestämmelserna i samma artikel. Ordföranden får inte rösta. skall vägas 4. Kommissionens beslut skall ha omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. 1 sådana fall lär kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid som inte överstiger en månad frän den dag då rådet underrättats, lär rådet fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i föregående stycke. 19 Kommissionen kan rådfråga kommittén i andra frågor som gäller genomförandet av detta program. I sådana fall skall kommissionens företrädare förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. Artikel 8 Arbetsmarknadens parter Utan att det påverkar tillämpningen av förfarandet enligt artikel 7. 3 och 7. 4, kan kommissionen rådfråga kommittén om varje fråga som rör tillämpningen av detta beslut. Vid ett sådant samråd skall ett antal företrädare för arbetsmarknadens parter, som motsvarar antalet företrädare för medlemsstaterna och som utses av kommissionen pä grundval av förslag frän arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå, delta i kommitténs arbete som observatörer. De skall ha rätt att begära att deras yttrande protokollförs vid kommitténs möten. Artikel 9 Överensstämmelse och komplementaritet 1. Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, säkerställa en övergripande överensstämmelse med andra gemenskapsinsatser och med gemenskapspolitiken. Verksamheten samordnas med övriga gemenskapsinsatser, särskilt dem på det kunskapspolitiska området. inom programmet skall också i skall, samarbete med medlemsstaterna, säkerställa en Kommissionen överensstämmelse mellan andra gemenskapsåtgärder pä området för yrkesutbildning, gällande kultur, audiovisuclla inre marknaden, informationssamhället, miljö, media, genomförandet av den konsumentskydd, små och medelstora företag, socialpolitik, sysselsättning och folkhälsa. genomförandet programmet och av Kommissionen skall säkerställa ett effektivt samband mellan detta program och program och insatser rörande utbildning inom ramen för gemenskapens yttre relationer. 20 2. I samband med genomförandet av den samordnade strategin för sysselsättning skall kommissionen och medlemsstaterna säkerställa att åtgärderna inom programmet stämmer överens med den strategi som fastställs årligen i enlighet med riktlinjerna för sysselsättning och att de samordnas med övriga åtgärder som bidrar till genomförandet av åtgärdsplanerna. 3. Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa överensstämmelse och och programmet ramen för komplementaritet mellan inom gemenskapsinsatser från strukturfondernas sida. insatser 4. Kommissionen skall vid genomförandet av programmet i nära samarbete med arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå försöka utveckla den sociala dialogen på gemenskapsnivå, i synnerhet genom stödåtgärder på alla nivåer, även sektorsnivå, och genom att sprida resultaten av åtgärderna. 5. Vid genomförandet av programmet skall kommissionen biträdas av Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) enligt de villkor som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 337/7517. På samma villkor och på lämpliga områden skall kommissionen säkerställa att samordning sker med Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning, rådets förordning (EEG) nr 1360/9018. enlighet med villkor anges som de i i 6. Kommissionen skall regelbundet underrätta Rådgivande kommittén för yrkesutbildning om programmets utveckling. Artikel 10 Deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern, Turkiet och Malta 1. Programmet är öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa enligt de villkor som fastställs i Europaavtalen och i tilläggsprotokollen, som redan slutits eller som kommer att slutas, om dessa länders deltagande i gemenskapsprogrammen. Programmet är öppet för Cyperns deltagande, på grundval av tilläggsanslag, enligt samma regler som gäller för de EFTA-länder som deltar i EES, enligt förfaranden som skall fastställas land. Programmet är också öppet för Turkiets deltagande, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med detta land. tillsammans med detta 2. Programmet är också öppet för Maltas dellagande, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med detta land. 17 EGT L 39, 13. 2. 1975, s. 1. IS ECiTL 131, 23. 5. 1990, s. I. 21 Artikel 11 Internationellt samarbete Kommissionen skall förstärka samarbetet med internationella organisationer. tredje land och med behöriga Artikel 12 Uppföljning och utvärdering 1. Programmet skall kontinuerligt följas upp av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. Detta skall göras med hjälp av de rapporter som anges i punkt 3 och genom särskilda verksamheter. 2. Programmet skall utvärderas regelbundet av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. Denna utvärdering är avsedd att bedöma hur pass effektiva åtgärderna har varit i förhållande till målen som anges i artikel 2. Utvärderingen skall också gälla komplementariteten mellan programmets åtgärder och åtgärder inom andra gemenskapsprogram, i synnerhet dem som stöds av Europeiska socialfonden. Resultaten av gemenskapsåtgärderna skall regelbundet utvärderas av utomstående organ enligt kriterier som fastställs enligt förfarandet i artikel 7. 2. 3. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2002 och den 30 juni 2005 lämna rapporter till kommissionen om genomförandet och effekterna av detta program och om befintliga yrkesutbildningssystem och förfaranden i medlemsstaterna. 4. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén överlämna följande handlingar: - Senast den 30 juni 2003, en delrapport om genomförandet av programmet. - Senast den 31 december 2005, en slutrapport om genomförandet av programmet. 22 Artikel 13 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utfärdat i På rådets vägnar Ordförande 23 BILAGA A Gemenskapsåtgärder Avdelning I: Allmänna principer 1. De mål som fastställs i artikel 2 i detta beslut skall uppnås genom transnationella samarbetsgrupper som lägger fram förslag på åtgärder med utgångspunkt i de gemenskapsåtgärder som fastställs i artikel 3. 2. Varje förslag som lagts fram av en transnational sam arbetsgrupp ingår i genomförandet av en av programmets målsättningar genom att det anger vilken eller vilka åtgärder som skall vidtas. 3. Med hjälp av en inbjudan från gemenskapen att lämna förslag fastställs de prioriteringar som gäller för målsättningarna, tidsplanen, villkoren för att lägga fram förslag, de gemensamma kriterierna för stödberättigande, grundade bl. a. på transnationalitet och urval. Denna inbjudan att lämna förslag gäller i tre år för programmets första etapp. En andra inbjudan att lämna förslag kommer att utfärdas halvvägs igenom programmet utifrån den delrapport som omnämns i artikel 12. 4 i detta beslut. Gemenskapens inbjudan att lämna förslag offentliggörs av kommissionen efter samråd med programkommittén. 4. I förslagen till insatser skall tydligt anges vilkef mål som eftersträvas, vilka resultat som förväntas och vilka samarbetspartnerna är i de andra medlemsstaterna, liksom på vilket sätt och på vilken nivå dessa skall delta, deras ekonomiska bidrag och de olika etapperna i arbetet. 5. Förslagen kan lämnas in när som helst under den tid inbjudan att lämna förslag är giltig. Enligt de förfaranden som fastställs nedan skall kommissionen åtminstone en gång per år göra ett urval bland de förslag som kommit in. Avdelning II: Åtgärder 1. FYSISK RÖRLIGHET Stöd till gränsöverskridande program för fysisk rörlighet för personer som genomgår yrkesutbildning, för lärare inom, och för personer som ansvarar för, sådan utbildning Gemenskapsstöd kan ges till följande insatser: a) Förberedelse och genomförande av transnationella program för att placera och för att ordna utbyte för ungdomar som genomgår grundläggande yrkesutbildning, som studerar eller som just har avslutat sina studier - inbegripet studenter och unga som redan har ett utbildningsbevis, som arbetar eller som står till arbetsmarknadens förfogande enligt nationell lagstiftning och praxis, särskilt de program som ingår i "Europeiska banor för varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning" i enlighet 24 med rådets beslut 98/. /EG19. Placeringen av ungdomar kan vara för en kortare tid (två veckor till tre månader) och i sådana fall gäller det främst att bekanta sig med arbetslivet och kulturen i en annan medlemsstat. Placeringar för en längre tid (från tre månader och upp till tolv månader som längst) gäller främst ungdomar som redan har en grundläggande yrkesutbildning eller yrkeserfarenhet. Placeringar på längre tid kan delas upp på två eller fler perioder. De transnationella program för placering av ungdomar i yrkesutbildning som inbegriper små och medelstora företag samt hantverkare som mottagare kommer att behandlas förmånligt enligt de villkor som beskrivs här nedan. b) Anordnandet av sådana transnationella utbytesprogram mellan företag och utbildningsinstitutioner eller universitet som riktar sig till ansvariga för mänskliga resurser inom företag, till dem som planerar och genomför yrkesutbildningsprogram (särskilt lärare och handledare), studierådgivare och yrkesvägledare samt ekonomiska och sociala kretsar. Cedefop kan på kommissionens vägnar anordna studiebesök för ansvariga för yrkesutbildning, kring teman som fastställs av kommissionen och på villkor som skall fastställas sedan programkommittén yttrat sig. Placeringarna, utbytena och studiebesöken för denna målgrupp varar vanligtvis en vecka och högst sex veckor. De transnationella programmen för placering och utbyte kan pågå i flera, dock högst tre, år. Demonstrationsverksamhet Inom åtgärden "Fysisk rörlighet" kommer stöd att ges åt l demonstrationsverksamhet av experimentell karaktär. Verksamheten går ut på att anordna och genomföra fleråriga transnationella program för placering mellan regioner och/eller sektorer varvad utbildning, även inom lärlingsutbildning. för de europeiska nätverken ramen för Finansiering Gemenskapens ekonomiska stöd till de transnationella program för placering och utbyte som ingår i åtgärden ovan kan inte överstiga 5 000 ecu per stödmottagare för en placering eller ett utbyte. Det högsta beloppet ges för den längsta möjliga tid som anges ovan. För denna åtgärd tilldelar kommissionen varje medlemsstat en viss årlig summa, vars storlek fastställs enligt det förfarande som beskrivs i bilaga C. Av detta belopp är 10 % reserverat för att stödja sådana personer som kan komma att främja program för att ge dem möjlighet att utarbeta förslag. Förfarandet för detta skall fastställas tillsammans med berörda organisationer. Högsta belopp är 500 ecu per stödmottagare. 19 25 Enligt samma förfarande skall en del av beloppet också tilldelas transnationella program som inbegriper små och medelstora företag och hantverkare och som varar i minst 3 veckor. Anslaget, som skall underlätta den pedagogiska, kulturella och språkliga uppföljningen av ungdomar som placerats på företag i en annan medlemsstat, får inte överstiga 250 ecu per placerad person och inte 25 000 ecu per företag. Detta belopp tillkommer utöver det belopp som reserverats för organisationen i den utsändande medlemsstaten för att administrera och följa upp de transnationella programmen för placering. 2. VIRTUELL RÖRLIGHET Stöd till insatser för att främja ny teknik för information och kommunikation, i syfte att utveckla den virtuella rörligheten. Gemenskapen ger stöd till transnationella insatser för att utveckla användningen av ny teknik för information och kommunikation inom de åtgärder och utbildningsprodukter som skall ge personer som genomgår yrkesutbildning tillgång till nya verktyg, tjänster och utbildningsprodukter som använder sig av denna nya teknik. Vidare ges stöd till åtgärder för att utveckla de europeiska nätverken för distansutbildning genom ny informationsteknik (multimediaprodukter, webbplatser, nätverksöverföring osv. ) och till utprovandet av nya former för utbildning till följd av de nya arbetsformerna (som till exempel distansarbete). Dessa projekt kan pågå i högst två år. Demonstrationsverksamhet Inom åtgärden "virtuell rörlighet" kommer viss demonstrationsverksamhet på gemenskapsnivå att genomföras som gäller experimentella, väl synliga insatser för att främja den nya informationstekniken. Dessa kommer att vara särskilt inriktade dels på utvecklingen av europeiska centra för vägledning, rådgivning och utbildning för företag inom tjänstesektorn, i synnerhet i syfte att skapa ett virtuellt europeiskt område för yrkesutbildning och för arbetssökning. Finansiering Gemenskapens ekonomiska stöd till transnationella projekt för virtuell rörlighet kan uppgå till 75 % av de stödberättigade utgifterna, och högst 300 000 ecu per projekt och år. Inte i något fall kan samarbetspartnerna i ett projekt använda sig av medel från annan gemenskapsfinansiering. 26 3. NYSKAPANDE PILOTPROJEKT Stöd till transnationella pilotprojekt inom yrkesutbildning som syftar till att utveckla förmågan till nytänkande, överföring och företagsamhet, och även att utveckla nytänkande och överföring inom yrkesutbildningen Gemenskapsstöd kan ges till utformning, utveckling, utprovande och utvärdering av europeiska transnationella pilotprojekt som syftar till att utveckla och/eller att sprida nytänkande inom yrkesutbildningen, liksom till att utveckla förmågan till nytänkande och till andra överföring. Dessa projekt kan handla om spridning och överföring medlemsstater av resultaten av nyskapande metoder inom yrkesutbildning, som utvecklats och utprovats i en medlemsstat. De kan också handla om förbättring av kvaliteten inom yrkesutbildningen eller utveckling av yrkesrådgivning i samband med lärande. De kan vidare handla om främjande av nya metoder för livslångt yrkesutbildningen i samband med den nya organisationen av arbetet och de nya arbetsformerna, som till exempel distansarbete. Dessa projekt kan pågå i högst två år. Demonstrationsverksamhet Inom åtgärden "nyskapande pilotprojekt" kommer experimentell demonstrations' verksamhet att stödjas. Projekten gäller följande områden: * Genomförande på europeisk nivå av nya former för godkännande av kvalifikationer och yrkeserfarenheter. * Utveckling av kampen mot utslagning genom yrkesutbildning för en "andra chans" för olika målgrupper, i synnerhet. i missgynnade områden i storstäderna, i syfte att göra det möjligt för arbetslösa ungdomar och vuxna att återinträda i arbetslivet Detta gäller i synnerhet långtidsarbetslösa och personer som saknar utbildning. Finansiering Gemenskapens ekonomiska stöd till transnationella pilotprojekt kan uppgå till 75 % av de stödberättigade utgifterna, och högst 20 000 ecu per år och projekt. Inte i något fall kan samarbetspartnerna i ett projekt använda sig av medel från annan gemenskapsfinansiering. 4. EUROPEISKA NÄTVERK Stöd till gemenskapsnätverk för gemenskapsexpertis och spridning Gemenskapsstöd kan beviljas för inrättande och drift av gemenskapsnätverk för samarbete på regional nivå eller på sektorsnivå inom yrkesutbildningen i berörda medlemsstater. Samarbetet sker mellan offentliga och privata aktörer, även forskare, 27 verksamma inom yrkesutbildningsområdet och syftar till att dels samla, sammanfatta och utveckla europeiska specialistkunskaper och nyskapande metoder på något viktigt tema intresse, dels förbättra analysen och prognosen av behovet av av gemensamt kvalifikationer, dels sprida resultaten inom berörda kretsar i hela unionen. Projekten inom denna åtgärd kan pågå i högst tre år. Demonstrationsverksamhet åtgärden "europeiska Inom experimentell nätverk" demonstrationsverksamhet stödjas som syftar till att utveckla och nätverkskoppla utbildningskonsortier som omfattar flera aktörer, som byggs upp per region eller per sektor och som särskilt, omfattar lokala och regionala myndigheter, handelskammare, arbetsgivarnas och arbetstagarnas yrkesorganisationer och forsknings- och utbildningscentra, även universiteten, och som utgör centra för tjänster, råd och information avseende utprovade metoder och produkter för yrkesutbildning. sådan skall Finansiering Gemenskapens ekonomiska stöd till inrättande av de europeiska nätverken kan uppgå till 75 % av de stödberättigade kostnaderna, med ett lägsta bidrag på 150 000 ecu per år och nätverk och ett högsta bidrag på 500 000 ecu per år. Detta högsta belopp kan bara komma i fråga när det rör sig om transnationella nätverk som syftar till att utveckla ett sammanhängande system av experimentella åtgärder som leder fram till utprovade och överförbara utbildningsprodukter. Det ekonomiska stödet till "utbildningskonsortier som omfattar flera aktörer" är begränsat till 50 000 ecu per år och operation, och skall utgöra högst 50 % av de stödberättigade driftskostnaderna. Inte i något fall kan samarbetspartnerna i ett projekt använda sig av medel från annan gemenskapsfinansiering. 5. SPRÅKKUNSKAPER Stöd till åtgärder för att främja språklig och kulturell kompetens yrkesutbildningen inom Gemenskapsstöd kan ges till utvecklandet av transnationella pilotprojekt för att utveckla språkkunskaperna i samband med integreringen av ungdomar i samhället och i arbetslivet eller i samband med en ökad anställbarhet och anpassningsförmåga hos arbetstagarna. Språkkunskaper måste anses som nyckelkunskaper i kunskapssamhället. Dessa projekt syftar till att utforma, utprova, utvärdera och sprida undervisningsmaterial som är anpassat för de olika yrkesområdena och ekonomiska sektorerna, även genom språkliga kontrolluppdrag, liksom till nyskapande pedagogiska metoder för självstudier av språk och spridning av resultaten. 28 Förslag till språkligt och kulturellt stöd kan även läggas fram inom de övriga insatserna och åtgärderna, särskilt för att förbättra de språkliga och kulturella kunskaperna hos de lärare och handledare som är ansvariga för undervisningen vid mottagandet av ungdomar inom de transnationella programmen för fysisk rörlighet. Gemenskapsstöd ges också till transnationella program för utbyte mellan företagen och institutioner som är specialiserade på språkutbildning eller andra utbildningsinstitutioner. Utbytet gäller lärare och handledare på språkområdet. Projekt inom denna åtgärd kan pågå i högst två år. Finansiering Gemenskapens ekonomiska stöd kan uppgå till 75 % av de stödberättigade kostnaderna, med ett högsta belopp på 150 000 % per projekt och år. Inte i något fall kan samarbetspartnerna i ett projekt använda sig av medel från annan gemenskapsfinansiering. 6. EN GEMENSKAPLIG REFERENSRAM Stöd till insatser för att införa, uppdatera och sprida en gemenskaplig referensram som gör det möjligt att jämföra systemen för yrkesutbildning Gemenskapsstöd ges till insatser på transnationell grund som genom undersökningar, analyser och/eller studier bidrar till att uppställa jämförbara fakta om de olika systemen för yrkesutbildning i medlemsstaterna eller som kan ge kvantitativa och/eller kvalitativa uppgifter som kan utgöra underlag för politiken och som kan bidra till att utveckla yrkesutbildningen i samband med livslångt lärande. Eurostat och Cedefop kommer att delta i hög grad vid utarbetandet av statistiska instrument, i enlighet med gällande förfaranden, i synnerhet dem som fastslås i rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik, och med hänsyn tagen till rådets beslut om statistikprogrammet för 1998-2002. I samma syfte kommer också gemenskapen att stödja införandet av ett system för observation av nyskapande praxis på området för yrkesutbildning under hela livet, särskilt vad gäller i nära samarbete med arbetsmarknadens parter på olika nivåer. till vidareutbildning tillgång Projekt inom denna åtgärd kan pågå i högst tre år. Kommissionen svarar för att denna referensram sprids så mycket som möjligt, i synnerhet så att den blir tillgänglig för beslutsfattare inom yrkesutbildningen, både på det offentliga och det privata området. 29 Demonstrationsverksamhet av kommissionens Kommissionen erbjuder sig, inom åtgärden "gemenskaplig referensram" och i förlängningen rådets rekommendationer i juni 1993 om tillgång till vidareutbildning, att stödja införandet av ett system för att observera goda förebilder för tillgången till yrkesutbildning, utveckling och öppenhet rörande kvalifikationer och behörighet, särskilt på bransch- och företagsnivå. Detta skall ske i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och med Cedefop. rapport om genomförandet av Finansiering Gemenskapens ekonomiska stöd varierar mellan 50 och 100 % av de stödberättigade kostnaderna, med en högsta gräns för ersättning på 500 000 ecu per år och projekt. Inte i något fall kan samarbetspartnerna i ett projekt använda sig av medel från annan gemenskapsfinansiering. 7. GEMENSAMMA ÅTGÄRDER 1. För de gemensamma åtgärder som avses i artikel 6 i detta beslut kan gemenskapsstöd ges till åtgärder som är gemensamma med andra åtgärder inom det kunskapspolitiska området, särskilt inom gemenskapsprogrammen på områdena utbildning och ungdom, i syfte att ge en bredare tillgång till kunskap. 2. Samordningen mellan de tre programmen kan genomföras med hjälp av en gemensam inbjudan att lämna förslag. Kommissionen har särskilt för avsikt att utveckla ett gemensamt system för information om och observation av goda förebilder på kunskapsområdet, och gemensamma åtgärder som rör pedagogiska multimediaprodukter. 3. Lämpliga åtgärder, bl. a. inrättandet av "Europeiska kunskapscentra", skall vidtas för att säkra kontakter och samverkan på regional och lokal nivå mellan de aktörer som deltar i detta program och i de program som rör utbildning och ungdom. Åtgärderna bidrar på detta sätt till att genomföra en politik för livslångt lärande i berörda regioner och orter. 8. KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER I syfte att genomföra de mål som anges i artikel 2 i detta beslut ges gemenskapsstöd till följande åtgärder: * Åtgärder som avses i artikel 5 i detta beslut: medlemsstaternas samordning och uppföljning. * Medlemsstaternas och kommissionens åtgärder för att informera, följa upp, organisera, utvärdera och sprida, i syfte att underlätta tillträde till programmet och 30 för att stärka överföringen av metoder, produkter och redskap som tagits fram och av de resultat som uppnåtts genom gemenskapsåtgärderna, även genom användandet av telekommunikationsförbindelser och databaser. Vid genomförandet av programmet kan kommissionen ta hjälp av organisationer för tekniskt stöd. Detta kan finansieras med de medel som anslagits för programmet. Kommissionen kan på samma villkor ta hjälp av experter. Dessutom kan kommissionen anordna seminarier, symposier eller andra expertmöten som kan bidra till genomförandet av programmet. Kommissionen kan också informera samt publicera och sprida material. Avdelning III: Urvalsförfaranden IIIA: Decentraliserat urvalsförfarande 1. Det decentraliserade tillämpas gemenskapsinsatser och -åtgärder. Det består av följande etapper: urvalsförfarandet skall vid samtliga 2. I enlighet med de regler som anges i den allmänna inbjudan att. lämna förslag lämnas förslag av samordnama för de transnationella projekten till den förvaltmngsstruktur som utsetts av medlemsstaten. 3. Förvaltningsstrukturen bedömer förslagen utifrån specifikationer som upprättats på gemenskapsnivå inom ramen för det preliminära budgetförslag så som det fastslås i bilaga C nedan. 4. Med utgångspunkt i denna bedömning överlämnar medlemsstaterna varje år till kommissionen (och till övriga medlemsstater för kännedom) sitt helhetsförslag i form av en rapport. Detta skall göras det datum som kommissionen beslutar efter att ha samrått med kommittén. Rapporten presenterar resultaten efter de mål och åtgärder förslag, allmänna utvärderingsförfarandet och det tekniska stöd som upphovsmännen fått, samt en förteckning med beskrivning och motiveringar till de förslag som kan antas, i prioritetsordning. inbjudan i den lämna anges som att 5. Kommissionen granskar varje rapport och genomför nödvändigt samråd med berörd medlemsstat. 6. Efter denna granskning lägger kommissionen inför kommittén fram ett förslag till fördelning av årets budgetanslag för decentraliserat stöd, per åtgärd och per medlemstat och inhämtar sedan kommitténs åsikt enligt det förfarande som anges i artikel 7 i beslutet. 7. Efter att ha inhämtat kommitténs yttrande fastställer kommissionen det slutliga stödbelopp som tilldelas varje medlemsstat och förteckningen över godkända förslag per åtgärd. 8. Tiden för genomförandet av etapp 5, 6 och 7 skall inte överstiga två månader. 31 IIIB: Centraliserat urvalsförfarande 1. Det centraliserade urvalsförfarandet tillämpas på gemenskapens demonstrations verksamhet för varje åtgärd. Det gäller särskilt de förslag som lämnas in av de europeiska organisationerna, nätverk som upprättats för att använda och sprida resultaten av transnationella projekt på gemenskapstema, samt experimentella demonstrationsåtgärder, -projekt och -nätverk, enligt avdelning II ovan. (i) Samordnarna för projekten överlämnar ett preliminärt förslag till kommissionen och för kännedom även till förvaltningsstrukturen i sin egen medlemsstat, inom ramen för den allmänna fastställer prioriteringarna. lämna förslag som inbjudan att (ii) Kommissionen undersöker samtliga preliminära förslag och gör därefter ett urval. Projektsamordnarna informeras om resultatet av detta preliminära urval. i samråd med programkommittén (iii) Samordnaren för varje projekt som valts ut vid denna första omgång överlämnar det slutliga förslaget till kommissionen inom tre månader, och för kännedom även till förvaltningsstrukturen i sin egen medlemsstat. (iv) Med hjälp av en grupp oberoende experter som utnämnts av kommissionen efter samråd med medlemsstaterna och berörda kretsar, i synnerhet arbetsmarknadens parter, genomför kommissionen en transnational expertundersökning av de godkända förslagen och lägger fast ett förslag till urval av åtgärderna som samlas i ett Europeiskt kunskapsprogram. (v) Kommissionen inhämtar kommitténs åsikt om detta förslag till urval och färdigställer det Europeiska kunskapsprogrammet på det sätt som anges i artikel 7 i beslutet. (vi) Kommissionen fastställer den definitiva förteckningen över godkända förslag och informerar kommittén. Kommissionen fastställer också villkoren för uppföljning av dessa experimentella projekt. 32 Fördelning av det totala budgetanslaget BILAGA B 1. I början av budgetåret och senast den 1 mars varje år skall kommissionen inför kommittén lägga fram en preliminär fördelning av budgetmedlen, uppdelade efter typ av åtgärd och med hänsyn tagen till de mål som ställts upp i artikel 2 i detta beslut. Kommissionen skall inhämta kommitténs åsikt och därefter fastställa de preliminära belopp som tilldelas varje medlemsstat för genomförandet av åtgärderna inom det decentraliserade budgetförfarandet. 2. För programmets första år och för de transnationella program som gäller placering och utbyte och som åsyftas i åtgärd Bl, som definieras nedan och som påbörjas före den 1 oktober 2000, överlämnar medlemsstaterna en verksamhetsplan till kommissionen senast den 31 mars 2000. Utifrån denna tilldelar kommissionen varje medlemsstat ett anslag, och medlemsstaterna startar de transnationella programmen. Den del av detta anslag som inte använts den 1 september 2000 läggs till det totala beloppet enligt det förfarande som anges i avdelning II nedan. Förfarande för att fastställa anslagen för de transnationella programmen för placering och utbyten. 1. De transnationella programmen för placering och utbyte för ungdomar som genomgår grundläggande yrkesutbildning läggs fram inför kommissionen för att granskas och för att antas före den 31 mars varje år. För varje program och per grupp av stödmottagare skall tydligt anges: * Programmens målgrupp. * Innehåll och mål uttryckt i kompetens och/eller kvalifikationer. * Yrkesutbildningens längd och/eller längd av pedagogisk erfarenhet från utbildningsinstitution och/eller företag. * Samarbetspartner i annan medlemsstat eller i andra medlemsstater, om utbildningsperioder ägt rum i flera länder efter varandra. * Regler för tillgodoräknande eller erkännande av kompetens och/eller kvalifikationer som förvärvats inom yrkesutbildningssystemet i den medlemsstat där stödmottagaren ursprungligen genomgår sin yrkesutbildning. För varje målgrupp som dessa program riktar sig till anslår kommissionen en klumpsumma, vars storlek fastställts enligt det beräkningssätt som anges i artikel 7 i beslutet. Därvid tas hänsyn till följande: * Befolkningen. * Varje medlemsstats köpkraftskorrigerade bruttonationalprodukt per capita. * Geografiska avstånd och transportkostnader. 33 * Om möjligt, målgruppens vikt i förhållande till den sammanlagda befolkningen. * Nivån på arbetslösheten och långtidsarbetslösheten. Tillämpningen av dessa kriterier kan inte i något fall leda till att en medlemsstat utesluts från finansiering av de ovan angivna transnationella programmen för placering och utbyte. Klumpsumman verksamhetsplanen i vilken följande anges: tilldelas varje medlemsstat utifrån den ovannämnda * Reglerna för förvaltning av det ekonomiska stödet. * Åtgärder som skall vidtas för att hjälpa dem som organiserar placeringarna och utbytena att hitta möjliga samarbetspartner. * Lämpliga åtgärder för att deltagarna skall vara väl förberedda (i synnerhet pedagogiskt och språkligt), och för att organisationen och uppföljningen av placeringarna och utbytena skall fungera väl. 34 Definitioner BILAGA C Med hänsyn till olikheterna mellan medlemsstaternas system och ordningar avses i detta beslut med a) grundläggande yrkesutbildning: varje form av grundläggande yrkesutbildning, inbegripet teknisk utbildning och yrkesutbildning samt lärlingsutbildning, som gör det möjligt för ungdomar att skaffa sig yrkeskvalifikationer som erkänns av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där de har förvärvats, b) varvad utbildning: yrkesutbildning på alla nivåer, även inom den högre utbildningen, som leder fram till utbildningsbevis eller yrkeskval i fikationer som erkänns av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där de förvärvats, och som består av avgränsade utbildningsperioder som varvas, där utbildningsorganisationen och företaget har skilda men kompletterande uppgifter, c) fortsatt yrkesutbildning: yrkesutbildning som en arbetstagare i gemenskapen genomgår under sitt arbetsliv, d) livslångt lärande: möjligheter till utbildning som en individ erbjuds under hela livet och som gör det möjligt för honom eller henne att ständigt uppdatera sina kunskaper och kvalifikationer med tanke på hans eller hennes yrkesbehov, e) yrkesvägledning: rådgivning och information om val av yrke och byte av yrke, som kan ske genom utbildningskurser och yrkesutbildning och genom individuella informationsinitiativ, 0 företag: alla företag inom den offentliga eller privata sektorn oavsett storlek, rättslig ställning eller den ekonomiska sektor inom vilken de är verksamma och alla typer av ekonomisk verksamhet, inbegripet den sociala ekonomin, g) arbetstagare: varje person, anställd eller arbetsmarknaden, inbegripet uppdragstagare, inte, som har anknytning till h) i) arbetsmarknadens parter på nationell nivå: arbetsgivar- och arbetstagar organisationer enligt nationell lagstiftning eller praxis, ii) arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå: arbetsgivar- och arbetstagar organisationer som deltar i den sociala dialogen på gemenskapsnivå, i) utbildningsinstitution: alla typer av offentliga, halvoffentliga eller privata institutioner som enligt nationell lagstiftning eller praxis, utvecklar eller genomför yrkesutbildning, fortbildning, uppdatering av kvalifikationer eller omskolning oavsett vad de kallas i medlemsstaterna, j) universitet: alla typer av högre utbildningsinstitutioner som enligt nationell lagstiftning eller praxis förmedlar kvalifikationer eller utfärdar utbildningsbevis på högre nivå, oavsett hur sådana institutioner benämns i medlemsstaterna, 35 k) lokala och regionala parter: varje lokal eller regional aktör - lokala eller regionala myndigheter, föreningar, lokala handelskammare, konsortier, rådgivande organ, medier osv. - som deltar i ett samarbete på lokal eller regional nivå som innehåller yrkesutbildning, 1) öppen undervisning och distansutbildning: varje typ av flexibel yrkesutbildning, som omfattar användning kommunikationsteknik och tjänster, och traditionell av eller avancerad informations- och individualiserad rådgivning och handledning, m) Europeiska banor grundläggande yrkesutbildning eller vidareutbildning som genomförs i en annan medlemsstat än den där personen genomför sin utbildning. yrkesutbildning: varje period för av n) gemenskapliga referensramar, alla analyser, studier, enkäter och lokalisering av föregångsexempel som gör att man inom ett givet ämne eller område på gemenskapsnivå kan fastställa de olika medlemsstaternas situation och vilka framsteg som har gjorts. 36 PROGRAMMET "LEONARDO DA VINCI" FINANISERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS NAMN Andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning (Leonardo da Vinci II). 2. BERÖRD(A) BUDGETPOST(ER) B3 -1021 - Leonardo da Vinci och avsnitt A 3. RÄTTSLIG GRUND Rådets beslut nr 99/. /EG av den. /. /l999 om fastställande av den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning (Leonardo da Vinci 11). 4. BUDGETSPECIFIKATIONER 4. 1 Klassifikation av utgiften, rubrik i budgetplanen Icke-obligatoriska utgifter, differentierade anslag, rubrik i budgetplanen: 3 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser för dess förlängning Programmet omfattar perioden 1 januari 2000 till 31 december 2004. Kommissionen skall före den 30 juni 2003 lägga fram ett eventuellt förslag till förlängning av programmet, bland annat med stöd av resultaten av den delutvärdering som föreskrivs i artikel 12 i beslutet. 5. TYP AV UTGIFT/INKOMST bidrag till 100 %: tillfällig finansiering till 100 % (offentlig upphandling); bidrag för samfinansiering med andra källor inom den offentliga eller privata sektorn: allmänt: åtgärderna samfinansieras normalt till maximalt 75 %. 6. BEHOV AV ETT GEMENSKAPSINGRIPANDE OCH EFTERSTRÄVADE MÅL: 6. 1 Motivering för gemenskapsingripandet: I alla europeiska länder sker inträdet i yrkeslivet och upprätthållande av detta, liv, enligt en viss liksom återanpassningen utvecklingsprocess, särskilt genom förvärvande av erkänd kompetens och erkänt yrkeskunnande, som utesluter en del av de europeiska medborgarna från att på till ett yrkesverksamt 37 detta sätt delta i samhällslivet (ungdomar utan längre arbetslivserfarenhet och långtidsarbetslösa). När det gäller det första steget in i yrkeslivet har gemenskapssamarbetet, särskilt det som utvecklats ur Petra-programmet och ur åtgärder för att få med ungdomar i första etappen av Leonardo-programmet, möjliggjort mycket lovande framsteg utifrån ett utbyte av erfarenheter och bra metoder för att utveckla nya utbildningssätt, anpassa utbildningens innehåll och utvidga de pedagogiska metoderna och medlen, särskilt med avseende på användningen av ny informations- och kommunikationsteknik. Dessutom finns det på detta område, liksom inom den högre utbildningen, en stark önskan om utbyte och europeisk rörlighet från ungdomarnas sida. Bibehållandet av en hög sysselsättningsnivå i Europa innebär att man måste klara av ett ökat behov av yrkesutbildning under hela det yrkesverksamma livet: a) På grund av den demografiska utveckling som påvisats av kommissionen i tillgängliga redan är dess befolkningsrapport^O kommer förnyelsen av den kompetensen alltmer att vila på de arbetstagare som yrkesverksamma. b) En lyckad anpassning av arbetsorganisationen till ny informations- och kommunikationsteknik beror till stor del på utvecklingen av kompetensen hos de arbetstagare som redan finns i företagen. Kommission har framhållit21 hur stora de framsteg som måste åstadkommas inom unionen är: för närvarande harmindre än en europeisk arbetstagare av fyra tillgång till en fortbildningsåtgärd under ett år. Gemenskapens åtgärdsprogram bör därför främja en diversifiering på europeisk nivå av formerna för tillgång till och förvärvande av nya kunskaper samt definiera de yrkesprofiler som motsvarar morgondagens yrken i Europa. Slutligen måste tillgången till kompetens i alla gemenskapens länder bli den faktor som avgör arbetsdugligheten. Däremot skapar otillräckliga eller föråldrade kunskaper en bestående utestängning från arbetsmarknaden som gör att de traditionella lösningarna för anpassning till arbetsmarknaden inte passar. Målet är att genom gemenskapssamarbete utveckla nyskapande angreppssätt som gör det möjligt att stoppa denna fortgående utestängning. 6. 2 Åtgärdens allmänna mål: Med stöd av erfarenheterna från det första Leonardo-programmet (och särskilt slutsatserna i interimsutvärderingen) samt de mål som kommissionen har fastställt i sitt meddelande "För ett kunskapens Europa", skall programmet genom interventioner på området för yrkesutbildning bidra till genomförandet av en kunskapspolitik på gemenskapsnivå: det mål som eftersträvas är att 20 Befolkningsrapport 1997 KOM(97) 361 slutlig. 2' Rapport från kommissionen om tillgång till fortbildning inom unionen KOM(97) 180 slutlig. 38 förverkliga ett europeiskt utbildningsområde som främjar utvecklingen av livslång utbildning och yrkesutbildning genom att möjliggöra utveckling av kunskaper, kompetens och medborgarskap. 6. 3 Särskilda mål och åtgärder: Förslaget om en andra etapp av programmet syftar till att fortsätta samarbetet på gemenskapsnivå mellan aktörer inom yrkesutbildningen och att starkt förenkla förfarandena för programmets genomförande. I detta avseende föreslås att man skall koncentrera gemenskapens åtgärdsprogram på tre mål: • Förbättra och förstärka ungdomars integration i samhället och yrkeslivet, särskilt genom yrkesutbildning varvad med praktik och lärlingstid. Utifrån erfarenheten av den första etappen och riktlinjerna i kommissionens vitbok "Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället"^ kommer man att prioritera yrkesutbildning varvad med praktik och lärlingstid för alla, även inom den högre utbildningen genom att stimulera definitionen och förvärvandet av kompetens (nyckelkompetens, särskilda yrkeskunskaper och tvärvetenskapliga kunskaper) som höjer ungdomars allmänt erkända anställbarhet och deras personliga kapacitet till integration. • Utvidga och förbättra tillgången till en högkvalitativ fortbildning och livslångtillgång till kompetens, särskilt för att hålla takten med tekniska och organisatoriska innovationer. Gemenskapssamarbetet är avgörande (jfr. delutvärderingen av Leonardo I) för att främja alla aktörers investeringar i yrkesutbildning och undanröja hindren för tillgång till utbildning. • Förbättra utsatta gruppers återinträde i arbetslivet, särskilt genom ett förstärkt samarbete mellan den ekonomiska sektorn, utbildningssektorn och strukturer för arbetsintroduktion. Dessa mål skall anpassas till det socio-institutionella sammanhanget och till de målgrupper som åsyftas (utslagna ungdomar, vuxna som byter yrke, äldre arbetstagare, invandrare. ), samtidigt som de kommer att bidra till en övergripande samarbetet mellan den yrkesinriktade utbildningssektorn, (organ, universitet), den ekonomiska sektorn (särskilt lokala för små och medelstora arbetsintroduktion. stödstrukturer och företag) och förstärkning strukturer av Sex typer av åtgärder som presenteras i kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa"" kommer att kunna genomföras mer systematiskt inom ramen för vart och ett av målen, men ha olika stor betydelse beroende på mål. 22 Vitbok "Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället". 39 När det gäller målet om inträde i arbetslivet ger lärlingars fysiska rörlighet det högsta mervärdet för gemenskapen. När det gäller det andra målet (fortbildning) skulle däremot en ökad rörlighet för arbetstagare skapa olösliga organisatoriska och budgetmässiga problem och därför skall man i detta fall lägga tonvikten vid virtuell rörlighet, pilotprojekt och nätverk. Beträffande det tredje målet (utsatta gruppers återinträde i arbetslivet) verkar den mest effektiva typen av åtgärd på gemenskapsnivå vara spridning av goda metoder genom nätverk. Åtgärd 1: fysisk rörlighet: stödja rörligheten (utveckla placeringar under kort och lång tid) genom undersökande åtgärder (studiebesök) och informationsspridning på försök (demonstrationsåtgärder). Åtgärd 2: virtuell rörlighet: transnationella pilotprojekt vars syfte är att utveckla användningen av ny informations- och kommunikationsteknik i yrkesutbildningen genom europeiska partnerskap och med stöd av åtgärder erfarenheten (demonstrationsåtgärder). informationsspridande förberedande och av Åtgärd 3: nyskapande pilotprojekt: transnationella pilotprojekt som utmynnar i nya läromedel och utbildningsmetoder (formellt erkännande av kunskaper, tillgång till kompetens,. ), genom demonstrationsåtgärder för att övervaka och sprida resultaten. Åtgärd 4: europeiska nätverk: stödja inrättandet av och verksamheten inom transnationella nätverk för samarbete, expertis och demonstration som möjliggör ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och goda metoder på yrkesutbildningsområdet. Åtgärd 5: språkkunskaper: främja språkkunskaper och förståelse för olika kulturer genom transnationella pilotprojekt som utmynnar i nya läromedel och -metoder som är inriktade på de yrkesverksammas behov samt höja utbildarnas kompetens (rörlighetsfrämjande åtgärder). Åtgärd 6: gemenskaplig referensram: stödja spridningen av föregångsexempel och förbättringen av yrkesutbildningssystemen och - bestämmelserna genom förstärkning av verktyg för jämförelser (kvantitativa och kvalitativa databaser). Arbetet på olika teman (tillgång till kompetens, fortbildning,. ) har påvisat behovet av ett föregående jämförande tillvägagångssätt för att utveckla system för transnationella kriterier, som är viktiga delar av framtida gemensamma system för utvärdering och referenser ("benchmarking"). Tre kompletterande synpunkter bör beaktas: a) Den finansiella planeringen föreskriver olika tidsmässig utveckling för var och en av åtgärderna. Om det är realistiskt att förvänta sig en regelbunden ökning av omfattningen på åtgärderna för rörlighet, kräver den virtuella rörligheten och nätverken som är nyskapande en mer markerad expansion 40 med utgångspunkt i ett ganska dåligt utgångsläge. Pilotprojekten och språkåtgärderna kommer att vara färre än idag (företräde för innovation) med en jämn ökning. b) Dessa åtgärder kan även genomföras inom ramen för gemensamma åtgärder med områdena för utbildning och ungdomsfrågor. För att göra detta skall kommissionen använda de metoder som anses vara de mest lämpliga, exempelvis infordran av förslag om samarbete mellan de tre programmen beträffande avgränsade och specifika insatser. c) I förslaget läggs två typer av förfaranden för urval av projekt fram. Projekten grundas på en inbjudan att lämna förslag vars prioriteringar kommer att ses över när halva programtiden har gått: • Ett decentraliserat gemensamma urvalsförfarande kravspecifikationer (ökat ansvar för de nationella myndigheterna), det slutliga beslutet från kommissionen: gäller huvuddelen av projekten. utifrån • Ett centraliserat urvalsförfarande: för projekt som presenteras av europeiska organ: nätverk för informationsspridning på europeisk nivå och vissa demonstrationsåtgärder. 6. 4 Målgrupper och begreppet kritisk massa: fall direkt på slutmottagama av De sex åtgärderna syftar i vissa yrkesutbildningen (ungdomars fysiska rörlighet), på utbildarna och/eller beslutsfattarna, eftersom de kan förstärka programmets effekt (studiebesök, åtgärder för demonstration av fysisk rörlighet och utbytesprogram för språklärare i företag), eller på de olika berörda aktörer, offentliga och/eller privata organ och institutioner, som nämns i artikel 4 i beslutet. Beträffande ungdomars fysiska rörlighet är storleksordningen för Leonardo I nästan 30 000 stipendier per år. Den nya programetappen har till mål att nå en högre rörlighetsnivå: nära 75 000 stipendier per år i slutet av perioden. Utmaningen består i att så långt som möjligt upprepa Erasmus-programmets massiva succé på området för rörlighet för praktikanter och andra ungdomar i yrkesutbildning, i form av gemenskapsåtgärdens synlighet och en förändrad inställning hos de potentiella mottagarna, allmänheten och beslutsfattarna. När det gäller de andra åtgärdstyperna är antalet finansierade projekt avsiktligt begränsat för att koncentrera insatserna på att stödja kvalitativa åtgärder och därmed effekterna av deras spridning: förstärkning av expertis som är införlivad i projekten och som motsvarar slutsatserna i delutvärderingen av Leonardo I är särskilt markerad t. ex. när det gäller nyskapande pilotprojekt. 41 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Beräkning av åtgärdens totala kostnad (samband mellan enskilda kostnader och den totala kostnaden): 7. 1. 1 Åtgärd 1 (Fysisk rörlighet) a) Placeringar under kort tid (från 2 veckor till 3 månader): Målgrupp: nyutexaminerade, unga arbetstagare och arbetslösa ungdomar. yrkesutbildning, ungdomar studerande, i unga Kostnad: ungefär 1 500 ecu. Detta belopp skall jämföras med minimikostnaderna för följande inslag, som sannolikt ingår i åtgärden: Traktamente (i genomsnitt 30 dagar à 25 ecu/dag) Reseersättning: Försäkringskostnader: Avgifter för förberedelser. /organisering/pedagogiskt stöd: Total enhetskostnad (minimum) 750 500 50 200 1 500 ecu (dvs. 50 ecu/dag) Den genomsnittliga kostnaden per dag för placeringar under kort tid (i genomsnitt 3 veckor) inom ramen för Leonardo I var 45 ecu/dag under 1995: ökningen förklaras av en förstärkning av det pedagogiska stödet i enlighet med rekommendationerna i den delutvärderingen. b) Placeringar under lång tid (från 3 månader till 12 månader): Målgruppen är densamma. Genomsnittsperioden är 4 månader i det nuvarande programmet, vilket gör organiseringen av placeringarna mer komplicerad än för kortvariga praktikperioder och det pedagogiska stödet måste vara mer ingående. Kostnad: 4 200 ecu med hänsyn till följande minimikostnader: Traktamente (i genomsnitt 120 dagar à 25 ecu/dag) : Reseersättning: Försäkringskostnader: Avgifter för förberedelser. /organisering/pedagogiskt stöd: Total enhetskostnad 3 000 500 200 500 4 200 ecu (dvs. 35 ecu/dag) Den genomsnittliga kostnaden per dag för placeringar under lång tid (i genomsnitt 91 dagar) inom ramen för Leonardo I var 31 ecu/dag 42 under 1995. Skillnaden beror delvis på en förstärkning av det pedagogiska stödet. c) Studiebesök (från 1 vecka till 6 veckor): Målgrupp: utbildare, Genomsnittsperioden är 2 veckor. lärare och specialister på yrkesutbildning. Kostnad: 2 100 ecu (dvs. 150 ecu/dag) Skillnaden i genomsnittlig kostnad per dag jämfört med tidigare åtgärder beror i huvudsak på målgruppens traktamenten (110 ecu/dag, tjänsteresa för vuxna). d) Demonstrationsåtgärder: Målgruppen består av målgrupperna inom ovanstående åtgärder. Dessa fleråriga projekt kommer att ge målgruppen konkreta exempel på geografisk rörlighet på en verkligt "europeisk" nivå. De kommer att engagera flera regioner och/eller arbetslivssektorer inom ramen för europeiska nätverk för yrkesutbildning varvad med praktik (inklusive lärlingstid). Varje åtgärd finansieras till 100 % av gemenskapen och berör i genomsnitt tio länder, dvs. 10 nationella förvaltningsstrukturer: den årliga enhetskostnaden kan beräknas till 400 000 ecu, dvs. 40 000 ecu per struktur: Beräkningen grundas på nio demonstrationsåtgärder (varje land i EUR 15 är inblandat i sex åtgärder i genomsnitt) under programperioden, med ett belopp om 400 000 ecu per åtgärd och per år, dvs. 3,6 miljoner ecu per år. 7. 1. 2 Åtgärd 2 (Virtuell rörlighet) : Denna nya åtgärd täcker tvååriga projekt och går ut på att främja ny informations- och kommunikationsteknik för utformningen av nya läromedel, (jfr. delutvärderingen av Leonardo I). a) Transnationella projekt för virtuell rörlighet: Dessa projekt avseende nya multimediala läromedel skall omfatta flera länders arbetslivskulturer (i idealfallet fyra eller fem länder, med en expert per land plus en liten grupp multimediaspecialister för utvecklingen av en prototyp). 43 Total kostnad: mellan 550 000 och 900 000 ecu, baserat på följande kostnader: Utformning av stödet (utveckling av "masterkopian"): Kostnader för att skapa en interaktiv CD-ROM: Kostnader för att skapa en diskett: Kostnader för att skapa en webbplats (text): eller eller Expertkostnader, halvtid under två år (5 - 7 experter, inklusive multimediateam): arbetskostnad: 5 - 7 st x 235 dagar x 300 ecu/dag: resor-möten (1/kvartal) à 1000 ecu x 4 experter: Assistans och sekretariat (4 pers. halvtid under 2 år, 150 ecu/dag): Allmänna omkostnader (materialhyra, kommunikationer) under 2 år: 40 000 - 60 000 10 000 - 50 000 Spridningskostnader (broschyrer,. ): 350 000 - 500 000 32 000 70 000 150 000 - 200 000 100 000 -120 000 50 000 - 60 000 Total enhetskostnad c:a 550 000 - 900 000 ecu Gemenskapens finansiella stöd är begränsat till 75 % av de totala kostnaderna med ett tak på 300 000 ecu per projekt och år (för ett projekt på 800 000 ecu under två år). 1 genomsnitt kommer vartannat år fem projekt, varav två stora (CD-ROM multimedia,. ) och ytterligare tre mindre omfattande projekt (enkel publikation eller webbplats med enbart text) att påbörjas i varje land. Med ett finansiellt stöd om 2 x 300 000 ecu per multimedieprojekt och om 2 x 200 000 ecu planerade finansieringsnivån uppgår i genomsnitt till 17,8 miljoner ecu per år (utan inverkan på projektens lanseringstakt). icke-multimedieprojekt: den per b) Gemensamma demonstrationsåtgärder: Dessa är också tvååriga, täcker alla deltagarländer och finansieras till 100 %. De skall bidra till att förstärka yrkesutbildningspolitiken och tekniköverföringen via ny informations- och kommunikationsteknik. Total kostnad : c:a 600 000 ecu Progranimet syftar till att stödja lanseringen av i genomsnitt cirka 5 tvååriga projekt per år, dvs. en åtagandenivå på ungefär 3 miljoner ecu per år. 44 7. 1. 3 Åtgärd 3 (Nyskapande pilotprojekt): a) Nyskapande pilotprojekt: De bidrar genom spridning av produkter som utnyttjar den nya informations- och kommunikationstekniken till att ge pedagogiska metoder ökad effekt. I likhet med kostnaden för ett projekt för virtuell rörlighet "på grundläggande nivå" (som en webbplats utan videosekvenser) kan den totala kostnaden för ett nyskapande pilotprojekt beräknas till ungefär 500 000 ecu under två år. Med ett samfinansieringstak på 75 % uppgår åtagandenivån för varje tvåårsprojekt till 2 x 200 000 = 400 000 ecu per projekt. Denna enhetskostnad avspeglar en förstärkning av expertis och teknisk uppföljning (jfr- slutsatserna i delutvärderingen av Leonardo 1) som motvikt till tydlig koncentration: lansering av 5 projekt per land och år, dvs. cirka 75 tvååriga pilotprojekt per år (- ungefär 80 % jämfört med Leonardo I) med ett maximalt stöd på 2 x 200 000 ecu per projekt - dvs. 30 miljoner ecu per år. b) Demonstrationsåtgärder: De tvååriga demonstrationsåtgärderna skall bland annat inriktas på nya former för formellt erkännande av kompetens och mekanismen för "andra chans"-utbildningar. Det belopp som skall täckas beräknas till cirka 400 000 ecu. för avsikt Kommissionen har lansera nio demonstrationsåtgärder av denna typ i frågor som anses vara prioriterade (formellt erkännande av kunskaper, yrkesutbildningens kvalitet, tillgång till kompetens etc. ) med ett gemenskapsstöd på 100 % (ett åtagande på 400 000 ecu för lanseringen), dvs. 4 miljoner ecu per år. i genomsnitt att 7. 1. 4 Åtgärd 4 (Europeiska nätverk) : a) Utbildningskonsortier som omfattar flera aktörer: Mål: närma företag och yrkesutbildningsinrättningar till varandra. Modell: UETP (University-Enterprise Training Partnerships) under programmet Comett och dess framgång (se slututvärderingen). Mellan 1992 och 1994 fick cirka 220 UETP stöd av kommissionen till ett totalt värde av 24 miljoner ecu (dvs. i genomsnitt 36 000 ecu per UETP och år). 45 av en att stödja denna För process: förstärkning yrkesutbildnirigskonsortier som omfattar flera aktörer (alltid baserade på regioner och sektorer). Kommissionens samfinansiering har ett tak på 50% (och på 50 000 ecu per år och verksamhet) är degressiv under fem år för att stimulera att man sakta men säkert söker alternativ regionala finansiering myndigheternas sida). (engagemang lokala från och de Antalet konsortier kommer i början att vara något mindre jämfört med UETP-nätverkets slutliga dimensioner, men det kommer att öka i två steg med 25 % under perioden 2000-2002. Denna ökade verksamhetsvolym tar hänsyn till att man inkluderar de länder som förbereder sig för anslutning. Antal konsortier: 2000 2001 2002 2003 2004 (miljoner ecu) Totalt 2000-2004 200 25 25 Totalt: 250 10,000 8,000 1,250 10,000 9,250 6,000 1,000 1,250 8,250 4,000 0,750 1,000 5,750 2,000 0,500 0,750 3,250 36,500 b) Nätverk för spridning av gemenskapens expertkunskap: Mål: sammanställning och spridning av europeisk expertkunskap och nyskapande metoder som rör prioriterade frågor av gemensamt intresse: samband mellan yrkesutbildning och arbetstid, "lärande organisationer" (learning organisations), formellt erkännande av kompetens, modernisering av för funktionshindrade människor etc. Med tanke på hur omfattande dessa teman är kan man behöva inrätta minst 20 nätverk under programperioden. lärlingstiden, sysselsättning Minst tre års varaktighet: minst två år för insamling och jämförelse av expertkunskap och ytterligare ett år för att hjälpa nätverken att utveckla en självständig dynamik genom att sprida och jämföra de sammanställningar som utarbetats med extern expertkunskap. Gemenskapens finansiella bidrag kan uppgå till 75 % av de stödberättigade utgifterna, minst 150 000 ecu per år och nätverk, och ett tak på 500 000 ecu per år. Den årliga budgeten för ett medelstort projekt beräknas till cirka två 400 000 ecu, baserat på en kostnadsstruktur som omfattar huvudkomponenter: expertkunskap (en expert per land) och spridning (publikationer; forum/webbplats på Internet och underhåll av denna). 46 Gemenskapens samfinansiering har ett tak på 900 000 ecu, dvs. 3 x 300 000 ecu. Utan inverkan på projektens lanseringstakt representerar denna åtgärd totalt sett åtaganden på 3 x 300 000 ecu x 20 nätverk = 18 miljoner ecu. 7. 1. 5 Åtgärd 5 (Språkkunskaper): Språkliga och kulturella för utbytesverksamhet, bl. a. den som rör lärlingsskap inklusive spridning av denna. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid fortbildning för språklärare i företag. förberedelser bidrar framgången till a) Transnationella utbytesprogram för språklärare: För perioden 2000-2004 vänder sig Leonardo II till i genomsnitt 500 mottagare per år med ett stöd på 2 250 ecu per utbyte (i likhet med studiebesök under åtgärd 1 beror den extra kostnaden på en längre vistelse och på fortbildningskostnader). Totalt uppgår det årliga åtagandet för 500 utbyten i genomsnitt till 2 250 ecu = 1,125 miljoner ecu per år. b) Pilotprojekt: Mål med dessa projekt (maximalt två år): utformning, utvärdering och spridning av läromedel som är anpassade till behoven hos varje yrkesområde och ekonomisk sektor - även genom språklig granskning - liksom nyskapande pedagogiska metoder för självinlärning av språk. I genomsnitt 15 stora pilotprojekt per år, vars kostnadsstruktur är snarlik den för projekt gällande virtuell rörlighet (åtgärd 2). Om man antar en är medelstor komplexitet enhetskostnaden för ett pilotprojekt för läromedel i storleksordningen 400 000 ecu. (multimedialäromedel på CD-ROM) Gemenskapens finansiella stöd har ett tak på maximalt 150 000 ecu och målsättningen ovan omfattar i genomsnitt åtaganden på 15 x 2 x 150 000 = 4,5 miljoner ecu per år. 7. 1. 6 Åtgärd 6 (Gemenskaplig referensram) : a) Åtgärder som syftar till att fastställa, uppdatera och sprida en jämförelser mellan som möjliggör gemenskaplig referensram utbildningssystem: Åtgärder som vidtas på initiativ av deltagarländerna, med ett genomsnittligt tak på 75 % bidrar genom undersökningar, analyser eller studier till fastställandet av jämförbara uppgifter om systemen och 47 yrkesutbildningen i medlemsstaterna och till kvantitativ eller kvalitativ information för inriktningen av politiken och utbildningsrutiner inom ramen för ett livslångt lärande. Detta tak som kan variera beroende på projektet mellan 50 % och 100 % kommer att ligga på 75% och den maximala samfinansieringen uppgår till 500 000 ecu per projekt och år. i. Tre omfattande undersökningar: Dessa varvad grundläggande utbildning och till vidareutbildning. praktiktjänstgöring, behandlar tillgång till Med en genomsnittlig (75 %) uppgår den finansieringsnivå finansiering som tilldelas var och en av de tre stora, tvååriga undersökningarna till 2,9 miljoner ecu per undersökning, dvs. 8,7 miljoner ecu för de tre undersökningarna under programperioden. ii. Övriga projekt: Det belopp som skall täcka dessa övriga, treåriga projekt kan beräknas till 4,5 miljoner ecu. Vid en samfinansieringsgrad på 75% är kommissionens finansiella bidrag således 300 000 ecu för ett projekt per initiativtagande land i genomsnitt vart tredje år (25 treåriga projekt under fem år), dvs. 5 projekt x 3 x 300 000 ecu = 4,5 miljoner ecu i åtaganden per år. b) Demonstrationsåtgärder som finansieras till 100 % av gemenskapen: sin förlängningen av rådets rapport om genomförandet I rekommendation i juni 1993 om tillgången till fortbildning avser kommissionen att i nära samråd med arbetsmarknadens parter och i samarbete med Cedefop stödja införandet av en mekanism för undersökning av bra metoder för tillgång till utbildning,utveckling av och överskådlighet hos meriter och kompetens, särskilt på branschnivå. av De årliga verksamhetskostnaderna för denna mekanism för undersökning kan beräknas till 1,3 miljoner ecu per år. 7. 1. 7 Kompletterande åtgärder: a) Studier expertmöten, konferenser, information och publikationer: Det rör sig främst om information, uppföljning och spridning bland och kommissionen deltagande "kontakt- såsom länder och 48 informationsdagar" för initiativtagarna till potentiella projekt på europeisk nivå, nationella initiativ till startseminarier, etc. b) Utvärderingar: • • extern utvärdering: kostnaden för de två externa utvärderingarna (efter halva tiden och slutlig) uppgår till totalt 1,0 miljon ecu. intern utvärdering: bidrag i form av ekonomiskt stöd till nationella utvärderingsinsatser. De två interna utvärderingarna kräver en gemenskapsfinansiering om 1,0 miljon ecu för hela programperioden. c) Stöd på nationell nivå: Det gäller främst kostnader för integrerade strukturer för förvaltning av programmet Leonardo II i varje deltagande stat. Programmets strategi är att stödja en ökad decentralisering av projektförvaltningen. Strukturerna måste därför täcka mer omfattande uppgifter, särskilt när det gäller övervakning och uppföljning av projekten. En budget om totalt 10,0 miljoner ecu per år planeras (när det gäller gemenskapens samfinansiering ligger taket vid 50 %) att jämföra med anslaget för 1998 (10,2 miljoner ecu) till de nationella samordningsmyndighetemas verksamhet (nationella resurscentrum för yrkesvägledning). d) Tekniskt stöd på central nivå: För genomförandet av Leonardo da Vinci-programmet (tillsammans med SOKRATES- och Ungdom för Europa-programmen) har kommissionen tillgång till den gemensamma byrån för tekniskt stöd. Följande administrativa uppgifter kommer att anförtros denna byrå: • • • • logistisk hjälp som är kopplad till programmen (exempelvis datorstöd, utarbetande och spridning av handledningar eller guider för kandidater), hjälp med mottagande, granskning, administrativ hantering och utvärdering av en del av de finansieringsansökningar som lämnas in till kommissionen enligt det centraliserade förfarandet, av utarbetande av finansieringsansökningarna, efter det att kommissionen har valt ut projekt. Dessa avtal skall undertecknas av kommissionen, finansiella avtal del för en utbetalningar och utsändande av återkravsorder i enlighet med dessa avtal. 49 är Att man använder sig av detta tekniska stöd är särskilt motiverat, eftersom de berörda programmen "massprogram" med många och standardiserade transaktioner som oftast avser mindre summor. Byråns arbete kommer att utföras under kommissionens kontroll och skall inte medföra någon delegering av offentliga maktbefogenheter. Leonardo da Vinci-programmets bidrag till verksamhetskostnaderna för byrån för tekniskt stöd skall inte överstiga 3 % av detta programs årliga anslag. Avtalet med byrån skall innehålla yrkesetiska klausuler för att undvika intressekonflikter, definiera oförenligheter och föreskriva respekt för sekretessen. 7. 2 Vägledande fördelning per åtgärd Åtagandebemyndiganden i miljoner ecu (löpande priser) Vagledande fordelning Atgard 1 Fysisk rdrlighet Atgard 2 Virtuell rcrlighet Atgard 3 Pilotprojekt Atgard 4 Europeiska natverk Atgard 5 Sprakkunskaper Ar 2000 2001 2002 2003 2004 Totalt 82,0 84,4 99,3 121,7 137,3 524,7 8,8 11,4 17,4 28,6 37,2 103,4 29,2 28,8 30,4 39,6 40,0 168,0 11,8 12,0 12,8 14,8 3,3 54,7 4,7 4,7 5,3 6,3 7,2 28,2 Atgard 6 Gemenskaplig referensram 7,5 7,6 7,5 7,6 7,5 37,7 Kompletterande atgarder 16,0 16,1 17,3 16,4 17,5 83,3 Totalt 160,0 165,0 190,0 235,0 250,0 1 000,0 50 7. 3 Åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden Åtagandebemyndiganden i miljoner ecu (löpande priser) Atagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Totalt 2000 160,0 2001 165,0 2002 190,0 2003 235,0 2004 250,0 Totalt 1 000,0 121,3 27,2 8,2 3,3 124,7 28,1 8,9 3,3 144,3 32,1 10,2 3,4 175,3 41,1 14,7 3,9 160,0 165,0 190,0 235,0 121,3 151,9 180,6 219,6 245,6 58,8 20,6 1,6 1 000,0 191,0 40,7 16,7 U6 250,0 8. ÅTGÄRDER MOT BEDRÄGERI Alla kontrakt, avtal och juridiska åtaganden som sluts mellan kommissionen och mottagarna föreskriver en möjlighet att under fem år efter kontraktsperiodens slut genomföra en kontroll på plats i första och andra led (dvs. hos den direkte mottagaren av gemenskapsstödet eller hos mottagaren i andra led när det gäller en åtgärd som förvaltas på ett decentraliserat sätt) av kommissionen eller revisionsrätten och en möjlighet att kräva verifikationshandlingar för alla utgifter som ådragits inom ramen för dessa kontrakt, avtal och juridiska åtaganden. Mottagarna av bidrag är skyldiga att lämna in rapporter och finansiella avräkningar som analyseras både med avseende på innehåll och utgifternas stödberättigande aspekt, i enlighet med gemenskapsfinansieringens mål och med hänsyn till de kontraktsmässiga åtagandena och principerna om sparsamhet och god ekonomisk förvaltning. Som bilaga till de finansiella avtalen finns information av administrativ och finansiell natur som i synnerhet skall precisera vilka utgifter som är stödberättigande enligt dessa avtal. Vid behov kan gemenskapsingripandet begränsas till att täcka vissa kostnadskategorier, verkliga, identifierbara och verifierbara i mottagarens bokföring för att underlätta kontrollen och revisionen (liksom utvärderingen vid urvalet) av subventionerade projekt. De avtal som har slutits mellan kommissionen och de organ som utsetts till förvaltare av de decentraliserade åtgärderna specificerar minimiklausuler som dessa organ måste ha med i avtalen med de slutliga mottagarna, för att bättre skydda både de slutliga mottagarnas och gemenskapens intressen. Dessa organ anmodas att utforma och genomföra ett revisionsförfarande hos de slutliga mottagarna. 51 9. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING AV ÅTGÄRDEN 9. 1 Villkor och tidsintervall för den planerade utvärderingen - Bedömning av uppnådda resultat: Det planerade åtgärdsprogrammet kommer att följas upp kontinuerligt av kommissionen och medlemsstaterna gemensamt. För att bedöma dess effektivitet undergår detta program en fortlöpande utvärdering och, i synnerhet, en interimsutvärdering och en slutlig utvärdering. På initiativ av medlemsstaterna eller kommissionen kan kompletterande utvärderingar genomföras för att identifiera erfarenheter som är värda att sprida. Interimsutvärderingen skall granska de första resultaten av programmet, målens relevans och deras förverkligande. Utvärderingen omfattar en analys av situationen beträffande lika möjligheter för kvinnor och män. Den bedömer även om den ekonomiska förvaltningen har varit god och hur kvaliteten är på uppföljningen och genomförandet. Utvärderingen grundas på bidrag som skall lämnas in senast den 31 december 2002 av medlemsstaterna. Bidragen skall kompletteras med en extern utvärdering. På grundval av dessa rapporter och den externa utvärderingen utarbetar kommissionen en sammanfattande rapport till den 30juni 2003. redogöra och skall effektivitet slutliga utvärderingen resursanvändningen, Den gemenskapsinsatsernas på yrkesutbildningssystemen och -bestämmelserna samt dra lärdom av detta för genomförandet av en gemenskapspolitik för yrkesutbildning. Denna utvärdering grundas på bidrag senast den 30 juni 2005 kompletterade med en extern utvärdering. På grundval av dessa nationella rapporter och den externa utvärderingen utarbetar kommissionen en sammanfattande rapport senast den 31 december 2005. för deras effekter 9. 2 Uppföljning: Uppföljning av programmet skall huvudsakligen inriktas på de operationella aspekterna av dess genomförande, i synnerhet följande: Utveckling av en databas och en dataplattform som är gemensamma för administrationen av de olika åtgärderna i programmet av de berörda aktörerna. Detta skall möjliggöra administrationen av projekten, underlätta samråd och samarbete mellan olika organ och ge statistiska uppgifter (kvalitativa och kvantitativa) om den verksamhet som programmet genererar. 52 Analys av mottagarnas och övriga partners rapporter samt deras direkta bidrag genom möten och seminarier som behandlar uppföljningen av åtgärderna. Regelbunden feed-back av de integrerade strukturerna för administration som definieras i artikel 5. 3 i beslutet. Åtgärder när det gäller utbildning och medvetandegörande för att främja utvärdering och styrning hos de olika aktörerna. 9. 2. 1 Utvalda prestationskriterier Följande kriterier ges som exempel på kriterier för att utvärdera de planerade åtgärderna: 9. 2. 1. 1. Resultatkriterier (ett mått på genomförda åtgärder) Kvantitativa: • Beträffande åtgärder för ökad rörlighet: antal stipendieansökningar; mottagna/stödberättigade/godkända; tidsperiod, enhetskostnad, kostnad per dag genomsnitt för deltagande personer; register över mottagarland} ; transnationella strömmar {ursprungsland; antal deltagare och fördelning per ålderskategori/kön/profil (utbildningsmässig, ursprung (stad/landsbygd, nationalitet, ursprungsregion,. ); socio-ekonomisk, och. ) • Beträffande transnationella projekt: antal projekt; mottagna/stödberättigade/finansierade per land och per sektor - klassificering; antal projekt per typ av avtalspart (små och medelstora företag, storföretag, utbildningsorganisationer,. ); löptid, projektens samfinansieringsgrad per kategori; genomsnittliga enhetskostnad och 9. 2. 1. 2 Kvalitativa: • Åtgärder för ökad rörlighet: hur tillfredsställda de studerande är med stipendierna och varifrån kompletterande resurser kommit; 53 hur Leonardo-programmets befintliga nationella program;. rörlighet uppfattas jämfört med Transnationella projekt: beträffande följande kriterier: särskilt det nyskapande inslaget den sammanlagda kvaliteten på samverkan mellan programmets åtgärder; beaktande av erfarenheter som gjorts med de projekt som genomfördes under Leonardo I;. 9. 2. 2 Effektkriterier: 9. 2. 2. 1 Kvantitativa: • Beträffande åtgärder för rörlighet: utvecklingen efterfrågan; av ungdomars och organisationers/företags andel som lyckas ta yrkesexamen; andel som fått anställning sex månader efter studietidens slut (eller efter praktikperiodens slut, utanför studietiden);. • Beträffande transnationella spridningens kapillärkraft och varaktighet, en integrerad del av gemenskapens mervärde: projekt: särskilt antal produkter, som är resultatet av pilotprojekten, som går att distribuera/som senare marknadsförs; antal slutliga mottagare/användare som man verkligen når, per användarkategori och/eller per mediakategori (CD-ROM, Internet,. );. 9. 2. 2. 2 Kvalitativa: • Åtgärder för ökad rörlighet: i vilken omfattning små och medelstora företag deltagit i processen; synbar rörligheten, särskilt utanför gränsregioner; stimulanseffekt på yrkesutbildningspolitiken och Leonardo-praktikantema: jobbcenter, yrkesplaceringar (arbetsförmedlingar, praktikens bidrag uttryckt i profil och anställbarhet; aktörer hur som genomför. ) bedömer 54 effekterna i fråga om studievägledning och yrkesvägledning och effekterna i fråga om (återanpassning till yrkeslivet;. Transnationella projekt: integration av en verkligt europeisk dimension i de nationella bestämmelserna; i samband med tillämpning av yrkesutbildningskriterier konkurrenspolitiken på gemenskapsnivå, särskilt med tanke på utvecklingen av ett "benchmarking"-system; av definition meritprofil ("EUROPASS/yrkesutbildning"), särskilt på sektorsnivå och användning av gemenskapsreferenser när det gäller praktik. ; transnationell en Alla dessa kriterier kommer att utgöra grunden för den löpande utvärdering som kommer att genomföras i samarbete mellan kommissionen och varje medlemsstat. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER Ett effektivt utnyttjande av de administrativa resurser som behövs blir resultatet av kommissionens årliga beslut om resursfördelningen, särskilt med hänsyn till de anställda och de extra belopp som skall tilldelas av budgetmyndigheten. 10. 1 Effekter på antalet tjänster Typ av tjanst Antal tjanster for fbrvaltning av atgarden Tillfälliga tjänster fasta tjänster A B C resurser tillfalligt Tjansteman eller anstallda övriga (END - A7003) Totalt 15 7 8 1 1 Varav Period genom anvandning av extra resurser genom anvSndning av befintliga resurser inom ett GD eller en berord enhet 16 7 8 1 32 32 2000-2004 55 10. 2 Totala budgetkonsekvenser när det gäller de mänskliga resurserna Tjansteman (*) Tillfallig personal Ovriga resurser (END - A7003) Totalt Belopp 16 200 000 540 000 185 000 Berakningssatt 108 000 ecux30h/arx5 ar 108 000 ecu x 1 h/ar x 5 ar 1 END x 5 ar (ecu) | 16 925 000 | (*) Genom att man använder befintliga resurser som avdelats till förvaltningen av åtgärden (beräkningen baseras på budgetavdelningarna A-l, A-2, A-4, A-5 och A-7) - årskostnad. 10. 3 Budgetkonsekvenser av andra verksamhetsutgifter i samband med åtgärden Budgetpost (nr och rubrik) A-7010Utgifter i samband med tjansteresa Belopp 975 000 A-7030 sammantraden och moten Utgifter for 1 365 000 vilka samrad A-7031 Utgifter for kommitteer med ar obligatoriskt vid utarbetandet av gemenskapens rattsakter Totalt 485 100 | 2 825 100 | (ecu) BerSkningssStt 15 medlemsstater x 20 tjansteresor x 650 ecu/tjansteresa x 5 ar (se 1. nedan) (4 + 10) m6ten x 2 deltagare x 15 medlemsstater x 650 ecu x 5 ar (se 2. nedan) 3 mfiten x 3 deltagare x 15 medlemsstater x 650 ecu (753 ecu for arbetsmarknadens parter) x 5 ar (se 3. nedan) Anslagen skall tas från den nuvarande tilldelningen till GD XXII. 1. Utifrån de tjänsteresor som bedöms vara nödvändiga inom ramen för det nuvarande programmet och med hänsyn till att man i högre grad kommer att använda decentraliserad förvaltning som bland annat innebär en mer omfattande uppföljning på plats verkar uppskattningsvis ett tjugotal tjänsteresdagar per medlemsstat vara ett minimum. 2. De administrativa anslag som behövs under punkt A-7030 (Kostnader för möten och kallelser) syftar till att täcka följande utgifter: • • fyra möten per år för programmets integrerade förvaltningsstrukturer som omfattar två deltagare per medlemsstat; tio möten per år på särskilda teman som rör programmets genomförande, som vart och ett samlar två deltagare per medlemsstat. 3. Täckning av följande utgifter: tre möten per år för programkommittén som omfattar tre representanter från varje medlemsstat (en regeringsrepresentant och två arbetsmarknadsparter). 56 KONSEKVENSBEDÖMNING FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Förslagets konsekvenser för företagsmiljön och särskilt följderna för små och medelstora företag Förslagets titel Förslag till rådets beslut om antagande av den andra fasen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning (Leonardo da Vinci) Dokumentets referensnummer: XXXX Förslaget 1. Varför är det, med hänsyn till subsidiaritetsprincipen, nödvändigt med en gemenskapslagstiftning på detta område och vilka är dess viktigaste målsättningar? ligger Det förslag till beslut som kommissionen har presenterat i linje med kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa" (KOM(97) 563 slutlig) och grundar sig därmed på bestämmelserna i artiklarna 126 och 127 i fördraget som syftar till att främja ett europeiskt samarbete på området för utbildning, ungdomsfrågor och yrkesutbildning. Förslaget bygger på de lärdomar man har dragit under den första etappen av Leonardo da Vinci-programmet (1994-1999), som framgår av den interimsrapport som kommissionen har genomfört (KOM(97) 399 slutlig). Det mål som eftersträvas är att skapa ett europeiskt utbildnings- och kunskapsområde som främjar utvecklingen mot livslång yrkesutbildning, och det gör man genom att förstärka samarbetet på europeisk nivå mellan de olika aktörerna på yrkesutbildningsområdet. Den metod kommissionen föreslår, som fullt ut respekterar medlemsstaternas ansvar för utbildningssystemens innehåll och organisation och som inte avser någon som helst harmonisering av lagar och andra författningar i frågan, lägger tyngdpunkten på tre viktiga politikområden som utgör prioriteringar av gemensamt intresse för alla medlemsstater: * öka tillgången till utbildningsresurser för arbetstagare och personer som genomgår yrkesutbildning, * främja nytänkande inom yrkesutbildningen, på så sätt att man utforskar nya vägar genom att offentliggöra erfarenheter som gjorts i medlemsstaterna och utbyta och ge vid spridning åt information om god praxis, * förbättra alla parters kännedom om de system, bestämmelser och åtgärder som finns beträffande yrkesutbildning i medlemsstaterna. Förslagets operativa innehåll (och särskilt de sex gränsöverskridande åtgärder som beskrivs i artikel 3 och i beslutets bilaga) motsvarar bestämmelserna i de aktuella fördragsartiklarna och de befogenheter för att genomföra bestämmelserna som fördraget ger kommissionen. 57 Programmets gränsöverskridande natur vad gäller dess tre målsättningar (förbättra och förstärka ungdomars integration i samhället och yrkeslivet, särskilt genom utbytes- och praktikprogram, utvidga och förbättra tillgången till en högkvalitativ fortbildning och ett livslångt lärande samt förbättra utsatta gruppers inträde i arbetslivet) innebär i sin helhet gemenskapens ett mervärde yrkesutbildningspolitik, med hänsyn tagen till medlemsstaternas ansvarsområden. Detta sker genom utbyte av erfarenheter och god praxis liksom utveckling av gemensamma utbildningsmetoder och pedagogiskt material. utvecklingen främja enbart som kan av 2. Vilka kommer att beröras av förslaget? högre utbildning), De grupper som kommer att beröras av kommissionens förslag är av olika slag: personer som genomgår yrkesutbildning (särskilt ungdom i grundutbildningar på alla nivåer - utbildningsorgan, inklusive arbetsmarknadens parter och branschorganisationer på alla nivåer - inklusive gemenskapsnivå, offentliga myndigheter - i synnerhet regionala och lokala myndigheter, företag - särskilt små och medelstora företag (se nedan) samt organ som de lokala handelskamrarna. lärare/utbildningspersonal och Beslutet betonar företagens viktiga roll. Förutom vissa stimulansåtgärder som skall främja den europeiska rörligheten för personer som genomgår varvad utbildning i små inga åtgärder som är och medelstora företag (se nedan) föreskriver beslutet diskriminerande för olika sektorer eller i förhållande till företagens storlek. Eftersom företagens storlek (som mottagare och tillhandahållare av grundutbildning och vidareutbildning) inte utgör ett kriterium i sig berörs de små och medelstora företagen i lika hög grad som storföretag. Man kan likväl förutse att ganska många av dem kommer att engageras när det gäller att utveckla ett europeiskt område för kunskaper och meriter - i synnerhet som dessa företag är de viktigaste aktörerna i utvecklingen av en samordnad strategi för sysselsättning (så som den beslutades av Europeiska rådet i Luxemburg i november 1997). 3. Vilka åtgärder bör företagen vidta för att agera i enlighet med förslaget? Företagen och/eller de branschorganisationer som företräder dem på olika nivåer (även på europeisk nivå) kommer att delta i programmet inom ramen för inrättandet av gränsöverskridande partnerskap mellan aktörer på utbildningsområdet, varav de utgör en betydelsefull komponent. De små och medelstora företagen (och de organisationer som företräder dem) utgör en viktig del av dessa partnerskap, vare sig det rör sig om rörlighet över gränserna för personer i yrkesutbildning, utveckling av nyskapande aspekter inom ramen flera införandet eller yrkesutbildningsaktörer", både på regional nivå och på sektorsnivå. "konstellationer med pilotprojekt för av i som åtgärder praktiken De gränsöverskridande utbildningspartnerskap tar sig en frivillig form genom ett konkret åtagande från företagens sida, särskilt när det gäller respekt för de allmänna och gemensamma kvalitetsprinciper som genomsyrar programmet - både beträffande målen och metoderna inriktad för programmets genomförande (särskilt förfarandena för pedagogiskt genomförs genom 58 uppföljning och utvärdering av de produkter och metoder för utbildning som har utvecklats inom partnerskapens projekt). 4. Vilka ekonomiska konsekvenser kan förslaget få? (a) för sysselsättningen Kompetensutveckling under hela arbetslivet, även genom samarbete mellan organisationer/utbildningscentra och företag, kan sannolikt förbättra de berörda arbetstagarnas möjligheter att få anställning - också när det gäller grundutbildning. De gränsöverskridande partnerskapen (under olika programåtgärder) bör utmynna i produkter och metoder för utbildning som gör det möjligt för arbetstagare att skaffa sig bättre kunskaper som är mer anpassade till nya sätt att organisera arbetet och produktionen. De europeiska erfarenheter som ligger till grund för dessa partnerskap är avsedda att underlätta en identifiering av den utbildningsmässiga respons som behövs i förhållande till arbetstagarnas och företagens kunskapsbehov. På så sätt förbättras sysselsättningsmöjligheterna. (b) för investeringarna och bildandet av nya företag De immateriella investeringarna, särskilt i mänskliga resurser, utgör en nyckel till en förstärkning av företagens konkurrenskraft. I en värld där produktionen och arbetet utvecklas snabbt kan utvecklingen av gränsöverskridande partnerskap, vars projekt är inriktade på utbildningsmål som svarar mot föränderliga kompetensbehov, främja bildandet av nya företag (både inom den privata och den offentliga sektorn), särskilt inom tillväxtsektorer som skapar arbetstillfällen. Utbildningens bidrag till företagarandans utveckling är en av grundstenarna i Leonardo da Vinci-programmets andra fas, tillsammans med tre andra målsättningar som Europeiska rådet identifierat i sina "Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättning". (c) för företagens konkurrenskraft Företagens konkurrenskraft beror lika mycket på arbetstagarnas kompetensnivå som på hur man organiserar arbetet och produktionen. Upptäckten av olika system, utvecklingen av nyskapande utbildningsaspekter samt förbättrade produkter och metoder för utbildning kommer sannolikt att öka arbetskraftens och företagens kunskapsnivå inom ramen för byggandet av Europa. 5. Innehåller förslaget åtgärder som beaktar de små och medelstora företagens särskilda situation (lägre eller annorlunda krav etc. )? Som anges nedan har man planerat särskilda bestämmelser i förslaget för att gynna de små och medelstora företagens deltagande (och de organisationer som företräder dem) i Leonardo da Vinci-programmets andra fas. Detta gäller särskilt åtgärden "Fysisk 59 rörlighet" beträffande utbytes- och praktikprogram (som är ett av Leonardo-programmets huvudområden), där man föreslår stimulansåtgärder som skall underlätta mottagandet av och det pedagogiska stödet för personer i yrkesutbildning i små och medelstora företag. De åtgärder som föreslås i fråga om sammanslagning av mål, synlighet och öppenhet - särskilt genom att decentralisera urvalsförfarandet så att det kommer närmare aktörerna på fältet - är också avsedda att stödja de små och medelstora företagens nödvändiga engagemang i programmets genomförande. Samråd 6. Förteckning över organisationer med vilka samråd ägt rum om förslaget och sammanfattning av deras viktigaste synpunkter (bifogas). Dessutom kommer medlemsstaternas Den rådgivande kommittén för yrkesutbildning, en lagstadgad trepartsinstans som skapats genom rådsbeslut, rådfrågadesformellt den 4-5 maj 1998 och avgav ett positivt yttrande för yrkesutbildning att få möjlighet att granska kommissionens förslag under sitt informella möte den 27-28 april i år. Slutligen har interimsrapporten om utvärderingen av Leonardo-programmets första fas (KOM(97) 399 slutlig) granskats ingående av den Leonardo-kommitté som har inrättats (som inkluderar företrädare för arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå och europeiska organisationer som representerar små och medelstora företag). generaldirektörer 60 ISSN 1024-4506 KOM(98) 330 slutlig DOKUMENT SV 04 05 16 Katalognummer : CB-CO-98-364-SV-C ISBN 92-78-36956-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Ci