title: Kommissionens förordning (EG) nr 1040/98 av den 19 maj 1998 om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan

eurovoc_concepts:
Cyprus
Middle East
Morocco
floriculture
import policy
producer price

formats: pdf print

text: 20. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 149/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1040/98 av den 19 maj 1998 om fastst(cid:132)llande av gemenskapens producent- och importpriser f(cid:148)r nejlikor och rosor f(cid:148)r till(cid:132)mpning av importordningen f(cid:148)r vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt V(cid:132)stbanken och Gazaremsan EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastst(cid:132)llande av villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mpning av f(cid:148)rm(cid:134)nstullar p(cid:134) import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko i V(cid:132)stbanken och Gazaremsan (1), senast (cid:132)ndrad samt genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1300/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 5. 2 a i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt artikel 2. 2 och artikel 3 i ovan n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning import- och (EEG) nr 4088/87 skall gemenskapens producentpriser fastst(cid:132)llas var fjortonde dag f(cid:148)r storblom- miga nejlikor (standard), elegancenejlikor (spray), stor- blommiga rosor och sm(cid:134)blommiga rosor och de skall till(cid:132)mpas tv(cid:134) veckor i taget. Enligt artikel 1b i kommissio- nens f(cid:148)rordning (EEG) nr 700/88 av den 17 mars 1988 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r systemet f(cid:148)r import till vissa blomsterprodukter med ursprung i Cypern, Israel och Jordanien samt i V(cid:132)st- gemenskapen av banken och Gazaremsan (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2062/97 (4) skall dessa priser f(cid:148)r tv(cid:134)veckors- perioder fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av viktade uppgifter som l(cid:132)mnas av medlemsstaterna. Det (cid:132)r viktigt att dessa fast- st(cid:132)lls utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l f(cid:148)r att till(cid:132)mpliga tullar skall kunna fastst(cid:132)llas. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att f(cid:148)reskriva att denna f(cid:148)rordning omedelbart tr(cid:132)der i kraft. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De producent- och importpriser i gemenskapen f(cid:148)r stor- (spray), blommiga nejlikor storblommiga rosor och sm(cid:134)blommiga rosor som avses i artikel 1b i f(cid:148)rordning (EEG) nr 700/88 f(cid:148)r en tv(cid:134)veckors- period fastst(cid:132)lls i bilagan. (standard), elegancenejlikor Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 20 maj 1998. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n den 20 maj till den 2 juni 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 19 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EGT L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EGT L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (4) EGT L 289, 22. 10. 1997, s. 1. L 149/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 5. 98 BILAGA Period: 20 maj – 2 juni 1998 (i ecu per 100 enheter) Gemenskapens producentpris Storblommiga nejlikor (standard) Elegancenejlikor (spray) Storblommiga rosor Sm(cid:134)blommiga rosor 14,36 8,40 31,78 15,18 Gemenskapens importpris Storblommiga nejlikor (standard) Elegancenejlikor (spray) Storblommiga rosor Sm(cid:134)blommiga rosor Israel Marocko Cypern Jordanien V(cid:132)stbanken och Gazaremsan 9,05 15,97 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 9,20 14,24 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 15,78 13,42 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: Directiva 98/27/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 19 de Maio de 1998 relativa às acções inibitórias em matéria de protecção dos interesses dos consumidores

eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
consumer protection
infringement procedure (EU)

formats: html pdf print

text: 11. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 166/51 DIRECTIVA 98/27/CE DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO de 19 de Maio de 1998 relativa (cid:133)s ac(cid:135)(cid:210)es inibit(cid:155)rias em mat(cid:130)ria de protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses dos consumidores O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, repress(cid:209)o; que tal circunst(cid:131)ncia constitui uma distor(cid:135)(cid:209)o da concorr(cid:136)ncia; Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o artigo 100º-A, Tendo em conta a proposta da Comiss(cid:209)o (1), Tendo em conta o parecer do Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico e Social (2), Deliberando nos termos do artigo 189º-B do Tratado (3), (1) (2) (3) (4) Considerando que certas directivas, referidas na lista anexa (cid:133) presente directiva, estabelecem normas de protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses dos consumidores; Considerando que os mecanismos vigentes a n(cid:146)vel nacional e comunit(cid:145)rio para assegurar o cumpri- mento das referidas directivas, nem sempre permitem que se ponha termo atempadamente (cid:133)s viola(cid:135)(cid:210)es prejudiciais dos interesses colectivos dos consumidores; que por se entende os interesses que n(cid:209)o incluem a cumula(cid:135)(cid:209)o dos interesses dos indiv(cid:146)duos que tenham sido prejudicados por uma infrac(cid:135)(cid:209)o; que tal n(cid:209)o preju- dica as ac(cid:135)(cid:210)es indiv(cid:146)duos que intentadas por tenham sido prejudicados por uma infrac(cid:135)(cid:209)o; interesses colectivos Considerando que, no que se refere (cid:133) cessa(cid:135)(cid:209)o de pr(cid:145)ticas il(cid:146)citas segundo a legisla(cid:135)(cid:209)o nacional apli- c(cid:145)vel, a efic(cid:145)cia das medidas nacionais de transpo- si(cid:135)(cid:209)o das referidas directivas, incluindo medidas de protec(cid:135)(cid:209)o que v(cid:209)o al(cid:130)m do n(cid:146)vel previsto naquelas directivas, pode ser prejudicada quando essas pr(cid:145)ticas produzam efeitos num Estado-membro que n(cid:209)o o de origem; Considerando que essas dificuldades podem preju- dicar o bom funcionamento do mercado interno, tendo como consequ(cid:136)ncia que basta deslocar o ponto de partida de uma pr(cid:145)tica il(cid:146)cita para outro pa(cid:146)s para ficar ao abrigo de todas as formas de (1) JO C 107 de 13. 4. 1996, p. 3 e JO C 80 de 13. 3. 1997, p. 10. (2) JO C 30 de 30. 1. 1997, p. 112. (3) Parecer do Parlamento Europeu de 14 de Novembro de 1996 (JO C 362 de 2. 12. 1996, p. 236), posi(cid:135)(cid:209)o comum do Conselho de 30 de Outubro de 1997 (JO C 389 de 22. 12. 1997, p. 51 ) e decis(cid:209)o do Parlamento Europeu de 12 de Mar(cid:135)o de 1998 (JO C 104 de 6. 4. 1998). Decis(cid:209)o do Conselho de 23 de Abril de 1998. (5) (6) (7) (8) Considerando que estas mesmas dificuldades s(cid:209)o de natureza a afectar a confian(cid:135)a dos consumidores do mercado interno e podem limitar o (cid:131)mbito de ac(cid:135)(cid:209)o das organiza(cid:135)(cid:210)es representativas dos inte- resses colectivos dos consumidores ou dos orga- nismos p(cid:156)blicos independentes respons(cid:145)veis pela protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses colectivos dos consumi- dores, lesados por uma pr(cid:145)tica que constitui uma infrac(cid:135)(cid:209)o ao direito comunit(cid:145)rio; Considerando que essas pr(cid:145)ticas ultrapassam muitas vezes as fronteiras entre os Estados-membros; que (cid:130) necess(cid:145)rio e urgente aproximar em certa medida as disposi(cid:135)(cid:210)es nacionais que imp(cid:210)em a cessa(cid:135)(cid:209)o dessas pr(cid:145)ticas il(cid:146)citas, independentemente do pa(cid:146)s em que a pr(cid:145)tica il(cid:146)cita tenha produzido os seus efeitos; que, em termos de jurisdi(cid:135)(cid:209)o, essa aproxi- ma(cid:135)(cid:209)o n(cid:209)o prejudica as normas de direito interna- cional privado nem as conven(cid:135)(cid:210)es em vigor entre Estados-membros, e respeita simultaneamente as obriga(cid:135)(cid:210)es gerais dos Estados-membros decorrentes do Tratado, especialmente as que se relacionam com o bom funcionamento do mercado interno; Considerando que o objectivo da ac(cid:135)(cid:209)o prevista s(cid:155) pode ser alcan(cid:135)ado pela Comunidade; que, por conseguinte, incumbe (cid:133) Comunidade agir; Considerando que o artigo 3ºB, terceiro par(cid:145)grafo, do Tratado, estipula que a Comunidade n(cid:209)o deve exceder o necess(cid:145)rio para atingir os objectivos do Tratado; que, segundo esse artigo, se devem ter tanto quanto poss(cid:146)vel em conta as especificidades das ordens jur(cid:146)dicas internas, deixando aos Estados- -membros a possibilidade de escolherem entre dife- rentes op(cid:135)(cid:210)es de efeitos equivalentes; que os tribu- nais ou as autoridades administrativas competentes para conhecer os processos referidos no artigo 2º da presente directiva deveriam ter o direito de analisar os efeitos de decis(cid:210)es anteriores; (9) Considerando que uma dessas op(cid:135)(cid:210)es dever(cid:145) consistir na possibilidade de prever que um ou mais organismos p(cid:156)blicos independentes, especial- mente respons(cid:145)veis pela protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses L 166/52 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 11. 6. 98 colectivos dos consumidores, exer(cid:135)am os direitos de ac(cid:135)(cid:209)o previstos na presente directiva; que outra op(cid:135)(cid:209)o dever(cid:145) consistir na possibilidade de exerc(cid:146)cio desses direitos por organiza(cid:135)(cid:210)es cujo objecto consista na protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses colectivos dos consumidores, segundo os crit(cid:130)rios definidos na legisla(cid:135)(cid:209)o nacional; escolher (10) Considerando que os Estados-membros devem poder estas duas op(cid:135)(cid:210)es ou combin(cid:145)-las, aquando da designa(cid:135)(cid:209)o a n(cid:146)vel na- cional dos organismos e/ou organiza(cid:135)(cid:210)es habili- tados para efeitos da presente directiva; entre (11) Considerando que, para efeitos de infrac(cid:135)(cid:210)es intra- comunit(cid:145)rias, o princ(cid:146)pio do reconhecimento m(cid:156)tuo (cid:130) aplic(cid:145)vel a estes organismos e/ou organiza- (cid:135)(cid:210)es; que os Estados-membros comunicar(cid:209)o (cid:133) Comiss(cid:209)o, a pedido das respectivas entidades nacio- nais, o nome e objecto das respectivas entidades nacionais com capacidade para intentar ac(cid:135)(cid:210)es no seu pr(cid:155)prio pa(cid:146)s, nos termos da presente directiva; (12) Considerando que incumbe (cid:133) Comiss(cid:209)o assegurar a publica(cid:135)(cid:209)o de uma lista dessas entidades no Jornal que, Oficial enquanto n(cid:209)o for publicada nenhuma declara(cid:135)(cid:209)o em contr(cid:145)rio, se presume que uma entidade habili- tada tem capacidade jur(cid:146)dica se o seu nome estiver inclu(cid:146)do nessa lista; Comunidades Europeias; das (13) Considerando que os Estados-membros dever(cid:209)o poder exigir uma consulta pr(cid:130)via pela parte que pretenda mover a ac(cid:135)(cid:209)o inibit(cid:155)ria, a fim de permitir (cid:133) parte requerida fazer cessar a viola(cid:135)(cid:209)o em lit(cid:146)gio; que os Estados-membros dever(cid:209)o ter a possibili- dade de exigir que essa consulta pr(cid:130)via seja reali- zada em conjunto com o organismo p(cid:156)blico inde- pendente designado por esses Estados-membros; (14) Considerando que, quando os Estados-membros tenham determinado que se proceda a essa consulta pr(cid:130)via, (cid:130) necess(cid:145)rio fixar um prazo de duas semanas a contar da recep(cid:135)(cid:209)o do pedido de consulta, no termo do qual, se n(cid:209)o se conseguir p(cid:147)r termo (cid:133) viola(cid:135)(cid:209)o, o queixoso ter(cid:145) o direito de instaurar ac(cid:135)(cid:209)o junto do tribunal imediatamente uma competente ou da autoridade administrativa; (15) Considerando que (cid:130) conveniente que a Comiss(cid:209)o elabore um relat(cid:155)rio sobre o funcionamento da presente directiva e, especialmente, sobre o seu (cid:131)mbito e sobre a realiza(cid:135)(cid:209)o da consulta pr(cid:130)via; (16) Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o da presente directiva n(cid:209)o dever(cid:145) prejudicar a aplica(cid:135)(cid:209)o das normas comunit(cid:145)rias de concorr(cid:136)ncia, ADOPTARAM A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1º Objecto 1. A presente directiva tem por objecto aproximar as disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas (cid:133)s ac(cid:135)(cid:210)es inibit(cid:155)rias refe- ridas no artigo 2º, para a protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses colec- tivos dos consumidores inclu(cid:146)dos nas directivas enume- radas no anexo, para garantir o bom funcionamento do mercado interno. Para efeitos da presente directiva, entende-se por 2. infrac(cid:135)(cid:209)o todo e qualquer acto contr(cid:145)rio ao disposto nas directivas enumeradas no anexo, transpostas para a ordem jur(cid:146)dica interna dos Estados-membros, e que prejudique os interesses colectivos referidos no nº 1. Artigo 2º Das ac(cid:135)(cid:210)es inibit(cid:155)rias 1. Os Estados-membros designar(cid:209)o os tribunais ou as autoridades administrativas competentes para conhecer dos processos intentados pelas entidades competentes na acep(cid:135)(cid:209)o do artigo 3º a fim de que: a) Seja proferida uma decis(cid:209)o, com a devida brevidade, se for caso disso mediante um processo expedito, com vista (cid:133) cessa(cid:135)(cid:209)o ou proibi(cid:135)(cid:209)o de qualquer infrac(cid:135)(cid:209)o; b) Sempre que tal se justifique, sejam determinadas medidas como por exemplo a publica(cid:135)(cid:209)o integral ou parcial da decis(cid:209)o, na forma considerada adequada, e/ou a publica(cid:135)(cid:209)o de uma declara(cid:135)(cid:209)o rectificativa tendo em vista eliminar os efeitos persistentes da infrac(cid:135)(cid:209)o; c) Na medida em que o sistema jur(cid:146)dico do Estado- -membro em causa o permita, e em caso de n(cid:209)o cumprimento da decis(cid:209)o no prazo fixado pelos tribu- nais ou pelas autoridades administrativas, a parte vencida seja condenada no pagamento ao er(cid:145)rio p(cid:156)blico, ou a qualquer benefici(cid:145)rio designado ou previsto na legisla(cid:135)(cid:209)o nacional, de um montante fixo por cada dia de atraso ou de qualquer outro montante previsto na legisla(cid:135)(cid:209)o nacional para garantir a execu(cid:135)(cid:209)o das decis(cid:210)es. 2. A presente directiva n(cid:209)o prejudica as normas de direito internacional privado no que se refere (cid:133) legisla(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel, conduzindo assim normalmente (cid:133) aplica(cid:135)(cid:209)o da legisla(cid:135)(cid:209)o do Estado-membro onde a infrac(cid:135)(cid:209)o se iniciou ou da legisla(cid:135)(cid:209)o do Estado-membro onde a infrac(cid:135)(cid:209)o produziu efeitos. Artigo 3º Das entidades competentes para intentar a ac(cid:135)(cid:209)o Para efeitos da presente directiva, entende-se por «enti- dade competente», qualquer organismo ou organiza(cid:135)(cid:209)o que, devidamente constitu(cid:146)do segundo a legisla(cid:135)(cid:209)o de um Estado-membro, leg(cid:146)timo em fazer respeitar as disposi(cid:135)(cid:210)es referidas no artigo 1º designada- mente: interesse tenha 11. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 166/53 a) Um ou v(cid:145)rios organismos p(cid:156)blicos independentes, especificamente respons(cid:145)veis pela protec(cid:135)(cid:209)o dos inte- resses previstos no artigo 1º, nos Estados-membros em que esses organismos existam; b) As organiza(cid:135)(cid:210)es que tenham por finalidade proteger os interesses previstos no artigo 1º, de acordo com os crit(cid:130)rios previstos na respectiva legisla(cid:135)(cid:209)o nacional. consultas, a parte em causa pode intentar imediatamente uma acc(cid:209)o inibit(cid:155)ria. 2. A Comiss(cid:209)o ser(cid:145) notificada das regras da consulta pr(cid:130)via adoptadas pelos Estados-membros, que ser(cid:209)o publi- cadas no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4º Das infrac(cid:135)(cid:210)es intracomunit(cid:145)rias 1. Cada Estado-membro tomar(cid:145) as medidas necess(cid:145)rias para assegurar que, em caso de infrac(cid:135)(cid:209)o com origem nesse Estado-membro, qualquer entidade competente de outro Estado-membro em que os interesses por ela prote- gidos sejam afectados pela infrac(cid:135)(cid:209)o possa recorrer ao tribunal ou (cid:133) autoridade administrativa referidos no artigo 2º, mediante a apresenta(cid:135)(cid:209)o da lista prevista no nº 3. Os tribunais ou as autoridades administrativas aceitar(cid:209)o essa lista como prova da capacidade jur(cid:146)dica da entidade competente, sem preju(cid:146)zo do seu direito de analisar se o objecto da entidade competente justifica que esta intente uma ac(cid:135)(cid:209)o num determinado caso. 2. Para efeitos de infrac(cid:135)(cid:210)es intracomunit(cid:145)rias, e sem preju(cid:146)zo dos direitos reconhecidos a outras entidades pela legisla(cid:135)(cid:209)o nacional, os Estados-membros comunicar(cid:209)o (cid:133) Comiss(cid:209)o, a pedido das respectivas entidades nacionais competentes, que essas entidades s(cid:209)o competentes para intentar uma ac(cid:135)(cid:209)o ao abrigo do artigo 2º Os Estados- -membros informar(cid:209)o a Comiss(cid:209)o do nome e objecto dessas entidades competentes. 3. A Comiss(cid:209)o elaborar(cid:145) uma lista das entidades competentes referidas no nº 2, especificando o seu objecto. Essa lista ser(cid:145) publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias; as altera(cid:135)(cid:210)es dessa lista ser(cid:209)o publicadas sem demora e a lista actualizada ser(cid:145) publicada semestralmente. Artigo 6º Relat(cid:155)rios 1. De tr(cid:136)s em tr(cid:136)s anos, e pela primeira vez o mais tardar cinco anos a contar da data de entrada em vigor da presente directiva, a Comiss(cid:209)o apresentar(cid:145) ao Parlamento Europeu e ao Conselho um relat(cid:155)rio sobre a aplica(cid:135)(cid:209)o da presente directiva. 2. No seu primeiro relat(cid:155)rio, a Comiss(cid:209)o analisar(cid:145) espe- cialmente: (cid:190) o objecto da presente directiva em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o dos interesses colectivos das pessoas que exer(cid:135)am uma actividade comercial, industrial, artesanal ou uma profiss(cid:209)o liberal, (cid:190) o objecto da presente directiva, determinado em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s directivas enumeradas no anexo, (cid:190) se a consulta pr(cid:130)via prevista no artigo 5º contribuiu para a protec(cid:135)(cid:209)o efectiva dos consumidores. Este relat(cid:155)rio pode ser eventualmente acompanhado de propostas de altera(cid:135)(cid:209)o da presente directiva. Artigo 7º Normas mais favor(cid:145)veis A presente directiva n(cid:209)o prejudica a adop(cid:135)(cid:209)o ou a manu- ten(cid:135)(cid:209)o pelos Estados-membros de disposi(cid:135)(cid:210)es que garantam, (cid:133)s entidades competentes e a quaisquer interes- sados, uma faculdade de ac(cid:135)(cid:209)o mais ampla no plano na- cional. Artigo 5º Da consulta pr(cid:130)via Artigo 8º Execu(cid:135)(cid:209)o 1. Os Estados-membros podem prever ou manter em vigor disposi(cid:135)(cid:210)es que estipulem que a parte que tenciona intentar uma ac(cid:135)(cid:209)o inibit(cid:155)ria s(cid:155) o poder(cid:145) fazer depois de ter tentado p(cid:147)r termo (cid:133) infrac(cid:135)(cid:209)o, em consulta com o requerido ou com o requerido e uma entidade compe- tente na acep(cid:135)(cid:209)o da al(cid:146)nea a) do artigo 3º, do Estado- -membro em que ser(cid:145) intentada a ac(cid:135)(cid:209)o inibit(cid:155)ria. Cabe aos Estados-membros decidir se a parte que tenciona intentar essa ac(cid:135)(cid:209)o deve consultar a entidade competente. Se a cessa(cid:135)(cid:209)o da infrac(cid:135)(cid:209)o n(cid:209)o se concretizar no prazo de semanas a contar da recep(cid:135)(cid:209)o do pedido das duas 1. Os Estados-membros por(cid:209)o em vigor as disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas, regulamentares e administrativas necess(cid:145)rias para dar cumprimento (cid:133) presente directiva o mais tardar 30 meses ap(cid:155)s a sua entrada em vigor. Do facto infor- mar(cid:209)o imediatamente a Comiss(cid:209)o. Quando os Estados-membros adoptarem essas disposi- (cid:135)(cid:210)es, estas devem incluir uma refer(cid:136)ncia (cid:133) presente direc- tiva ou ser acompanhadas dessa refer(cid:136)ncia na publica(cid:135)(cid:209)o oficial. As modalidades dessa refer(cid:136)ncia ser(cid:209)o adoptadas pelos Estados-membros. L 166/54 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 11. 6. 98 2. Os Estados-membros comunicar(cid:209)o (cid:133) Comiss(cid:209)o o texto das normas de direito interno que adoptarem nas mat(cid:130)rias reguladas pela presente directiva. Artigo 10º Destinat(cid:145)rios Artigo 9º Entrada em vigor Os Estados-membros s(cid:209)o os destinat(cid:145)rios da presente directiva. Feito em Bruxelas, em 19 de Maio de 1998. A presente directiva entra em vigor no vig(cid:130)simo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Pelo Parlamento Europeu O Presidente J. M. GIL-ROBLES Pelo Conselho O Presidente G. BROWN 11. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 166/55 ANEXO LISTA DAS DIRECTIVAS REFERIDAS NO ARTIGO 1º (*) 1. Directiva 84/450/CEE do Conselho, de 10 de Setembro de 1984, relativa (cid:133) aproxima(cid:135)(cid:209)o das disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros em mat(cid:130)ria de publicidade enganosa (JO L 250 de 19. 9. 1984, p. 17). 2. Directiva 85/577/CEE do Conselho, de 20 de Dezembro de 1985, relativa (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o dos consumidores no caso de contratos negociados fora dos estabelecimentos comerciais (JO L 372 de 31. 12. 1985, p. 31). 3. Directiva 87/102/CEE do Conselho, de 22 de Dezembro de 1986, relativa (cid:133) aproxima(cid:135)(cid:209)o das disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao cr(cid:130)dito ao consumo (JO L 42 de 12. 2. 1987, p. 48). Directiva com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pela Directiva 98/7/CE (JO L 101 de 1. 4. 1998, p. 17). 4. Directiva 89/552/CEE do Conselho, de 3 de Outubro 1989, relativa (cid:133) coordena(cid:135)(cid:209)o de certas disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao exerc(cid:146)cio de actividades de radiodifus(cid:209)o televisiva: artigos 10º a 21º (JO L 298 de 17. 10. 1989, p. 23). Directiva alterada pela Directiva 97/36/CE (JO L 202 de 30. 7. 1997, p. 60). 5. Directiva 90/314/CEE do Conselho, de 13 de Junho de 1990, relativa (cid:133)s viagens organizadas, f(cid:130)rias organizadas, f(cid:130)rias organizadas e circuitos organizados (JO L 158 de 23. 6. 1990, p. 59). 6. Directiva 92/28/CEE do Conselho, de 31 de Mar(cid:135)o de 1992, relativa (cid:133) publicidade dos medicamentos para uso humano (JO L 113 de 30. 4. 1992, p. 13). 7. Directiva 93/13/CEE do Conselho, de 5 de Abril de 1993, relativa (cid:133)s cl(cid:145)usulas abusivas nos contratos celebrados com os consumidores (JO L 95 de 21. 4. 1993, p. 29). 8. Directiva 94/47/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 26 de Outubro de 1994, relativa (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o dos adquirentes quanto a certos aspectos dos contratos de aquisi(cid:135)(cid:209)o de um direito de utiliza(cid:135)(cid:209)o a tempo parcial de bens im(cid:155)veis (JO L 280 de 29. 10. 1994, p. 83). 9. Directiva 97/7/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 20 de Maio de 1997, relativa (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o dos consumidores em mat(cid:130)ria de contratos (cid:133) dist(cid:131)ncia (JO L 144 de 4. 6. 1997, p. 19). (*) As directivas citadas nos pontos 1, 6, 7 e 9 cont(cid:136)m disposi(cid:135)(cid:210)es espec(cid:146)ficas sobre ac(cid:135)(cid:210)es inibit(cid:155)rias


title: WRITTEN QUESTION No. 1558/98 by Graham WATSON to the Commission. Ethnic minorities and the European Institutions

eurovoc_concepts:
EU institution
European official
action programme
anti-discriminatory measure
ethnic group
foreign national
regulations for civil servants

text: C 354/112 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 19. 11. 98 Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (19. kesa¤kuuta 1998) Komissio on sita¤ mielta¤, etta¤ miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuk- sissa tyo¤ho¤n, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen seka¤ tyo¤oloissa 9 pa¤iva¤na¤ helmikuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissa¤ 76/207/ETY viitataan vain tyo¤nantajan ja tyo¤ntekija¤n va¤lisen tyo¤sopimuksen ma¤a¤ritta¤miin tyo¤suhteisiin. Koska vaaliehdokkuus ei ole edella¤ kuvatun kaltainen tyo¤suhde, se ei kuulu Euroopan yhteiso¤n perustamissopimuksen 119 artiklan eika¤ direktiivin 76/207/ETY soveltamisalaan. Komissio on samaa mielta¤ siita¤, etta¤ yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nto¤ ei ole oikeudellinen este kansallisille toimille, joilla pyrita¤a¤n parantamaan naisten edustusta vaaleilla valituissa elimissa¤. Naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta pa¤a¤to¤ksentekoon 2 pa¤iva¤na¤ joulukuuta 1996 annetussa neuvoston suosituksessa 96/694/EY (1) kehotetaan ja¤senvaltioita omaksumaan kokonaisstrategia, jolla edisteta¤a¤n miesten ja naisten tasapuolista osallistumista pa¤a¤to¤ksentekoon. (1) EYVL L 319, 10. 12. 1996. (98/C 354/178) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1557/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Watson (ELDR) (19. toukokuuta 1998) Aihe: Etniset va¤hemmisto¤t ja EU:n toimielimet Mita¤ suunnitelmia komissiolla on sellaisen toimintaohjelman aloittamiseksi, jonka tarkoituksena on lisa¤ta¤ EU:n toimielimissa¤ tyo¤skentelevien etnisiin va¤hemmisto¤ihin kuuluvien henkilo¤iden ma¤a¤ra¤a¤? (98/C 354/179) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1558/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Watson (ELDR) (19. toukokuuta 1998) Aihe: Etniset va¤hemmisto¤t ja EU:n toimielimet Kuinka suuri osuus EU:n toimielinten henkilo¤sto¤sta¤ kuuluu etniseen va¤hemmisto¤o¤n? (98/C 354/180) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1559/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Watson (ELDR) (19. toukokuuta 1998) Aihe: Etniset va¤hemmisto¤t ja EU:n toimielimet Mita¤ suunnitelmia komissiolla on soveltaa etnisiin va¤hemmisto¤ihin naisten syrjinna¤n vastaisten ohjelmien kaltaisia ohjelmia? Komission ja¤senen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1557/98, E-1558/98 ja E-1559/98 (15. kesa¤kuuta 1998) Henkilo¤sto¤n palvelukseen ottaminen perustuu virkamiehiin sovellettavien henkilo¤sto¤sa¤a¤nto¤jen 27 artiklaan. Siina¤ sa¤a¤deta¤a¤n tarkasti, etta¤ palvelukseen ottamisen tulee tapahtua ja¤senvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta ja etta¤ valinnassa ei kiinniteta¤ huomiota rotuun, poliittiseen, eettiseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen eika¤ siviilisa¤a¤tyyn tai perhesuhteisiin. Komission ei ole ta¤ma¤n vuoksi tarvinnut perustaa toimintaohjelmia, joiden tarkoituksena olisi lisa¤ta¤ etnisiin va¤hemmisto¤ihin kuuluvien henkilo¤iden ma¤a¤ra¤a¤ komission yksiko¤issa¤


title: Verordening (EG) nr. 1047/98 van de Commissie van 19 mei 1998 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1627/89 betreffende de aankoop van rundvlees door middel van inschrijving

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
product quality

text: 20. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 149/19 VERORDENING (EG) Nr. 1047/98 VAN DE COMMISSIE van 19 mei 1998 tot w¶ziging van Verordening (EEG) nr. 1627/89 betreffende de aankoop van rundvlees door middel van inschr¶ving DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 805/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector rundvlees (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2634/97 (2), en met name op artikel 6, lid 7, Overwegende dat op grond van Verordening (EEG) nr. 1627/89 van de Commissie van 9 juni 1989 betreffende de van rundvlees inschr¶ving (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 896/98 (4), in bepaalde lidstaten of gebieden van een lidstaat rundvlees van bepaalde kwaliteitsgroepen door middel van inschr¶ving kan worden aangekocht; Overwegende dat op grond van artikel 6, leden 2, 3 en 4, van Verordening (EEG) nr. 805/68 en van het feit dat de interventie moet worden beperkt tot de aankopen die nodig z¶n voor een behoorl¶ke ondersteuning van de door middel aankoop van markt, aan de hand van de pr¶snoteringen waarvan de Commissie kennis heeft, de l¶st van de lidstaten of gebieden van een lidstaat waar de inschr¶ving gehouden wordt, en van de kwaliteitsgroepen waarop de interventie- aankopen betrekking kunnen hebben, overeenkomstig de b¶lage b¶ deze verordening moet worden aangepast; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor rundvlees, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De b¶lage b¶ Verordening (EEG) nr. 1627/89 wordt vervangen door de b¶lage b¶ deze verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 25 mei 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 19 mei 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 24. (2) PB L 356 van 31. 12. 1997, blz. 13. (3) PB L 159 van 10. 6. 1989, blz. 36. (4) PB L 126 van 28. 4. 1998, blz. 20. L 149/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 20. 5. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualit(cid:132)tsgruppen Jq(cid:145)tg l(cid:146)kg (cid:147) peqiow(cid:146)r jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai ol(cid:145)der poi(cid:149)tgtor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres et groupes de qualit(cid:130)s vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualit(cid:133) di cui all’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros e grupos de qualidades referidos no nº 1 do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1627/89 J(cid:132)senvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhm(cid:132)t Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147) peqiow(cid:146)r jq(cid:145)tour l(cid:146)kour Member States or regions of a Member State (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros J(cid:132)senvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner Belgi(cid:137)/Belgique Deutschland France Ireland Suomi Great Britain Northern Ireland Categor(cid:146)a A Kategori A Kategorie A Categor(cid:146)a C Kategori C Kategorie C Jatgcoq(cid:148)a A Jatgcoq(cid:148)a C Category A Cat(cid:130)gorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A U R (cid:253) (cid:253) Category C Cat(cid:130)gorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C O U R O (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253)


title: Směrnice Evropského parlamentu A Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry

eurovoc_concepts:
EU Member State
banking
bond
credit transfer
financial solvency
intra-EU payment

text: 06/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 107 31998L0026 L 166/45 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 11. 6. 1998 SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského měnového institutu (2), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (3), v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy (4), (1) (2) (3) vzhledem k tomu, že Lamfalussyho zpráva z roku 1990 guvernérům centrálních bank skupiny G-10 ukázala závažné systémové riziko vlastní platebním systémům, které fungují na základě několika právních typů vzájem- ného započtení (nettingu), zejména mnohostranného vzá- jemného započtení; že omezení právních rizik spojených s účastí v systémech zúčtování jednotlivých plateb v reál- ném čase má klíčový význam s přihlédnutím k zrych- lujícímu se rozvoji těchto systémů; vzhledem k tomu, že je také nanejvýše důležité omezit riziko spojené s účastí v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry, zejména tam, kde je úzké spojení mezi těmito systémy a platebními systémy; vzhledem k tomu, že účelem této směrnice je přispět k účinnému a nákladově efektivnímu systému zúčtování přeshraničních plateb a vypořádání obchodů s cennými papíry ve Společenství, který posílí volný pohyb kapitálu na vnitřním trhu; že tím tato směrnice sleduje pokrok dosažený ve vytváření vnitřního trhu, zejména ve směru svobody podnikání a liberalizace pohybu kapitálu, se zřetelem na uskutečnění hospodářské a měnové unie; (1) Úř. věst. C 207, 18. 7. 1996, s. 13 a Úř. věst. C 259, 26. 8. 1997, s. 6. (2) Stanovisko ze dne 21. listopadu 1996. (3) Úř. věst. C 56, 24. 2. 1997, s. 1. (4) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 9. dubna 1997 (Úř. věst. C 132, 28. 4. 1997, s. 74), společný postoj Rady ze dne 13. října 1997 (Úř. věst. C 375, 10. 12. 1997, s. 34) a rozhodnutí Evropského parla- mentu ze dne 29. ledna 1998 (Úř. věst. C 56, 23. 2. 1998). Rozhod- nutí Rady ze dne 27. dubna 1998. (4) (5) (6) (7) (8) (9) vzhledem k tomu, že je žádoucí, aby právní předpisy člen- ských států měly za cíl minimalizovat narušení systému, způsobené úpadkovým řízením proti účastníkovi tohoto systému; vzhledem k tomu, že návrh směrnice o reorganizaci a lik- vidaci úvěrových institucí, předložený v roce 1985 a dopl- něný dne 8. února 1988, Rada dosud projednává; že Úmluva o úpadkovém řízení, navržená dne 23. listo- padu 1995 členskými státy, na zasedání v Radě, výslovně vylučuje pojišťovací instituce, úvěrové instituce a investiční podniky; i přeshraniční platební vzhledem k tomu, že účelem této směrnice je zahrnout domácí systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry; že se tato směrnice vztahuje na systémy Společenství a na zajištění poskytnuté jejich účastníky ze Společenství i ze třetích zemí v souvis- losti s jejich účastí v těchto systémech; vzhledem k tomu, že členské státy mohou uplatnit usta- novení této směrnice na své vnitrostátní instituce, které se přímo účastní v systémech třetích zemí, a na zajištění poskytnuté v souvislosti s účastí v těchto systémech; vzhledem k tomu, že členským státům by mělo být dovo- leno označit systém, jehož hlavní činností je vypořádání obchodů s cennými papíry, jako systém, na který se vzta- huje tato směrnice, i když tento systém v omezeném roz- sahu zahrnuje i vypořádání obchodů s komoditními deri- vativy; vzhledem k tomu, že omezení systémového rizika vyža- duje zejména neodvolatelnost zúčtování a vypořádání a vynutitelnost zajištění; že zajištěním se rozumějí veškeré prostředky poskytnuté účastníkem jiným účastníkům v platebních systémech nebo v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry k zajištění práv a povinností vyplývajících z tohoto systému, včetně dohod o zpětném odkupu, zástavních práv ze zákona a fiduciárních převodů; že úprava druhů zajištění, které lze použít, vnitrostátními předpisy by neměla být ovlivněna definicí zajištění v této směrnici; CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 3 108 (10) vzhledem k tomu, že tato směrnice tím, že zahrnuje zajiš- tění poskytované v souvislosti s operacemi centrálních bank členských států jako takových včetně operací měnové politiky, napomáhá Evropskému měnovému institutu v účinnost mechanismů přeshraničních plateb vzhledem k přípravě třetí etapy hospodářské a měnové unie a přispívá k vytvoření nezbyt- ného právního rámce, v němž může budoucí Evropská centrální banka rozvíjet svou politiku; úkolu podporovat jeho (11) vzhledem k tomu, že převodní příkazy a vzájemné započ- tení by měly být právně vymahatelné ve všech členských státech a závazné pro třetí osoby; pouze na registr, účet nebo systém centralizované evi- dence, který prokazuje existenci vlastnických práv k cen- ným papírům nebo práv na dodání nebo převod těchto cenných papírů; (20) vzhledem k tomu, že čl. 9 odst. 2 má za cíl zajistit, že má-li účastník, centrální banka členského státu nebo budoucí Evropská centrální banka platné a účinné zajištění podle právních předpisů členského státu, kde je umístěn příslušný rejstřík, účet nebo systém centralizované evi- dence, měla by být platnost a vymahatelnost zajištění vůči tomuto systému (a jeho provozovateli) a vůči každé jiné osobě, která uplatňuje nárok přímo nebo nepřímo jeho prostřednictvím, stanovena výlučně podle právních předpisů uvedeného členského státu; (12) (13) vzhledem k tomu, že pravidla o neodvolatelnosti vzájem- ného započtení by neměla bránit systémovému ověřování před provedením vyrovnání, zda příkazy, které byly zadány do systému, odpovídají pravidlům systému a zda umožňují provedení zúčtování v daném systému; (21) vzhledem k tomu, že nic v této směrnici by nemělo bránit účastníkovi nebo třetí osobě ve výkonu jakéhokoli práva nebo uplatnění nároku vyplývajícího z uzavřené transakce, které mají ze zákona za účelem vymáhání nebo odškod- nění v souvislosti s převodním příkazem, jenž byl dán do systému, například v případě podvodu nebo technické chyby, pokud to nevede ke zrušení vzájemného započtení ani k odvolání převodního příkazu v systému; vzhledem k tomu, že čl. 9 odst. 2 nemá za cíl předjímat výkon a účinek právních předpisů členského státu, podle jehož práva jsou cenné papíry vydány, nebo právních předpisů členského státu, kde cenné papíry mohou být jinak umístěny (včetně právních předpisů týkajících se vzniku, vlastnictví nebo převodu těchto cenných papírů nebo práv s nimi spojených, a to bez omezení), a neměl by být vykládán tak, že jakékoli zajištění bude přímo vyma- hatelné nebo uznáno v kterémkoli členském státě jinak než podle právních předpisů uvedeného členského státu; (14) vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit, aby převodní příkazy nemohly být odvolávány po okamžiku vyme- zeném pravidly systému; (22) vzhledem k tomu, že je žádoucí, aby členské státy usilo- valy o vytvoření dostatečných vazeb mezi všemi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, na které se tato směrnice vztahuje, s cílem podporovat co nejvyšší průhled- nost a právní jistotu u operací týkajících se cenných papírů; (15) vzhledem k tomu, že je nutné, aby členský stát okamžitě vyrozuměl ostatní členské státy o zahájení úpadkového řízení proti účastníkovi systému; (23) vzhledem k tomu, že přijetí této směrnice představuje nej- vhodnější prostředek dosažení výše uvedených cílů a nepřekračuje to, co je k jejich dosažení nezbytné, (16) vzhledem k tomu, že úpadkové řízení by nemělo mít zpětný účinek na práva a povinnosti účastníků systému; PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: (17) vzhledem k tomu, že v případě zahájení úpadkového řízení proti účastníkovi systému má tato směrnice dále za cíl určit, které úpadkové právo se vztahuje na práva a povin- nosti dotyčného účastníka vyplývající z jeho účasti v systému; (18) vzhledem k tomu, že zajištění by nemělo být dotčeno pou- žitím předpisů o úpadku na účastníka v platební neschop- nosti, který zajištění poskytl; (19) vzhledem k tomu, že čl. 9 odst. 2 by se měl vztahovat ODDÍL I OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1 Ustanovení této směrnice se vztahují na: a) každý systém, jak je vymezen v čl. 2 písm. a), který podléhá právním předpisům některého členského státu a který je pro- vozován v jakékoli měně, v ECU nebo v různých měnách, které systém navzájem převádí; 06/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 109 b) každého účastníka takového systému; c) zajištění poskytnutá v souvislosti — s účastí v systému nebo — s operacemi centrálních bank členských států při plnění funkcí centrálních bank. Článek 2 Pro účely této směrnice se: a) „systémem“ rozumí formální dohoda: — mezi třemi nebo více účastníky, nepočítaje v to případného zúčtovatele, případnou ústřední protistranu, případnou clearingovou instituci nebo případného nepřímého účastníka, se společnými pravidly a standardi- zovaným postupem provádění převodních příkazů mezi účastníky, — která se řídí právem členského státu, jež si účastníci zvo- lili; účastníci si však mohou zvolit pouze právo toho člen- ského státu, v němž alespoň jeden z nich má své ústředí, — označená za systém, aniž jsou dotčeny jiné obecně pou- žitelné přísnější podmínky stanovené vnitrostátními práv- ními předpisy a oznámená Komisi členským státem, jehož právem se dohoda řídí, poté, co se členský stát ujistí o přiměřenosti pravidel systému. Za podmínek uvedených v prvním pododstavci může člen- ský stát označit za systém formální dohodu, která spočívá v provádění převodních příkazů, jak jsou vymezeny v písm. i) druhé odrážce, a která v omezeném rozsahu vykonává příkazy týkající se jiných finančních nástrojů, pokud daný členský stát uzná, že toto označení je oprávněné z důvodů systémového rizika. c) d) — investiční podnik, jak je vymezen v čl. 1 bodu 2 směrnice 93/22/EHS (2), s výjimkou institucí vyjmenovaných v čl. 2 odst. 2 písm. a) až k) výše uvedené směrnice nebo — veřejné orgány a podniky s veřejnou zárukou nebo — jakýkoli podnik, jehož ústředí se nachází mimo Společen- ství a jehož činnost odpovídá činnosti úvěrových institucí nebo investičních podniků Společenství, jak jsou vyme- zeny v první a druhé odrážce, který se účastní systému a který odpovídá za plnění finan- čních závazků vyplývajících z převodních příkazů v rámci tohoto systému. Podléhá-li systém dohledu podle vnitrostátních právních předpisů a provádí-li pouze převodní příkazy, jak jsou vyme- zeny v písm. i) druhé odrážce, a platby vyplývající z těchto příkazů, může členský stát rozhodnout, že podniky, které se účastní v tomto systému a nesou odpovědnost za plnění finančních závazků vyplývajících z převodních příkazů v rámci tohoto systému, budou pokládány za instituce, pokud alespoň tři účastníci příslušného systému spadají do kategorií uvedených v prvním pododstavci a pokud je toto rozhodnutí oprávněné z důvodů systémového rizika; protistranou“ „ústřední je prostředníkem mezi institucemi v systému a který funguje jako výlučná protistrana těchto institucí, pokud se jedná o jejich převodní příkazy; subjekt, rozumí který „zúčtovatelem“ rozumí subjekt, který vede institucím a/nebo ústřední protistraně účastnícím se na systému účty pro zúč- tování, jejichž prostřednictvím jsou převodní příkazy zúč- továny v rámci těchto systémů, a případně poskytuje těmto institucím a/nebo ústřední protistraně úvěr za účelem zúč- tování; Členský stát také může v jednotlivých případech označit za systém formální dohodu mezi dvěma účastníky, nepočítaje v to případného zúčtovatele, případnou ústřední protistranu, případnou případného nepřímého účastníka, shledá-li, že je toto označení oprávněné z důvodů systémového rizika; clearingovou instituci nebo b) „institucí“ rozumí: e) „clearingovou institucí“ rozumí subjekt odpovědný za zápo- čet vzájemných pohledávek a závazků institucí, případné ústřední protistrany a/nebo případného zúčtovatele; f) „účastníkem“ rozumí instituce, ústřední protistrana, zúčtova- tel nebo clearingová instituce. — úvěrová instituce, jak je vymezena v čl. 1 první odrážce směrnice 77/780/EHS (1), včetně institucí vyjmenovaných v čl. 2 odst. 2 zmíněné směrnice, nebo Podle pravidel systému může být týž účastník zároveň též ústřední protistranou, zúčtovatelem nebo clearingovou insti- tucí anebo provádět část těchto úkolů nebo všechny. (1) První směrnice Rady 77/780/EHS ze dne 12. prosince 1997 o koor- dinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejího výkonu (Úř. věst. L 322, 17. 12. 1977, s. 30). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 96/16/ES (Úř. věst. L 66, 16. 3. 1996, s. 15). (2) Směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů (Úř. věst. L 141, 11. 6. 1993, s. 27). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 97/9/ES (Úř. věst. L 84, 26. 3. 1997, s. 22. ) 110 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 3 Členský stát se může rozhodnout, že pro účely této směrnice je nepřímý účastník pokládán za účastníka, je-li to oprávněné z důvodů systémového rizika a pokud systém umožňuje postavení nepřímého účastníka; podobná dohoda anebo jako jiné zajištění za účelem zajištění práv a závazků případně vznikajících v souvislosti se systémem, anebo realizovatelná aktiva poskytnutá centrál- ními bankami členských států nebo budoucí Evropskou cen- trální bankou. g) „nepřímým účastníkem“ rozumí úvěrová instituce, jak je vymezena v písm. b) první odrážce, se smluvním vztahem k instituci účastnící se systému, který provádí převodní příkazy, jak jsou vymezeny v písm. i) první odrážce, přičemž tento vztah umožňuje uvedené úvěrové instituci provádět převodní příkazy prostřednictvím systému; ODDÍL II VZÁJEMNÉ ZAPOČTENÍ A PŘEVODNÍ PŘÍKAZY h) „cennými papíry“ rozumějí veškeré nástroje uvedené v části B přílohy směrnice 93/22/EHS; Článek 3 i) „převodním příkazem“ rozumí: — pokyn účastníka, aby určitá peněžní částka byla dána k dispozici příjemci pomocí účetního záznamu v účetnic- tví úvěrové instituce, centrální banky nebo zúčtovatele, anebo jiný pokyn, který vede k převzetí nebo plnění pla- tební povinnosti vymezené pravidly systému, nebo — pokyn účastníka k převodu vlastnického práva k jednomu nebo více cenným papírům nebo k převodu nároku na ně prostřednictvím účetního záznamu v rejstříku nebo jinak; „úpadkovým řízením“ rozumí opatření na základě právních předpisů členského státu nebo třetí země směřující k likvidaci účastníka nebo k jeho reorganizaci, přičemž toto opatření zahrnuje zastavení nebo omezení převodů plateb; „vzájemným započtením“ (nettingem) rozumí přepočtení pohledávek a závazků vyplývajících z převodních příkazů, které účastník nebo účastníci vydají ve prospěch jednoho nebo více účastníků nebo je od nich obdrží, na jednu čistou pohledávku nebo čistý závazek s tím důsledkem, že lze poža- dovat pouze čistou pohledávku a dlužit pouze čistý závazek; j) k) 1. Převodní příkazy a vzájemné započtení jsou právně vymaha- telné a jsou i v případě úpadkového řízení proti účastníku závazné pro třetí osoby za předpokladu, že převodní příkazy byly vloženy do systému před okamžikem zahájení úpadkového řízení, jak je vymezeno v čl. 6 odst. 1. Jsou-li výjimečně převodní příkazy vloženy do systému po oka- mžiku zahájení úpadkového řízení a provedeny v den zahájení úpadkového řízení, jsou právně vymahatelné a závazné pro třetí osoby pouze tehdy, jestliže po provedení zúčtování mohou zúč- tovatel, ústřední protistrana nebo clearingová instituce doložit, že jim zahájení úpadkového řízení nebylo ani nemohlo být známo. 2. Žádný právní předpis, žádná pravidla nebo praxe upravující prohlášení smluv a transakcí uzavřených před okamžikem zahá- jení úpadkového řízení, jak je vymezeno v čl. 6 odst. 1, za neplatné, nesmějí vést ke zpětným procesům v rámci vzájemného započtení. 3. Okamžik vstupu převodního příkazu do systému vymezí pra- vidla daného systému. Stanoví-li vnitrostátní právní předpisy upravující systém podmínky ohledně okamžiku vstupu, musí být pravidla systému v souladu s těmito podmínkami. Článek 4 l) „účtem pro zúčtování“ rozumí účet u centrální banky, zúčto- vatele nebo ústřední protistrany, který je využíván k držení prostředků a cenných papírů a k zúčtování a vypořádání tran- sakcí mezi účastníky systému; m) „zajištěním“ (kolaterálem) rozumějí veškerá realizovatelná aktiva poskytnutá jako zástava (včetně peněžních prostředků poskytnutých do zástavy), dohoda o zpětném odkupu nebo Členské státy mohou stanovit, že zahájení úpadkového řízení proti účastníku neovlivní použití peněžních prostředků nebo cenných papírů, které jsou k dispozici na účtu pro zúčtování tohoto účastníka, ke splnění povinností tohoto účastníka v systému v den zahájení úpadkového řízení. Členské státy mohou také stanovit, že úvěr účastníka vzniklý v souvislosti se systémem může být použit proti dostupnému stávajícímu zajištění ke splnění závazků tohoto účastníka v systému. 06/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 111 Článek 5 Účastník systému nebo třetí osoba nesmějí převodní příkaz odvolat od okamžiku vymezeného pravidly systému. nejsou ovlivněna úpadkovým řízením proti účastníkovi ani proti protistraně centrálních bank členských států nebo budoucí Evrop- ské centrální banky, kteří poskytli zajištění. Zajištění může být realizováno k uspokojení těchto práv. ODDÍL III USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE ÚPADKOVÉHO ŘÍZENÍ Článek 6 1. Pro účely této směrnice se okamžikem zahájení úpadkového řízení rozumí okamžik, kdy příslušný soudní nebo správní orgán vydá rozhodnutí. 2. Po vydání rozhodnutí podle odstavce 1 o něm příslušný soudní nebo správní orgán okamžitě vyrozumí příslušný orgán určený členským státem. 3. Členský stát uvedený v odstavci 2 okamžitě uvědomí ostatní členské státy. 2. Jsou-li cenné papíry (včetně práv s nimi spojených) poskytnuty jako zajištění účastníkům a/nebo centrálním bankám členských států nebo budoucí Evropské centrální bance, jak je uvedeno v odstavci 1, a právo těchto bank (nebo právo zmocněnce, zástupce nebo třetí osoby jednající jejich jménem) k cenným papírům je zaneseno v registru, na účtu nebo v systému centrali- zované evidence nacházejícím se v některém členském státě, vzta- hují se na určení práv těchto subjektů jako držitelů zajiš- tění ve vztahu k těmto cenným papírům právní předpisy uvedeného členského státu. ODDÍL V ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 7 Článek 10 Úpadkové řízení nemá zpětný účinek na práva a povinnosti účastníka vyplývající z jeho účasti v systému, nebo v souvislosti jak je s ní, v době před okamžikem zahájení tohoto řízení, vymezen v čl. 6 odst. 1. Členské státy určí systémy, které spadají do oblasti působnosti této směrnice, oznámí je Komisi a sdělí jí, které orgány byly určeny v souladu s čl. 6 odst. 2. Článek 8 Systém oznámí členskému státu, jehož právními předpisy se řídí, účastníky systému, včetně případných nepřímých účastníků, i jakékoli změny účastníků. Je-li zahájeno úpadkové řízení proti účastníkovi systému, určuje práva a povinnosti vyplývající z účasti v systému, nebo v souvislosti s ní, právo, jímž se tento systém řídí. Kromě oznamovací povinnosti uvedené v druhém pododstavci mohou členské státy podrobit systémy spadající do jejich pravomoci dohledu nebo schvalování. ODDÍL IV OCHRANA PRÁV DRŽITELŮ ZAJIŠTĚNÍ PŘED NÁSLEDKY PLATEBNÍ NESCHOPNOSTI POSKYTOVATELE ZAJIŠTĚNÍ Kdokoli prokáže právní zájem, může požádat, aby jej určitá instituce informovala o systémech, v nichž je účastníkem, a aby mu poskytla informace o hlavních pravidlech fungování těchto systémů. Článek 9 1. Práva Článek 11 — účastníka na zajištění poskytnuté v souvislosti se systémem a — centrálních bank členských států nebo budoucí Evropské cen- trální banky na zajištění, které jim bylo poskytnuto, 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 11. pro- since 1999. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. 112 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 3 Přijímají-li členské státy tato opatření, musí v nich být učiněn odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. Článek 13 Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. 2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. V tomto sdělení zašlou členské státy tabulku vykazující shodu ustanovení stávajících nebo přijímaných vnitrostátních předpisů s jednotlivými články této směrnice. Článek 14 Tato směrnice je určena členským státům. Článek 12 Nejpozději do tří let ode dne uvedeného v čl. 11 odst. 1 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice, případně doplněnou návrhy změn. V Bruselu dne 19. května 1998. Za Evropský parlament předseda J. M. GIL-ROBLES Za Radu předseda G. BROWN


title: International ownership in trade and service activities : First findings of a study on foreign affiliates.

eurovoc_concepts:
distributive trades
services company
subsidiary


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet - Rapport om gennemførelsen af »Konklusionerne fra midtvejsministerkonferencen om integration af fiskeriet og miljøet 13-14 marts 1997 i Bergen«

eurovoc_concepts:
Norway
common fisheries policy
environmental protection
fishery management
ministerial meeting

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 19. 05. 1998 KOM(1998) 326 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET RAPPORT OM GENNEMFØRELSEN AF "KONKLUSIONERNE FRA MIDTVEJSMINISTERKONFERENCEN OM INTEGRATION AF FISKERIET OG MILJØET 13-14 MARTS 19971 BERGEN" MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET RAPPORT OM GENNEMFØRELSEN AF "KONKLUSIONERNE FRA MIDTVEJSMINISTERKONFERENCEN OM INTEGRATION AF FISKERIET OG MILJØET 13-14 MARTS 19971 BERGEN" 1. Indledning ikke nærmere Denne rapport kommer i konklusionerne om retningslinjer, forvaltningsmål og strategier. I denne rapport redegøres der for afsnittet om foranstaltninger, som udgør størstedelen af konklusionerne og retter sig meget direkte til myndighederne. Rapporten omhandler foranstaltninger på fællesskabs-niveau) og indeholder ikke oplysninger om foranstaltninger, der gennemføres af de enkelte medlemsstater. ind på afsnittene 2. Genopbygning eller opretholdelse af gydebiomasscn (Afsnit 6 og 7 i konklusionerne) l december 1993 forelagde Kommissionen Rådet et forslag til Rådets forordning om fastsættelse for perioden 1994-1997 af forvaltningsmål og -strategier for visse fiskerier og liskerigrupper (KOM(93)663 endelig udg. ). Rådet vedtog ikke dette forslag. Hvad angår en række fiskebestande i Nordsøen, er der imidlertid fastsat målsætninger og strategier som led i de årlige bilaterale aftaler mellem EF og Norge. Der blev fastsat liskeridødelighedsprocenter og minimumsbiogydemasseniveauer for sild, makrel og rodspætte. Disse målsætninger blev først fastsat for 1996 og derpå videreført for 1997 og 1998. 1995 samtaler indledte EF og Norge bilaterale I af forvaltningsordningerne for sild og makrel (herunder spørgsmål som ovennævnte silds liskeridødelighedsprocenter vedkommende er denne proces afsluttet, mens det vil være nødvendigt at fortsætte den for makrel, selv om der er gjort fremskridt. De målsætninger og strategier for rødspætte, som oprindeligt blev aftalt mellem EF og Norge, må muligvis ændres. Under alle omstændigheder kan den TAC for rødspætte for 1998, der blev fastsat af EF og Norge, forventes at føre til en reduktion af fiskeridødeligheden. og minimumsgydebiomasseniveauer). forbedring For om involverede forvaltningsorganer Den foruroligende situation for sildebestanden i begyndelsen af 1996 gjorde det påkrævet, at de traf øjeblikkelige og drastiske forholdsregler. EF og Norge traf hurtigt foranstaltninger til en markant reduktion af fangstniveauerne for både kønsmodne sild og ungsild i resten af 1996 (Kommissionens forordning (EF) nr. 1265/96 af 1. 7. 1996 og Rådets forordning (EF) nr. 1602/96 af 25. 7. 1996). Foranstaltningerne i denne genopbygningsplan inklusive bestemmelser vedrørende direkte fiskeri efter brisling, som skulle begrænser bifangsterne af ungsild, blev stort set videreført i 1997 og 1998. p:\poolc1\rapports\minister\doc282\da. doc i særlige beskyttelsesforanstaltninger Det har hidtil ikke været muligt at fastlægge en specifik genopbygningsplan for torsk. En af de største vanskeligheder i den forbindelse skyldes, at forskellige typer fiskerier er involveret. Fastlæggelsen af for ungtorsk vanskeliggøres ved, at ungtorsk ikke samles i klart afgrænsede geografiske områder i tilstrækkeligt lykkedes det for nylig en række medlemsstater som national foranstaltning at gennemføre en midlertidig lukning for at beskytte ungtorsk, der havde samlet sig lokalt område. Desuden ser fiskeridødeligheden ud til at være faldet mærkbart i den seneste tid. Den seneste tids gode rekruttering af torsk kombineret med TAC for 1998 som fastsat af EF og Norge kan bane vej for en gradvis genopbygning af gydebiomassen. lange perioder. Til trods herfor i et EF fastsatte for første gang TAC for tobis, havtaske, glashvar, pighvar og slethvar, ising og skrubbe, rødtunge og skærising samt rokker for 1998. For 1998 blev der også for første gang fastsat udtømmende nationale kvotetildelinger for blåhvilling, hestemakrel, sperling, brisling og bifangster af ungsild. Disse kvotetildelinger blev fastsat for at undgå fiskeri, hvor hver deltager forsøger at udnytte hele TAC, hvilket indebærer risiko for, at TAC overskrides. TAC for 1998 for tunge og sej er baseret på reduktioner i de nuværende fiskeridødclighcdsprocenter. Kommissionen har anmode ICES om at fastsætte maksimums- og målreferencer for en række bestande. Med henblik herpå holdt ICES-gruppen vedrørende den præventive fremgangsmåde inden for fiskeriforvaltning møde i februar 1998. Resultaterne af denne gruppes arbejde vil blive drøftet yderligere inden for ICES. Ved Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 blev der fastsat supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år. Denne forordning trådte fuldt ud i kraft den 1. januar 1998. Anvendelsen af denne forordning baner vej for en reduktion af genudsætningen i blandede fiskerier. De nuværende kasser til beskyttelse af tætte forekomster af gydende sild er blevet opretholdt fuldt ud i den nye forordning om tekniske foranstaltninger (se afsnit 4). Siden midtvejsministerkonferencen har det ikke været betragtet som hensigtsmæssigt at indføre supplerende foranstaltninger af denne art. I konklusionerne fra midtvejsministerkonferencen omtales også beskytttelsen af rhinlaks og rhinørred. I den nuværende forordning om tekniske foranstaltninger (se afsnit 4) er det fastsat, at der ikke må fiskes efter laks og havørred uden for 12-milezonerne. I den nye forordning om tekniske foranstaltninger er denne bestemmelse gjort mere restriktiv: laks og havørred må »kke fanges uden for 6-milezonerne. p:\poolc1\rapports\minister\doc282\da. doc 3. Indskrænkning af fiskerflådernes kapacitet og/eller fiskeriindsatsen (Afsnit 6. 9 i konklusionerne) I december 1997 vedtog Kommissionen de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåderne for perioden 1. 1. 1997/31. 12. 2001 (FUP IV). Formålet med de flerårige udviklingsprogrammer er at nedsætte flådernes kapacitet til et niveau, der sikrer ligevægt på lang sigt mellem fiskeriindsatsen og ressourcerne. Rådets beslutning 97/413/EF af 26. 6. 1997 indeholder retningslinjerne for fastlæggelsen af målene i FUP IV. 1 overensstemmelse med disse retningslinjer kræves der i FUP IV en nedsættelse af fiskeriindsatsen på 30% for udryddelsestruede bestande og 20% for overfiskede bestande. Satserne er gradueret efter, hvor stor en procentdel disse bestande udgør af fangsten. De udryddelsestruede bestande (eksempler: sild og rødspætte) og de overfiskede bestande (eksempler: kuller og sej) er identificeret i Rådets beslutning 97/413/EF. FUP IV identificerer fartøjskategorier for hver enkelt medlemsstat og fastsætter ud fra de udnyttede bestande og de anvendte fangstredskaber de mål for indskrænkningen af fiskeriindsatsen, der skal være opfyldt pr. 31. 12. 2001. Der er også fastsat mellemliggende årlige mål for at sikre, at nedsættelserne gennemføres gradvis. I FUP IV er indskrænkningerne af fiskeriindsatsen derfor koncentreret på de fartøjskategorier, som fisker efter de mest sårbare bestande, og der er gjort forsøg på at reducere disse indskrænkningers socioøkonomiske virkninger på kort sigt til det mindst mulige. Fartøjer med en længde overalt på under 12 m, som anvender faststående redskaber, er undtaget fra bestemmelserne om kapacitetsnedskæringer. For fartøjer, der anvender ikke-faststående redskaber, såsom trawl og snurpenot, kan indskrænkningerne af fiskeriindsatsen i henhold til FUP IV opnås ved en blanding af indsats- og kapacitetsindskrænkninger under forudsætning af, at fiskeriindsatsen i klart identificerede fiskerier kan kontrolleres på tilfredsstillende måde. Frankrig, Tyskland, Irland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige gør brug af denne bestemmelse inden for nogle fartøjskategorier. Alle andre medlemsstater vil opfylde FUP IV-målene ved blot at indskrænke kapaciteten. FUP III-målene danner udgangspunkt for beregningen af FUP IV-målene, hvilket betyder, at nogle medlemsstater må indhente det, de forsømte under FUP III. Dette skal gores i henhold til de i FUP III fastsatte betingelser, hvilket er ensbetydende med, at mindst 55% af indskrænkningen skal opnås ved en indskrænkning af kapaciteten. Denne betingelse gælder også for de lande, som vil opfylde FUP IV-målene ved at indskrænke fiskeriindsatsen. Derimod resterer der måske kun få eller slet ingen indskrænkninger under FUP IV for medlemsstater, der opfyldte FUP III-målene. I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 685/95 af 27. marts 1995 og (EF) nr. 2027/95 af 15. juni 1995 er der fastsat et maksimumsniveau for EF-fiskerfartøjernes fiskeriindsats, når det gælder demersale fiskerier i bl. a. ICES-område Vild og Vile. I den forbindelse skal alle fartøjer, der ikke er udstyret med operationelle kontrolsystemer, ved hjælp af traditionelle kommunikationsmidler give oplysning om indsejling i og udsejling af fiskeri indsatsområder, og om de fangster, de har om bord, til de relevante myndigheder i p:\poolc1\rapports\minister\doc282\da. doc Ilagmcdlemsstaten og, hvis det er relevant, til kystmedlemsstatcn. Desuden skal disse fartøjer registrere den tid, der er tilbragt i fiskeri indsatsområder i deres fangstopgørelser, liver enkelt fiskeritid pr. sammenlægger dens fiskeriindsatsområdc og omregner den derpå til kW-dage pr. fiskeri. flagmedlemsstat fiskerfartøjers 4. Beskyttelse af ungfisk, krebsdyr og bløddyr (Afsnit 8 i konklusionerne) I 1995 vedtog Rådet for første gang tekniske foranstaltninger for anvendelse af faststående redskaber. Disse bestemmelser trådte i kraft den 1. januar 1998. I 1998 vedtog Rådet Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af yngel af marine organismer. Fra 1. januar 2000 afløser denne forordning den nuværende forordning om tekniske bevarelsesforanstaltninger, nemlig Rådets forordning (EF) nr. 894/97 af 29. april 1997 (som afløste Rådets forordning (EØF) nr. 3094/89 af 7. oktober 1986 med alle efterfølgende ændringer). Både den nuværende og den nyligt vedtagne forordning vedrører bl. a. Nordsoen, Kanalen og Skagerrak. Hovedsigtet med den nye forordning (som med den nuværende forordning) er at reducere fangsterne af ungfisk, krebsdyr og bloddyr mest muligt. De vigtigste fremskridt i den nye forordning er som følger: • • Standardmaskestørrelsen for Kanalen forøges fra 80 til 100 mm. Bestemmelserne om fangstprocenter, der må beholdes om bord, er blevet revideret på en sådan måde, at omfanget af de obligatoriske genudsætninger skulle blive mindre. Der er fastsat bestemmelser om redskabskarakteristika, der skulle resultere i større selektivitet for disse redskabers vedkommende. Der er bl. a. tale om bestemmelser om trådtykkelse, anvendelse af paralleltrullet garn og anvendelse af kvadratmaskepaneler. • De eksisterende kasser til beskyttelse af sild, makrel og rundfisk (sperlingkassen), er blevet opretholdt, bestemmelserne om fiskeri i rødspættekassen er blevet mere restriktive, mens der er indført restriktioner på rejefiskeriet for at beskytte fladfisk. I den nye forordning om tekniske foranstaltninger opretholdes og uddybes de nuværende restriktioner på anvendelsen af automatisk sorteringsudstyr. Formålet med disse restriktioner er i størst muligt omfang at forhindre, at der tages større fangster end nødvendigt, hvorefter de mest værdifulde bestanddele af fangsten sorteres, og den resterende del genudsættes. Nogle af de nuværende minimumsstørrelser, som ikke synes at tjene noget praktisk formål, er ikke blevet opretholdt i den nye forordning om tekniske foranstaltninger (havbrasen, slethvar, havål, skrubbe, multe, rødtunge, mulle, almindelig blankesten, stamsild. pighvar, skærising). På den anden side er der kommet nogle nye arter til Nogle (taskekrabbe, minimumsstørrelser er blevet revideret (kulmule, glashvar, rødspætte, troldkrabbe, hvillina). kammuslingearter, blæksprutte, konksnegl). lange, p:\poolc1\rapports\minister\doc282\da doc De nuværende tekniske foranstaltninger for Skagerrak opretholdes, da de stammer fra aftalen mellem EF, Norge og Sverige af 1982. Kommissionen håber at kunne indlede forhandlinger med Norge for at nå frem til en aftale om en revision af de nuværende tekniske foranstaltninger for Skagerrak. 5. Beskyttelse af arter og habitater (Afsnit 9 i konklusionerne) Kombinationen af forordningen om de årlige TAC/kvoter, forordningen om de tekniske foranstaltninger og de flerårige udviklingsprogrammer, som alle tager sigte på at nedbringe og kontrollere fiskeridødeligheden, får gavnlig indflydelse på Nordsøens økosystemer. Habitatdirektivet og fugledirektivet er de vigtigste instrumenter til beskyttelse afarter og habitater i EF. I henhold til disse direktiver skal Kommissionen oprette en række beskyttede lokaliteter, der går under betegnelsen Natura 2000, og som er baseret på forslag fra medlemsstaterne. Oprettelsen af Natura 2000 er blevet forsinket, fordi nogle medlemsstater hidtil ikke har opfyldt deres forpligtelser i henhold til disse direktiver. Desuden har det været nødvendigt at rejse sag mod nogle medlemsstater i den anledning. Kommissionen vil gøre alt, hvad der er nødvendigt, for at sikre, at direktiverne gennemføres fuldt ud med mindst mulig forsinkelse. Der er dog gjort betydelige fremskridt med etableringen af Natura 2000. Kommissionen har modtaget lister over foreslåede lokaliteter, og nogle medlemsstater har taget initiativ til at foreslå marine områder og kystområder til optagelse på listerne. Det første atlantiske biogeografiske seminar er et vigtigt skridt henimod udarbejdelsen af lister over lokaliteter af særlig interesse for EF. I juni 1997 medfinansierede Kommissionen et seminar om gennemførelsen af habitatdirektivet i marine områder og kystområder og har finansieret et projekt, som er tilrettelagt at Det Forenede Kongerige og Irland i fællesskab (Biomar-projektet), som har til formål at foretage en grundig og omfattende klassificering af marine biotoper. Nogle projekter for det marine miljø og kystmiljøet er blevet finansieret under LIFE- instrumentet for miljøet. Kommissionen støtter også arbejde inden for OSPAR på yderligere at udvikle en klassificering på europæisk plan af marine biotoper og undersøge spørgsmålet om økosystembaseret naturbeskyttelse i det marine miljø. 6. Beskyttelse mod andre aktiviteter end fiskeri (Afsnit 10 i konklusionerne) For at mindske den risiko, farlige stoffer udgør for akvatiske arter, er Kommissionen ved at udarbejde en liste over de vigtigste stoffer, der under det nye rammedirektiv for EF's vandpolitik skal undergives miljøkvalitetsnormcr. Dette er et supplement til det igangværende arbejde på anvendelse af den bedste tilgængelige teknik under direktiv 96/61/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening), der har til formål at reducere udledningerne af stoffer fra industrianlæg. p:\poolc1\rapports\minister\doc282\da. doc Kommissionen er også ved at tilrettelægge en workshop om reduceret anvendelse af plantebeskyttelsesmidler. Hvad angår faren for eutrofiering som følge af nitrater fra landbruget, indleder Kommissionen retsforfølgning af en række medlemsstater for ringe gennemførelse af nitratdirektivet, direktiv 91/676/EØF. Som repræsentant for EF som kontraherende part i konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav støtter Kommissionen nye strategier under konventionen for bekæmpelse af eutrofiering, for farlige stoffer og for biodiversitet, hvoraf sidstnævnte vil blive omfattet af et nyt bilag til konventionen. 7. Kontrol og håndhævelse (Afsnit I 1 i konklusionerne) Kommissionen, medlemsstaterne og Norge har taget flere initiativer til at styrke samarbejdet mellem de myndigheder, der er ansvarlige for overvågningen af fiskeriaktiviteterne i Nordsøen. Der har været afholdt flere møder for at drøfte kontrolspørgsmål i almindelighed og spørgsmål vedrørende makrelfiskeri og andre pelagiske fiskerier i særdeleshed. Som led i de årlige bilaterale fiskerikonsultationer mellem EF og Norge arbejder de to parter på at styrke kontrollen inden for makrel fiskeriet. På et første møde mellem EF, Norge og Færøerne i efteråret 1997 enedes man om at give oplysninger om landinger fra fiskerfartøjer til de respektive flagstarter. Der er planlagt liere moder med henblik på at formalisere udvekslingen af elektroniske data mellem parterne. Der er i adskillige tilfælde blevet udvekslet fiskeri inspektører mellem medlemsstater -og tredjelande omkring Nordsøen, I huilke fiskeri inspektorer tra Europa Kommissionen også deltog. Disse udvekslinger har givet inspektørerne kendskab til andre parters forbedret kommunikationen mellem inspektionsprocedurer og -metoder og har myndighederne gennem etablering af personlige kontakter. Rådet vedtog en ordning for satellitovervågning af fiskerfartøjer, som vil blive gennemført for visse flåder fra 1. juli 1998 og for alle fiskerfartøjer med en længde på over 20 m fra 1. januar 2000. EF vil rådføre sig med andre parter for bl. a. at udvide satellitovervågningen til alle fiskerfartøjer, der fisker i Nordsøen. Satellitovervågning kombineret med en effektiv kontrol med landingerne vil give myndighederne meget bedre muligheder for effektivt at overvåge fiskeriaktiviteterne. 8. Videnskab, icknologi og okonomisk virkning (Afsnit 12. 13, 14 og 15 i konklusionerne) 1 den nyligt vedtagne forordning om tekniske foranstaltninger forpligter medlemsstaterne sijj, til. når de ansøger om midler fra Kommissionen i 1998, 1999 og 2000, at prioritere forsøgsprojekter, som vedrører kvadratmaskepanelers eller andre anordningers egnethed til al oge trukne redskabers selektivitet. Kommissionen er forpligtet til at prioritere finansieringen af sådanne projekter. p\poolc1\rapports\minister\doc282\da. doc 6 Kommissionen stiller midler til rådighed til undersøgelser, der er relevante for alle videnskabelige aspekter provetagningsprogrammer for relevante fiskerier. fiskeripolitik, herunder navnlig fælles den af 9. Information og medvirken (Afsnit 16, 17 og 18 i konklusionerne) 1 1997 igangsatte Kommissionen en række møder på regionalt plan om forvaltningen af visse fiskerier. Deltagerne i disse møder var de regionalt involverede medlemsstater, industrien, videnskabsmænd og økonomer. Disse møder kan danne grundlag for indførelsen af en fast regional konsultationsprocedure. Der blev afholdt tre sådanne møder i 1997. Emnerne var fladfiskerier i Nordsøen, pelagiske fiskerier i den nordøstlige del af Atlanterhavet og demersale fiskerier i Det Keltiske Mav og den vestlige del af Kanalen. 10. Yderligere integration af fiskerier og miljøpolitik (Afsnit 19 og 20 i konklusionerne) Kommissionen søger at opnå, at et anerkendt videnskabeligt organ tilrettelægger et arbejdsprogram for forskning i fiskeriets biologiske indvirkning. Kommissionen følger den internationale udvikling, hvad angår begrebet præventiv fremgangsmåde. Kommissionen har deltaget i møder, som bl. a. ICES, NAFO og NASCO har afholdt om dette emne. Kommissionen vil evaluere resultaterne af disse møder. p:\poolc1\rapports\minister\doc282\da. doc ISSN 0254-1459 KOM(98) 326 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 14 06 Katalognummer : CB-C0-98-333-DA-C ISBN 92-78-36404-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg i