title: Forslag til Europa-Parlamentes og Rådets afgørelse om iværksættelse af et fællesskabshandlingsprogram for ungdomsanliggender - (forelagt af Kommissionen)

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
vocational training
young person
youth employment

formats: html pdf print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER •it -srr A ^. 7^- Bruxelles, den 27. 05. 1998 KOM(1998) 331 endelig udg. 98/0197 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTES OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et fællesskabshandlingsprogram for ungdomsanliggender (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE I. INDLEDNING til tre forslag fremlægger Kommissionen afgørelser om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, som viderefører og styrker de igangværende EF-handlingsprogrammer, der udløber den 31. december 1999. Heri udmøntes de strategiske retningslinjer fra "Agenda 2000" og Kommissionens meddelelse om de tre områder fra november 1997 "For et kundskabernes Europa"1. Kommissionen gjorde heri rede for de vigtigste aspekter og strategiske linjer i Fællesskabets indsats for gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, hvor viden udvikles og deltagelsen i samfundslivet fremmes, samtidig med at brugbarheden på arbejdsmarkedet udvikles via erhvervelse af færdigheder. Det fælles hovedmål for de tre forslag til afgørelse er på alle niveauer at støtte livslang uddannelse. De tre forslag er udtryk for ønsket om at iværksætte en integreret strategi. De afspejler den politiske vilje til at styrke den centrale målsætning om livslang uddannelse på europæisk plan ved gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, hvor viden udvikles og deltagelsen i samfundslivet fremmes, samtidig med at brugbarheden på arbejdsmarkedet udvikles via erhvervelse af færdigheder. De fælles aktioner, der er bestemmelser om i de enkelte forslag til afgørelse, er med til at fremme denne integration. I en verden under hastig forandring, der bl. a. skyldes de teknologiske tiltag og informationssamfundet, udviskes grænsen mellem almen og faglig uddannelse mere og mere, og det samme gælder den traditionelle skelnen mellem grunduddannelse og efter- og videreuddannelse og mellem "formel" og "uformel" uddannelse. Strategien omfatter også gennemførelsen og forvaltningen. I forhold til de eksisterende programmer afspejler alle forenkling, koncentration og decentralisering, samtidig med at der sikres større klarhed, således at det bliver lettere for brugerne at deltage i programmerne. forslagene ønsket om Der er i strategien taget hensyn til forskellige aspekter: * Resultaterne af programmerne. Alle de eksisterende (og foregående) programmer er blevet grundigt evalueret, og det er i den forbindelse blevet påvist, hvilke virkninger de tre programmer har på medlemsstaternes politik og ordninger på de pågældende områder. Evalueringerne har også fremhævet den europæiske merværdi af aktionerne under de forskellige programmer såvel med hensyn til mobilitet for de forskellige målgrupper inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender som med hensyn til tværnationale partnerskaber vedrørende samarbejde. Der er også blevet fokuseret på en række svagheder, der især skyldes komplicerede og langsommelige procedurer, hvilket disse forslag søger at rette op på. I den forbindelse viser nedenstående skema, hvordan der i forslagene tages hensyn til ønsket om koncentration, forenkling og klarhed. KOM(97) 563 endelig udg. Komplementaritet og kohærens med de andre EF-interventioner på de områder, de tre forslag dækker. Inden for den videnorienterede politik - især det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling - og på områder som kultur, elektroniske medier, gennemførelse af det indre marked, informationssamfundet, miljø, forbrugerbeskyttelse, små og mellemstore virksomheder, social- og arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af folkesundheden er det nødvendigt at sikre sammenhæng og komplementaritet for at interventionernes effektivitet og merværdien af Fællesskabets indsats kan øges. I den forbindelse lægges der i de tre forslag, navnlig forslaget vedrørende erhvervsuddannelse, samtidig vægt på den nære sammenhæng med strukturfonds interventionerne, der skal gennemføres på EF-plan og i medlemsstaterne, især Den Europæiske Socialfonds indsats. Uddannelse og uindskrænket udøvelse af de borgerlige rettigheder er med til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed. Nye muligheder med en samordnet beskæftigelsesstrategi. Denne strategi, der blev fastlagt Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelsen i november 1997 og retningslinjerne for beskæftigelsen, der er et resultat heraf, viser klart, at formel og uformel almen uddannelse og erhvervsuddannelse i vid betydning har afgørende betydning for brugbarhed på arbejdsmarkedet og tilpasningsevne. Dette er klart til støtte for udvikling af iværksætterevnen og for fremme af ligestilling. Dette aspekt er i høj grad integreret i de tre forslag til afgørelse - bl. a. mulighederne for de tre programmers (særlig Leonardo da Vincis) bidrag til EU- strategien til fordel for små og mellemstore virksomheder. Åbning af programmerne. I forlængelse af det eksisterende samarbejde med EFTA/EØS-landene, de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern, der allerede har medført en kraftig indsats, som har givet aktiv deltagelse i de igangværende programmer, giver de tre forslag klart udtryk (artikel 10) for viljen til, at lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kan deltage i Fællesskabets handlingsprogrammer. De pågældende tre områder er således et positivt og konkret brohoved for udvidelsen. Programmet er åbent for deltagelse af Tyrkiet i overensstemmelse med de procedurer, der aftales med landet. Det er åbent for deltagelse af Malta i overensstemmelse med de procedurer, der aftales med landet. Nærhedsprincippet og den europæiske merværdi af Fællesskabets indsats. De fællesskabs-aktioner og -foranstaltninger, de enkelte forslag til afgørelse indeholder, tilsidesætter ikke medlemsstaternes kompetence, hvilket er i overensstemmelse med traktaten. Fællesskabets indsats har således til formål at støtte og supplere de aktioner, der gennemføres af og i medlemsstaterne, og de foreslåede procedurer for gennemførelse og forvaltning styrker samarbejdet i den henseende ved at sikre større klarhed styrkes uddannelsesmetoderne i medlemsstaterne af den europæiske dimension i aktionerne, bl. a. med hensyn til fysisk og virtuel mobilitet og i form af tværnationale pilotprojekter og europæiske netværker samt støtte til aktioner, der fremmer sprogfærdighederne. gennemførelsen programmerne. Samtidig ved af I. A. Tilrettelæggelse af en videnorienteret politik Et prioriteret mål Ifølge både Amsterdam-traktaten og Agenda 2000 er den videnorienterede politik helt klart et afgørende element i fremtiden for Den Europæiske Union: "Politikken på området for viden - forskning, innovation, undervisning og erhvervsuddannelse - vil derfor være af afgørende betydning for Unionens fremtid. (. ) Ligesom forskningen er undervisning og erhvervsuddannelse basale immaterielle investeringsområder. " Ifølge Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa", skal EU tilskynde til, at befolkningen opnår det højest mulige videnniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourføring heraf. I forbindelse med almen uddannelse, erhvervsuddannelse, livslang uddannelse og politikken på ungdomsområdet gælder følgende tre mål: a) b) c) Fremme af beskæftigelsen i direkte forlængelse af beslutningerne på Det Europæiske Råds møde i Luxembourg ved hjælp af udvikling af de evner og kvalifikationer og den iværksætterkultur, der er nødvendige som følge af ændringer i arbejdet og dets tilrettelæggelse. Forbedret videnpotentiale med henblik på at skabe de sociale og tekniske forudsætninger for fornyelse, som er afgørende for økonomisk vækst og højere levestandard. Mulighed for borgerne til at få Europa-erfaringer, der kan styrke en fælles identitetsfølelse og en følelse af at høre til i et fælles område. B. Koordinering og forenkling Forslagene bygger i høj grad på resultaterne af de programmer, der nu er ved at være færdige. Det gælder især følgende tre aspekter: a) b) c) en retlig hjemmel, der er udarbejdet med henblik på disse programmer og aktioner, og som klart definerer EU's kompetence på området en implementering, der til stadighed har søgt at give en løftestangseffekt til medlemsstaternes aktioner fælles aktivitetstyper, der har udviklet sig ud fra seks elementer: fysisk og virtuel mobilitet, betydningen af netværksdannelse, fremme af sprogkundskaberne, støtte til nyskabende projekter og produkter og et bedre kendskab til systemerne. De partnerskaber, der er blevet etableret på europæisk plan, har generelt medvirket til at gøre EU-indsatsen mere synlig, samtidig med at den er blevet af højere kvalitet, og at den europæiske befolkning har fået lettere adgang til kundskaber. Bl. a. på baggrund af erfaringerne herfra ønsker to tredjedele af befolkningen i dag, at Europa skal spille en særlig rolle med hensyn til uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender. Kommissionen vil endvidere i forbindelse med gennemførelsen af de tre programmer nedsætte arbejdsgrupper bestående af repræsentanter for de forskellige berørte kredse. Kommissionen tilstræber en ligelig fordeling af mænd og kvinder i grupperne og opfordrer medlemsstaterne til at gøre det samme med hensyn til udvalgene for programmerne. Forventningerne hos målgruppernes og programmernes forskellige aktører har gjort, at Kommissionen fremlægger samordnede forslag. På den måde bliver det nemmere også efter den 31. december 1999 at nå de væsentligste mål for Fællesskabets indsats på uddannelses-, erhvervsuddannelse og ungdomsområdet. Kommissionen har i sin meddelelse "For et kundskabernes Europa" påvist fordelene ved nøje at koordinere de tre afgørelser. I den forbindelse tog Kommissionen udgangspunkt i erfaringerne, der viser, at der på alle niveauer er behov for, at der udvikles fælles uddannelsesretninger og brobygning, som kan fremme etableringen af et egentligt europæisk uddannelsesområde. For at målsætningen om livslang uddannelse kan opfyldes, afspejler forslagene en mere koordineret fremgangsmåde, der kommer til udtryk på tre niveauer: a) For det første tager gennemførelsen af de tre programmer helt klart sigte på gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, der er åbent og dynamisk, og som gør det muligt konkret at opfylde målet vedrørende livslang uddannelse. Selv om hvert program har sine specifikke aktioner, der afspejler målene, gennemføres aktionerne ved hjælp af en eller flere af følgende seks elementer: uddannelsessøgendes og underviseres fysiske mobilitet de forskellige former for virtuel mobilitet og metoder til anvendelse af ny informations- og kommunikationsteknologi udvikling af samarbejdsnetsværker på fællesskabsniveau fremme af de sproglige og kulturelle kvalifikationer udvikling af pilotprojekter, der bygger på tværnationale partnerskaber innovation via europæiske samarbejde ved hjælp af løbende uddannelsessystemer og ungdomspolitik (database, god praksis). forbedring af EU-dokumentationen om medlemsstaternes b) For det andet er forslagene til afgørelser for hvert af de tre områder og dermed de foreslåede retslige foranstaltninger opbygget på samme måde, med små indholdsforskelle og flere steder med ens bestemmelser om centrale punkter, f. eks. udvalgsbestemmelserne, uden at de dog er helt ens på grund af forskelle i emneområde. c) For det tredje indeholder de tre forslag særlige bestemmelser, der giver mulighed for at iværksætte fælles aktioner. Kommissionen vil i den forbindelse iværksætte relevante initiativer i form af fælles indkaldelse af forslag, f. eks. i nært samarbejde med de berørte udvalg for programmerne. Sådanne fælles aktioner forventes bl. a. at kunne medvirke til følgende: • et fælles informationssystem • et samordnet system til observation af god praksis inden for livslang uddannelse • fælles aktioner vedrørende multimedier til undervisningsbrug • europæiske videncentre på regionalt plan. II. FORSLAGET VEDRØRENDE UNGDOMSANLIGGENDER I. Indledning I evalueringen af tredje fase af Ungdom for Europa blev det fremhævet, at integrationen af "prioriterede aktioner på ungdomsområdet", der blev iværksat i 1992, i vidt omfang har givet EU-samarbejdet på området sammenhæng, samtidig med at der er sket en fortsat udbygning af de udvekslinger af unge, der allerede fandt sted i programmets tredje fase. • Over 60 000 unge har årligt været på udveksling, og der har hvert år været en udskiftning af de ungdomsorganisationer, der arrangerer udvekslingerne, på ca. 50%. Det bekræfter, at aktionen har stor betydning for, at nye personer kan stifte bekendtskab med EU-samarbejdet. 37% af de bevillinger, EU har givet til udveksling af unge, er gået til dårligt stillede unge. I evalueringen understreges det desuden, at udvekslingerne tilskynder de unge og organisationerne til at deltage i andre EU-foranstaltninger, men at der fortsat er for mange bilaterale udvekslinger, selv om disse oftest foregår uden for de traditionelle udvekslingsordninger, der er aftalt bilateralt. Det er altså vigtigt at fremme en endnu større adgang til i aktionen ved at forenkle procedurerne og afsætte bevillinger, der gør det muligt at etablere multilaterale udvekslinger. I iværksættelsesfasen er det endvidere lykkedes at tage fat på udveksling af unge med tredjelande ved at fremme en gradvis spredning af de sædvanlige udvekslingsmønstre. O I evalueringen og i et rundspørge blandt støttemodtagerne blev det fremhævet, at aktionen "ungdomsinitiativer" har aktiveret unge og organisationer, der ellers ikke ville have deltaget i et europæisk program. Mere end en tredjedel af initiativerne har ført til oprettelse af nye foreninger. Denne løftestangseffekt bør således styrkes, og der bør ske en mere systematisk udvikling af net for sådanne initiativer. • Programforvaltningen gør det muligt, at mere end 70% af EU-midlerne går direkte til de unge, der således inddrages i en fornuftig forvaltning af EU-pengene. D Den løbende evaluering af pilotaktionen europæisk volontørtjeneste for unge har bekræftet det fornuftige i en individualiseret fremgangsmåde, der gør det muligt bedst muligt at imødekomme de unges og projekternes behov. Det har over 2 300 unge haft gavn af, afhængigt af deres disponibilitet og særlige behov. Der er således kommet et nyt tilbud, der også gælder unge med store problemer (helbredsproblemer, narkomani eller social udstødelse), idet de får individuel vejledning, bl. a. inden for pilotnettene. Den europæiske volontørtjeneste er et omfattende tiltag inden for uformel uddannelse. Der er tale om en ny start eller en enestående chance for at stifte bekendtskab med sociale og. kulturelle kredse, den unge ikke er vant til. For at lette deltagelsen i aktionen bør volontørperioderne være af variabel længde. Erfaringerne fra pilotaktionen bekræfter, at den europæiske volontørtjeneste er en enestående mulighed for at erhverve sociale og personlige kvalifikationer samt sproglige færdigheder, og den kan anspore den unge til at fortsætte aktiv deltagelse i samfundslivet. • På trods af svaghederne, som navnlig hænger sammen med gennemførelsesprocedurerne, har samarbejdet på EU-plan haft en dynamisk effekt, der må videreføres. 1. 2. 3. Kommissionen fremsætter forslag om et handlingsprogram for en samarbejdspolitik på ungdomsområdet. Der er tale om aktioner vedrørende uformel uddannelse, der inden for rammerne af en undervisningsmetode, der er specifik for dem, sigter mod at inddrage de unge i de europæiske integrationsbestræbelser, at fremme deres aktive deltagelse og at give dem uddannelsesmæssige erfaringer. De bidrager således til uddannelsen af unge borgere ved samtidig at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne på dette område: De kan ikke gennemføres inden for de samme rammer som de aktioner, der er rettet mod uddannelsesinstitutioner, eftersom målgruppen, målsætningerne og de ansvarlige myndigheder ikke er de samme. Der kræves derfor et særligt program til disse aktioner. Dette program er med til at skabe et kundskabernes Europa, da det supplerer de nuværende uddannelsestilbud på europæisk plan. Det er rettet mod alle unge uden undtagelse. Det er udformet således, at det stimulerer deres kreativitet og giver dem forskellige muligheder for aktivt at deltage i samfundslivet. De anvendte metoder og de forskellige strategier er baseret på en type aktioner, der svarer til de unges forventninger. Det bidrager således til at forme et EU, der er tæt på borgerne. Fællesskabets samarbejdspolitik på ungdomsområdet, der blev iværksat for ca. ti år siden, har været med til at fremme udviklingen af nationale og lokale aktioner til fordel for unge, navnlig dårligt stillede unge. Denne politik har gjort EU til et fortræffeligt sted for forsøg med og udvikling af disse aktioner. Den har ligeledes givet mulighed for at åbne op over for andre lande ud over dem, medlemsstaterne traditionelt har haft forbindelse med. I årenes løb er samarbejdet på fællesskabsplan blevet udvidet fra mobilitet for grupper til fremme af de unges eget initiativ og europæisk volontørtjeneste for unge. Det er således via samarbejdet lykkedes at inddrage nye partnere i denne aktion og samtidig styrke ungdomsorganisationer o. l. i medlemsstaterne. II. Den foreslåede foranstaltning 4. 5. Det nye program på ungdomsområdet omfatter programmet "Ungdom for Europa" og programmet "Europæisk volontørtjeneste for unge", samtidig med at der sker en styrkelse af initiativerne med henblik på at hjælpe unge med selv at skabe en aktivitet via aktionen "nye muligheder for unge", som forbinder de to aktioner. Kommissionen finder, at i sammenhæng med dens tiltag inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse er det på tide at styrke integrationen af fællesskabsaktionerne på ungdomsområdet og styrke virkningerne af disse ved at forbinde dem med andre fællesskabsprogrammer, navnlig programmerne vedrørende almen uddannelse og erhvervsuddannelse. En sådan større integration vil være med til at konsolidere de opnåede resultater og sikre udnyttelsen af disse. Dette fremmer fortsættelsen og udviklingen af nyskabende aktioner på fællesskabsplan og er med til at forbedre kvaliteten af indsatsen på ungdomsområdet og samarbejdet mellem de forskellige aktører. AKTION 1 EUROPÆISK VOLONTØRTJENESTE FOR UNGE 6. Aktion 1 afspejler som en del af det initiativ, der blev taget via pilotaktionen, og bekræfter den strategi, Kommissionen har foreslået for det flerårige program. Takket være den individualiserede fremgangsmåde og de mange forskellige involverede partnere gør europæisk volontørtjeneste det muligt at finde aktiviteter, der passer til alle unge. I overensstemmelse med resultaterne af den særlige evaluering af projekterne i tredjelande bevares på anmodning af de unge og en række foreninger et lille antal aktiviteter uden for medlemsstaterne. AKTION 2 UNGDOM FOR EUROPA 7. 8. 9. Efter ti års erfaringer på fællesskabsplan på dette område spiller udvekslingerne fortsat en vigtig rolle i et handlingsprogram for unge, navnlig fordi de gør det muligt allerede fra 15 års alderen at få de første erfaringer på europæisk plan. I forbindelse med dette nye program foreslås det at variere de forskellige former for mobilitet i grupper af unge endnu mere. Målet er at fremme respekten for retten til at være anderledes og tolerancen ved at styrke sportslige og kulturelle aktiviteter, som alle unge kan deltage i, og som har et uddannelsesmæssigt formål. Udvekslingerne af unge med tredjelande tjener samme uddannelsesmæssige formål som udvekslingerne inden for Fællesskabet. Selv om der er tale om en aktivitet af beskedent omfang, har den gjort det muligt at støtte aktiviteter, der kan tjene som eksempel for de ansvarlige på ungdomsområdet i medlemsstaterne og tredjelande. Midtvejsevalueringen af programmet "Ungdom for Europa ÏÏT2 bekræfter betydningen af disse multilaterale aktiviteter, når man skal bekæmpe fordomme, og multiplikatorvirkningen af tiltag, der er udviklet i fællesskab. Den afspejler den stadig større bevidsthed hos unge om den rolle, de spiller i forbindelse med skabelsen af en fremtid præget af fremskridt og solidaritet. De unges europæeres deltagelse i f. eks. møder mellem unge israelere og unge palæstinensere eller mellem sorte og hvide unge i Sydafrika er med til klart at viderebringe budskabet om, at Europa er lig med fred. AKTION 3 NYE MULIGHEDER FOR UNGE 10. Ungdomsinitiativerne udgør et fortræffeligt middel til, at unge tager hånd i hanke med deres eget liv. De udgør en konkret og mulig chance for de unge for at gennemføre deres planer. De giver de unge mulighed for at udvikle og udtrykke deres kreativitet individuelt eller kollektivt. De udgør i programmet to aspekter, idet der via disse ydes støtte til et projekt, der gennemføres af en ung eller en gruppe af unge, og de sikrer forbindelsen og den praktiske opfølgning, efter at de unge har afsluttet deres deltagelse i et europæisk program. 11. Erfaringerne med ungdomsinitiativerne i forbindelse med programmet "Ungdom for Europa" (jf- evalueringen) har vist, at hvert tredje projekt fører til skabelse af nye job. KOM(98) 52 endelig udg. AKTION 4 FÆLLES AKTIONER 12. Samarbejdet på ungdomsområdet har vist, hvorledes det kan bidrage til udviklingen af uformel uddannelse, navnlig via de unge selv. De muligheder, aktioner vedrørende uformel uddannelse giver, bliver imidlertid ikke fuldt ud udnyttet, hvis samspillet med de formelle uddannelsesressourcer og erhvervsuddannelsessystemer ikke styrkes. Der er i dette handlingsprogram taget højde herfor, ved at det giver mulighed for at støtte fælles aktioner med bl. a. disse to sektorer. Dette gør det muligt i forbindelse med projekter, der omfatter flere forskellige målgrupper eller aktører, at foreslå en aktivitet, der opfylder de unges behov, uden at der sondres mellem, hvilken sektor - den institutionelle eller den ikke-institutionelle - der investeres i. Informering og formidling af nyskabende praksis synes at være udmærkede områder, men de er ikke de eneste, hvor der kan foreslås sådanne projekter, der afspejler værdien og relevansen af en multisektoriel fremgangsmåde. AKTION 5 LEDSAGEFORANSTALTNINGER 13. Ledsageforanstaltningerne støtter og supplerer aktionerne i handlingsprogrammet. De sigter mod at konsolidere de opnåede resultater og sikre udnyttelsen af disse og at fortsætte og udvikle nyskabende aktioner på fællesskabsplan, og de er med til at forbedre kvaliteten, navnlig gennem udvekslinger af oplysninger om god praksis og gennem uddannelse af ungdomsledere i, hvad den europæiske dimension betyder. 14. Dette er meget væsentligt på ungdomsområdet, hvor størstedelen af aktørerne ikke er vant til at tilrettelægge deres aktiviteter med henblik på et tværnationalt samarbejde. De erfaringer, man har fået inden for rammerne af programmet "Ungdom for Europa III", har vist, at samarbejde spiller en nøglerolle, der er med til at stimulere inddragelsen af nye og forskellige partnere og udvide aktive partnerskaber. 15. Forsøgsaktionerne vil fremme nyskabelser vedrørende emner og strategier, der er væsentlige for de unge. De kan omfatte emner, der traditionelt ikke vedrører ungdomsområdet, og de vil gøre det muligt at afprøve metoder, der vil kunne anvendes inden for den uformelle uddannelsessektor. Det vil således være muligt at udvikle aktiviteter på det sportslige eller kulturelle område, der vil kunne motivere de unge til at udvikle uddannelsesmetoder, hvor det er jævnaldrende, der forestår undervisningen, eller hvor de unge får en tutor, hvilket er blevet afprøvet i andre sektorer. 16. Hvor effektiv informeringen er, afhænger i vid udstrækning af, om man ved hjælp af den form og de midler, der anvendes, når ud til målgruppen. Aktionen vedrørende informering af unge, der indgår som en del af programmet "Ungdom for Europa IH", har gjort det muligt at udvikle mere effektive midler, som følge af at disse dækker områder af interesse for de unge, og at tilrettelægge særlige strategier i forbindelse med denne gruppe. Karakteristisk for disse metoder er, at de omfatter rådgivning og bistand, hvilket ofte er nødvendigt for at sikre en god udnyttelse af oplysningerne. Kommissionen har til hensigt at fortsætte udviklingen og formidlingen af målrettede oplysninger, der er udarbejdet af unge og rettet mod unge. Den lægger vægt på, navnlig via samarbejde på områder såsom den formelle uddannelsessektor, at stille disse oplysninger til rådighed der, hvor de unge mødes og gør en indsats. 17. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets anmodning støtter Kommissionen en række undersøgelser, bl. a. for at evaluere virkningerne af europæiske programmer på unges livsforløb. Selv om mange enkeltpersoner har fortalt om deres erfaringer i forbindelse med emnet "Europa har ændret mit liv", findes der ingen systematiske analyser af merværdien heraf på europæisk plan. III. Budgetmidler 18. For at målene kan nås, er det afgørende, at programmet råder over budgetmidler, der i rimeligt omfang afspejler de planlagte aktioners kvantitative og kvalitative art og rækkevidde. Det er kun på den måde, at det kan undgås at skuffe forventningerne og at mindske deltagelsen på grund af for beskedne bevillinger. I lyset af bestemte aktioners nyskabende aspekt, herunder europæisk volontørtjeneste eller nye muligheder for unge, er det nødvendigt, at sikre, at aktiviteterne når op på den kritiske masse. IV. Konklusion 19. Samarbejdet på ungdomsområdet er i høj grad med til at åbne op for forskellige måder at sikre en aktiv integration af de unge på og at fremme deres deltagelse i samfundslivet på EU-plan. De har vist, at de hurtigt kan dække de unges behov og sikre, at disses initiativ og kreativitet er med til at fremme integrationen og solidariteten. 20. Kommissionen finder, at handlingsprogrammet som sådan er med til at konsolidere en række aktiviteter, der har været meget vellykkede, og at sikre virkningerne af disse ved at bidrage til skabelsen af et europæisk område, der er åbent for alle unge. 10 Ungdom for Europa Europæisk volontørtjeneste Ungdomsanliggender Større klarhed med kun ét stort fællesskabsprogram for ungdomsanliggender 2 programmer 10 mål 8 store aktioner 20 delaktioner Færre mål, der fokuserer på de unge 1 program 3 mål (styrke solidariteten ved at fremme europæisk volontørtjeneste for unge; at fremme de unges aktive bidrag til de europæiske integrations bestræbelser gennem deltagelse i udvekslinger af unge; at fremme de unges iværksætterånd og kreativitet) Mere enkel struktur 4 store aktioner (europæisk volontørtjeneste for unge; udveksling af unge, ungdomsinitiativer og ledsage foranstaltninger for de ansvarlige på ungdomsområdet og de unge) 7 delaktioner Koncentration af foranstaltningerne om de enkelte støttemodtagertyper 6 store aktioner for de unge Spredning af foranstaltningerne for de ansvarlige på ungdomsområdet: 4 uddannelsesforanstaltninger 3 store aktioner for de unge Færre foranstaltninger for de ansvarlige på ungdomsområdet: 1 uddannelsesforanstaltning 50% af aktionerne er decentraliserede 70% af budgettet forvaltes decentralt 40% af projekterne udvælges på centralt plan 80% af aktionerne er decentraliserede 85% af budgettet forvaltes decentralt 15% af projekterne udvælges på centralt plan Mere decentral gennemførelse Mere decentral gennemførelse 2 netværker af nationale organer til decentral forvaltning 1 netværk af nationale organer til decentral | forvaltning Bedre kommunikation mellem Kommissionen og de nationale organer og løbende overvågning Punktvis kommunikation og overvågning Etablering af et edb-system til kommunikation, forvaltning og løbende overvågning En mere integreret strategi Ingen forbindelsesled til programmerne vedrørende almen uddannelse og erhvervsuddannelse Konkrete bestemmelser om fælles aktioner Fleksibilitet, der gør det muligt at fremdrage andre aspekter af programmet på en ensartet måde Fælles etablering af regionale og lokale europæiske videnscentre Bedre organisering af information og formidling af resultaterne Ingen støttestrukturer på regionalt og lokalt plan Punktvise formidlingsprojekter Støttestrukturer på regionalt og lokalt plan via de europæiske videnscentre Én aktion (5. 1), der direkte omfatter formidlinger af resultaterne 11 Forslag til EUROPA-PARLAMENTES OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et fællesskabshandlingsprogram for ungdomsanliggender EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126, under henvisning til forslag fra Kommissionen , under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg4, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget5, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B6, og ud fra følgende betragtninger: 1. Ifølge traktaten bidrager Fællesskabet til udviklingen af et højt uddannelsesniveau; i traktaten, der blev undertegnet den 2. oktober 1997, styrkes denne målsætning, idet EF skal tilskynde til, at befolkningen opnår det højest mulige vidensniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourføring heraf; 2. Europa-Parlamentet og Rådet fastlagde ved afgørelse nr. 818/95/EF7 et handlingsprogram for samarbejdet på ungdomsområdet, og resultaterne heraf bør nu danne udgangspunkt for en videreførelse og en styrkelse af samarbejdet og Fællesskabets indsats på området; 3. på Det Råds Europæiske ekstraordinære møde beskæftigelsen (den 20. -21. november 1997) blev der vedtaget en samordnet beskæftigelsesstrategi, hvor almen og faglig uddannelse, herunder livslang uddannelse, spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af retningslinjerne8 for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik med hen blik på en styrkelse af beskæftigelsesevnen, tilpasningsevnen og iværksætterånden9 samt fremme af lige muligheder; om 4. Kommissionen har i sin meddelelse "For et kundskabernes Europa"10 udstukket ret ningslinjerne for at opbygge et europæisk uddannelsesområde, som gør det muligt at 3 4 5 EFT EFT EFT EFT EFT L 87 af 20. 4. 1995. s. 1. EFT C 30 af 28. 1. 1998, s. 1. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet - Fremme af iværksætterånden i EU: prioriterede områder for det fremtidige arbejde, (KOM(98) 222 endelig udg. /2 af 21. april 1998). Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - For et kundskabernes Europa, KOM(97) 563 endelig udg. af 12. 11. 1997. 12 opfylde målet vedrørende livslang uddannelse; Kommissionen fastlagde i den forbindelse seks kategorier af foranstaltninger på fællesskabsplan, der alle tager sigte på tværnationalt samarbejde, og som giver en merværdi til aktionerne i medlemsstaterne, samtidig med at der tages hensyn til nærhedsprincippet og ønsket om enkle procedurer; 5. i hvidbogen "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund"11 fastslås det, at det kognitive samfund forudsætter, at der lægges vægt på erhvervelse af nye kundskaber, og der bør på alle fronter tilskyndes til indlæring; i grønbogen "Almen uddannelse - er hvervsuddannelse - forskning - Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fælles skab"12 fremhæves mobilitetens fordele for borgerne og for konkurrenceevnen i EU; 6. der bør gøres en indsats for at skabe aktive samfundsborgere, styrke forbindelsen mellem aktioner, der gennemføres inden for rammerne af nærværende program, og bekæmpe de forskellige former for udstødelse, herunder racisme og fremmedhad, og der bør lægges særlig vægt på at fjerne uligheder og at fremme lige muligheder for mænd og kvinder; 7. ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. /99/EF og Rådets afgørelse nr. /99/EF14 er der iværksat fællesskabshandlingsprogrammer vedrørende henholdsvis almen uddannelse og erhvervsuddannelse, som sammen med programmet for ungdoms anliggender bidrager til gennemførelsen af en videnorienteret politik; 8. for at merværdien af Fællesskabets indsats kan øges, er det på alle niveauer nødvendigt at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af denne afgørelse, og Fællesskabets instrumenter på områder som kultur15, elektroniske medier, gennemførelse af det indre marked, miljø, forbrugerbeskyttelse, informationssamfundet, små og mellemstore virksomheder, social- og arbejdsmarkeds politik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af folkesundheden; 9. Kommissionens forslag til en reform af strukturfondene16, herunder Den Europæiske Socialfond, og de deraf følgende EF-initiativer, bygger på en målsætning om at støtte tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelses politikker og-systemer; lO. Det Europæiske Råd understregede på sine møder i Essen (9. -10. december 1994) og Cannes (26. -27. juni 1995) nødvendigheden af at iværksætte nye aktioner for at fremme den sociale og erhvervsmæssige integration af de unge i Europa; i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Firenze (21. -22. juni 1996) fremhævedes betydningen af at lette de unges integration i arbejdslivet, og på dets møde i Amsterdam (16. -17. juni 1997) udtryktes støtte til volontøraktiviterne; Europa-Parlamentet og Rådet vedtog afgørelse Kommissionens hvidbog om uddannelse: "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund", Luxembourg, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1996. Kommissionens grønbog "Almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning - Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab", KOM (96) 462 endelig udg. af 2. oktober 1996. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af det kulturelle samarbejde (2000), EFT C 211 af 7. 7. 1998, s. 18. Forslag til Rådets forordning om Strukturfondene, EFT C 176 af 9. 6. 1998, s. 1. 13 nr. 1686/98/EF17 om fastlæggelse af Fællesskabets handlingsprogram "Europæisk volon tørtjeneste for unge"; ll. de associerede lande i Central- og Østeuropa bør kunne deltage i dette program i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de relevante aftaler, herunder associeringsaftalerne og tillægsprotokollerne til aftalerne; det samme gælder Cypern efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-/EØS-landene, samt Tyrkiet og Malta, efter procedurer, der skal aftales med landene; 12. Kommissionen og medlemsstaterne bør i fællesskab sikre løbende overvågning og evaluering af dette program, og evalueringen bør kunne danne grundlag for ændringer af bl. a. foranstaltningernes prioriterede områder; 13. i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 3 B, kan målene for den påtænkte handling vedrørende udvikling og styrkelse af samarbejdet på ungdomsområdet, herunder den europæiske volontørtjeneste og ud vekslinger af unge inden for Fællesskabet og med tredjelande, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, idet ungdomsområdet er komplekst og forskelligartet, og aktionernes mål kan derfor, på grund af EF-aktionernes og -foranstaltningernes tvær nationale karakter, bedst nås på EF-plan; Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse omfatter kun det, der skal til, for at målene kan nås, og den er ikke mere vidtrækkende end fornødent; 14. i nærværende afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansie ringsramme, der som omhandlet i punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommis- sionens erklæring af 6. marts 1995 udgør det primære referencegrundlag for budget myndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure; 15. Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen indgik den 20. december 1994 en modus vivendi19 vedrørende gennemførelsesforanstaltningerne til retsakter vedtaget efter frem gangsmåden i traktatens artikel 1 ?9 B - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Iværksættelse af programmet 1. Ved denne afgørelse iværksættes Fællesskabets handlingsprogram vedrørende ungdoms anliggender, i det følgende benævnt "programmet"; det vedrører samarbejdspolitikken på ungdomsområdet, herunder europæisk volontørtjeneste og udvekslinger af unge inden for Fællesskabet og med tredjelande. 2. Programmet iværksættes for perioden 1. januar 2000 til 31. december 2004. 17 18 19 EFT L 214 af 31. 7. 1998, s. 1. EFTC102af4. 4. 1996,s. 4. EFT C 102 af 4. 4. 1996, s. 1. 14 3. Programmet bidrager til en vidensorienteret politik på fællesskabsplan, ved at der op bygges et europæisk uddannelsesområde, hvor uddannelse, herunder livslang uddannelse, nyder fremme. Det åbner for tilegnelse af kundskaber og færdigheder og baner dermed vej for en uindskrænket udøvelse af de borgerlige rettigheder. 4. Programmet støtter og supplerer medlemsstaternes egen indsats med fuld respekt for deres kulturelle og sproglige mangfoldighed. Artikel 2 Programmets mål 1. For at sætte unge i stand til at erhverve kvalifikationer og færdigheder samt gøre dem til ansvarlige samfundsborgere, hvilket letter deres aktive integration i samfundet, herunder fremme af unge kvinders rolle, har programmet følgende mål: a) at styrke solidariteten ved i højere grad at lade unge, der har lovlig bopæl i en medlemsstat, deltage i tværnationale, almennyttige aktiviteter, som gennemføres i Fællesskabet eller med tredjelande, især tredjelande, som Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler med b) at fremme de unges aktive bidrag til de europæiske integrationsbestræbelser gennem deltagelse i tværnationale udvekslinger inden for Fællesskabet eller med tredjelande, hvilket giver dem mulighed for at opleve virkeligheden i Europa med alle dens facetter og at være åbne over for andre miljøer og derved støtte bekæmpelsen af racisme, antisemitisme og fremmedhad c) at fremme de unges initiativ, iværksætterånd og kreativitet, således at de kan integreres aktivt i samfundet, og derved fremme anerkendelsen af værdien af en uddannelsesmæssig erfaring, der er erhvervet i europæisk sammenhæng og uden for det formelle uddannelsessystem. 2. I indsatsen for at nå målene påser Kommissionen og medlemsstaterne, at programmets aktioner gennemføres i sammenhæng med Fællesskabets øvrige aktioner og politikker, bl. a. med hensyn til beskæftigelse, fjernelse af uligheder, lige muligheder for mænd og kvinder samt social- og arbejdsmarkedspolitik. Artikel 3 Fællesskabsaktioner 1. Programmets mål, jf. artikel 2, skal nås ved følgende aktioner, der gennemføres med det indhold og på den måde, der er omhandlet i bilaget: a) Europæisk volontørtjeneste b) Ungdom for Europa c) Nye muligheder for unge d) Fælles aktioner 15 e) Ledsageforanstaltninger. 2. Aktionerne gennemføres ved følgende typer af fællesskabsforanstaltninger, som kan omfatte en kombination af flere af dem: a) støtte til unges mobilitet b) fremme af virtuel mobilitet på ungdomsområdet c) støtte til udvikling af samarbejdsnetværker på fællesskabsplan, som giver mulighed for udveksling af erfaringer og god praksis d) fremme af sprogkundskaber og forståelse for andre kulturer e) støtte til nyskabende pilotprojekter på grundlag af tværnationale partnerskaber, der sigter mod udvikling af innovation f) løbende forbedring af 'terms of reference" på fællesskabsplan om medlemsstaternes systemer og politik på ungdomsområdet. Artikel 4 Deltagelse i programmet 1. Programmet er rettet mod unge, principielt de 15-25-årige, der har lovlig bopæl i en medlemsstat, samt aktører på ungdomsområdet. 2. Kommissionen og medlemsstaterne lægger særlig vægt på, at alle unge far adgang til programmets aktiviteter uden forskelsbehandling. 3. Kommissionen og medlemsstaternesørger for, at der gøres en særlig indsats for at hjælpe de unge, der af kulturelle, sociale, fysiske, økonomiske eller geografiske årsager har størst vanskelighed med at deltage i de eksisterende handlingsprogrammer på fællesskabsplan og på nationalt, regionalt og lokalt plan. De tager i den forbindelse hensyn til mål gruppens vanskeligheder. Artikel5 Gennemførelse af programmet og samarbejde med medlemsstaterne 1. Kommissionen påser, at de fællesskabsaktioner, der er omfattet af programmet, gennem føres i overensstemmelse med bilaget. 2. Kommissionen træffer i samarbejde med medlemsstaterne de foranstaltninger, der er omhandlet i bilaget (aktion 5. 3) med henblik på at udnytte resultaterne af de aktioner, der er blevet gennemført inden for rammerne af samarbejdet på fællesskabsplan på ungdomsområdet. 3. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for at træffe relevante foranstaltninger for at udvikle de organer, der etableres på fællesskabsplan og nationalt plan, gennemføre 16 programmets mål, lette unges og andre lokale partneres deltagelse i programmet, sikre evaluering og opfølgning af de deri fastsatte aktioner og overholde procedurerne for samråd og udvælgelse. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for at træffe en række foranstaltninger for at sikre den nødvendige informering og bevidstgørelse af unge vedrørende mobilitet, navnlig volontører om deres rettigheder og forpligtelser på europæisk, nationalt og lokalt plan. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at der på rimelig vis oplyses om og gøres opmærksom på de aktioner, der modtager støtte fra programmet. 4. Hver medlemsstat bestræber sig på at træffe de fornødne foranstaltninger med henblik på at sikre, at programmet kommer til at fungere efter hensigten, og på at træffe relevante foranstaltninger for at fjerne hindringer for deltagelse i programmet. 5. Kommissionen sikrer endvidere i samarbejde med medlemsstaterne overgangen mellem i forbindelse med foregående programmer på de aktioner, der er gennemført ungdomsområdet (Ungdom for Europa, europæisk volontørtjeneste), og dem, der gennemføres under nærværende program. Artikel 6 Fælles aktioner Som led i indsatsen for et kundskabernes Europa kan programmets foranstaltninger eventuelt gennemføres i fællesskab med andre fællesskabsaktioner, der hører under den videnorienterede politik, navnlig fællesskabsprogrammerne vedrørende almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Artikel 7 Udvalg 1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes vedrørende: a) b) programmets gennemførelsesbestemmelser, herunder evt. det årlige arbejdsprogram for iværksættelse af programmets aktioner kriterierne for den vejledende fordeling af midler mellem medlemsstaterne i forbindelse med aktioner, der forvaltes decentralt c) de nærmere bestemmelser vedrørende evalueringen af programmet. 3. Udvalget afgiver en udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 17 4. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommis sionen om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende: - - Kommissionen kan udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne underretning Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt under første led. 5. Kommissionen kan høre udvalget om alle andre spørgsmål vedrørende iværksættelsen af nærværende program. I dette tilfælde forelægger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Artikel 8 Finansielle bestemmelser 1. Finansieringsrammen til gennemførelsen af programmet i den i artikel 1 omhandlede periode andrager 600 mio. ECU. 2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Artikel 9 Kohærens og komplementaritet 1. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at der er fuld sammenhæng med Fællesskabets øvrige aktiviteter. Der sikres samordning mellem programmets aktiviteter og de øvrige fællesskabsaktioner, navnlig dem, der hører under den videnorienterede politik. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne en sammenhæng mellem interventioner på gennemførelsen ungdomsområdet vedrørende kultur og de elektroniske medier, gennemførelse af det indre marked, informationssamfundet, miljø, forbrugerbeskyttelse, små og mellemstore af programmet og Fællesskabets øvrige 18 virksomheder, social- og arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af folkesundheden. Kommissionen sikrer en effektiv sammenknytning mellem programmet og de aktioner på ungdomsområdet, der gennemføres som led i Fællesskabets forbindelser med tredjelande. 2. Kommissionen og medlemsstaterne påser, at programmets foranstaltninger som led i gennemførelsen af den samordnede beskæftigelsesstrategi forvaltes i sammenhæng med de årligt fastlagte retningslinjer for beskæftigelsen og samordnes med de øvrige aktioner, der bidrager til gennemførelsen af kommende handlingsplaner på området. 3. Kommissionen og medlemsstaterne sørger komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres programmet, og Fællesskabets strukturfondsinterventioner. for, at der er sammenhæng og inden for rammerne af Artikel 10 Deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern, Tyrkiet og Malta 1. Programmet er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne for deltagelse i EF-programmer, der er fastsat i Europaaftalerne eller i tillægsprotokollerne, der er indgået eller skal indgås med disse lande. Programmet er åbent for deltagelse af Cypern på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for de EFTA-lande, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, efter procedurer, der skal aftales med landene. Programmet er åbent for deltagelse af Tyrkiet efter de procedurer, der skal etableres med landet 2. Programmet er åbent for deltagelse af Malta i overensstemmelse med de procedurer, der aftales med landet. Artikel 11 Internationalt samarbejde Kommissionen styrker samarbejdet med tredjelande og de relevante internationale organisationer, især Europarådet. Artikel 12 Overvågning og evaluering 1. Der skal til stadighed ske en overvågning af programmet, og denne gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Overvågningen vil finde sted ved hjælp af de i stk. 3 nævnte rapporter og gennem specifikke aktiviteter. 2. Programmet gøres jævnligt til genstand for en evaluering, der foretages af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Evalueringen tager sigte på at vurdere aktionernes effektivitet i forhold til målene i artikel 2. 19 Evalueringen omfatter også komplementariteten mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af dette program, og andre fællesskabsprogrammer, bl. a. programmer, der støttes af Den Europæiske Socialfond. Resultaterne af fællesskabsforanstaltningerne gøres jævnligt til genstand for eksterne evalueringer efter kriterier, der fastsættes efter proceduren i artikel 7, stk. 2. 3. Medlemsstaterne sender henholdsvis senest den 31. december 2002 og senest den 30. juni 2005 Kommissionen rapporter om gennemførelsen og virkningerne af programmet. 4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en midtvejsrapport om gennemførelsen af programmet senest den 30. Juni 2003 en endelig rapport om gennemførelsen af programmet senest den 31. december 2005. Artikel 13 Ikrafttrædelse Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne Formand På Rådets vegne Formand 20 BILAG Den økonomiske støtte, der ydes i medfør af dette program, fastsættes i overensstemmelse med samfinansierings- og komplementaritetsprincippet. I henhold til afgørelsens artikel 4, stk. 3, skal der gøres en indsats for at fremme adgangen for unge, der har vanskeligheder på det kulturelle, sociale, økonomiske, fysiske, psykiske eller geografiske plan. Det i artikel 7 i afgørelsen omhandlede udvalg fastlægger de konkrete retningslinjer for denne indsats. I forbindelse med fordelingen af fællesskabsstøtten tages der hensyn til behovet for at sikre ligevægt mellem mobilitetsaktiviteterne, og at de unge fra hver medlemsstat får de samme muligheder for at deltage i programmet. For at nå programmets målsætninger iværksættes der fem typer aktioner, idet der tages udgangspunkt i de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 3 i afgørelsen: • Aktion 1 :. Europæisk volontørtjeneste • Aktion 2: Ungdom for Europa • Aktion 3: Nye muligheder for unge • Aktion 4: Fælles aktioner • Aktion 5 : Ledsageforanstaltninger 21 AKTION 1 - EUROPÆISK VOLONTØRTJENESTE I dette program forstås ved "ung volontør" en person mellem 18 og 25 år, som har lovlig bopæl i en af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater. Den unge volontør forpligter sig som aktiv borger til at deltage i en konkret solidarisk aktivitet med henblik på at opnå såvel sociale som personlige færdigheder og kvalifikationer og derved lægge grundlaget for sin fremtidige udvikling og bidrage til almenvellet. Med henblik herpå deltager den unge volontør i en anden medlemsstat end bopælsstaten eller i et tredjeland i en ulønnet aktivitet (uden profit), som har betydning for samfundet og er af begrænset varighed (højst 12 måneder), som led i et projekt, der er anerkendt af medlemsstaten og Fællesskabet. Der sørges for fuld kost og logi samt støtte fra en vejleder. Volontørtjenesteprojektet skal sikre, at den unge volontør er omfattet af en sygesikringsordning samt andre relevante forsikringsordninger. Den unge volontør modtager en godtgørelse/lommepenge. I overensstemmelse med programmets bestemmelser om det i artikel 7 omhandlede udvalg udsteder Kommissionen et bevis, der bekræfter de unge volontørers deltagelse i den europæiske volontørtjeneste og de erfaringer og kvalifikationer, de har opnået i denne periode. • Aktion 1. 1: Europæisk volontørtjeneste inden for Fællesskabet Fællesskabet støtter en række tværnationale projekter (af begrænset varighed, principielt fra tre uger til et år), der gør det muligt for de unge aktivt og individuelt at deltage i aktiviteter, der er med til at dække en række behov i samfundet på vidt forskellige områder (det sociale område, det sociokulturelle område, miljøområdet, kulturområdet etc. ). Projekterne skal sætte de unge i forbindelse med andre kulturer og sprog og give dem et indblik i nye tanker og projekter inden for rammerne af det tværkulturelle civilsamfund. Fællesskabet kan yde støtte til navnlig sproglige og tværkulturelle aktioner, der sigter mod at forberede de unge, inden de rejser ud, og fremme deres integration under og efter aktiviteterne i forbindelse med europæisk volontørtjeneste. Disse aktioner kan have form af tutorordninger for den unge. • Aktion 1. 2: Europæisk volontørtjeneste i tredjelande Fællesskabet støtter en række tværnationale projekter med tredjelande (af begrænset varighed, principielt fra tre uger til et år), der gør det muligt for de unge aktivt og individuelt at deltage i aktiviteter, der er med til at dække en række behov i samfundet på vidt forskellige områder (det sociale område, det sociokulturelle område, miljøområdet, kulturområdet etc. ). Projekterne skal sætte de unge i forbindelse med andre kulturer og sprog og give dem et indblik i nye tanker og projekter inden for rammerne af det multikulturelle civilsamfund. 22 Der kan ydes støtte til aktioner, der gør det muligt at etablere eller konsolidere grundlaget for udviklingen af tværnationale projekter som led i europæisk volontørtjeneste i tredjelande. Fællesskabet kan yde støtte til navnlig sproglige og tværkulturelle aktioner, der sigter mod at forberede de unge, inden de rejser ud, og fremme deres integration under og efter aktiviteterne i forbindelse med europæisk volontørtjeneste. Disse aktioner kan have form af tutorordninger for den unge. AKTION 2 - UNGDOM FOR EUROPA • Aktion 2. 1: Udvekslinger af unge inden for Fællesskabet Fællesskabet støtter udvekslingsaktiviteter af mindst én uges varighed for unge, som gennemføres på grundlag af fælles projekter inden for Fællesskabet mellem grupper af unge, der principielt er 15-25 år og har lovlig bopæl i en medlemsstat. Disse aktiviteter, der er baseret på tværnationale partnerskaber mellem grupper af unge, og som kræver aktiv deltagelse af de unge, sigter mod at give dem mulighed for at opleve og lade sig påvirke af den sociale og kulturelle situation forskellige steder og at få dem til at deltage i eller iværksætte andre aktiviteter på europæisk plan. Der lægges navnlig vægt på deltagelse af unge, for hvem der er tale om den første europæiske aktivitet, og på små lokalforeninger uden erfaringer på europæisk plan. Efter iværksættelsesfasen, der skønnes at vare to år, ydes der først og fremmest fællesskabsstøtte til multilaterale mobilitetsaktiviteter for grupper. Der ydes kun støtte til bilaterale mobilitetsaktiviteter særligt uddannelsestiltag berettiger det. i grupper, hvis målgruppen eller et Der kan i forbindelse med denne aktion ydes støtte til aktiviteter, der sigter mod at styrke de unges aktive inddragelse i projekter vedrørende mobilitetsaktiviteter for grupper. Der er bl. a. tale om aktiviteter med henblik på den sproglige og tværkulturelle forberedelse af de unge inden deres afrejse. • Aktion 2. 2: Udvekslinger af unge med tredjelande Fællesskabet støtter mobilitetsaktiviteter af mindst én uges varighed for grupper af unge, som gennemføres på grundlag af fælles projekter inden for Fællesskabet mellem grupper af unge, der principielt er 15-25 år og har lovlig bopæl i en medlemsstat eller et tredjeland. Disse mobilitetsaktiviteter skal inddrage mindst to medlemsstater. Disse aktiviteter, der er baseret på tværnationale partnerskaber mellem grupper af unge, og som kræver aktiv deltagelse af de unge, sigter mod at give dem mulighed for at opleve og lade sig påvirke af den sociale og kulturelle situation forskellige steder og at få dem til at deltage i eller iværksætte andre aktiviteter på europæisk plan. Disse projekter gør det endvidere muligt for partnere fra tredjelande at afprøve denne type aktion inden for uformel uddannelse og bidrage til udviklingen af ungdomsforeninger og -klubber samt ungdomsarbejde i de pågældende lande. 23 Der kan ydes støtte til aktiviteter, der sigter mod at styrke de unges aktive inddragelse i projekter vedrørende mobilitetsaktiviteter i grupper. Der er bl. a. tale om aktiviteter med henblik på den sproglige og tværkulturelle forberedelse af de unge inden deres afrejse. AKTION 3 - NYE MULIGHEDER FOR UNGE For at fremme de unges initiativ og kreativitet støtter Fællesskabet projekter, hvor unge aktivt og direkte deltager i banebrydende og kreative initiativer samt initiativer, hvor der fokuseres på unges solidaritet på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Disse projekter gør det muligt for de unge at udvikle deres iværksætterånd og konkretisere de aktiviteter, de har udtænkt, og hvor de er hovedaktørerne. Fællesskabet støtter initiativer, der sigter mod at hjælpe de unge volontører med at nyttiggøre og udnytte de erfaringer, de har gjort under deres volontørtjeneste, og på at fremme deres aktive integration i samfundet. Initiativer, som de unge tager efter at have afsluttet den europæiske volontørtjeneste, gør det muligt for dem at iværksætte og fremme sociale, kulturelle, sociokulturelle og økonomiske aktiviteter og/eller at deltage i supplerende uddannelsesforløb. Det vil hovedsagelig være de unge, der har størst behov herfor, der vil få lov at deltage. Initiativer, der sigter mod at fremme tolerancen og respekten for retten til at være anderledes samt bekæmpe enhver form for udstødelse, skal specifikt fremmes og stimuleres. Endvidere vil Fællesskabet lægge vægt på initiativer, hvor unge fortrinsvis bruger kulturen og idrætten som indbyrdes kommunikationsmiddel på fællesskabsplan. Støtten til ungdomsinitiativer fremmer udvidelsen af projekterne til at omfatte lignende initiativer i andre medlemsstater for at styrke disses tværnationale aspekt og udvide udvekslingen af erfaringer og samarbejdet mellem unge. Støtten kan omfatte tilrettelæggelsen af møder for unge initiativtagere på europæisk plan. Der kan ydes økonomisk støtte til effektiv indgåelse af stabile partnerskaber, der sigter mod at styrke virkningerne af tværnationale ungdomsinitiativer og sikre, at disse initiativer bliver varige. AKTION 4 - FÆLLES AKTIONER Hvad angår de i afgørelsens artikel 6 omhandlede aktioner kan der ydes fællesskabsstøtte til aktioner, der gennemføres fælles med andre aktioner, der hører under den videnorienterede politik, især fællesskabsprogrammer vedrørende almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Koordineringen mellem programmer kan gennemføres ved hjælp af fælles indkaldelser af forslag. Kommissionen agter i den forbindelse at udvikle en fælles ordning for formidling og observation af god praksis på videnområdet og fælles aktioner vedrørende multimedier til undervisningsbrug. Projekterne kan omfatte en vifte af aktioner, der henhører under flere områder, herunder ungdomsområdet. Forskellige fællesskabsprogrammer kan supplere hinanden i deres støtte til projekterne. 24 Der kan. vedtages relevante foranstaltninger, f. eks. etablering af "europæiske kontaktcentre", der på regionalt og lokalt plan skal sikre kontakt og samspil mellem deltagerne i dette program og deltagerne i programmerne vedrørende erhvervsuddannelse og almen uddannelse. AKTION 5 - LEDSAGEFORANSTALTNINGER G Aktion 5. 1: Uddannelse og samarbejde i forbindelse med de involverede i ungdomspolitikken Der ydes støtte til: 1. Aktiviteter, der sigter mod at videreuddanne de involverede på ungdomsområdet, navnlig vejledere i forbindelse med europæisk volontørtjeneste, ungdomsledere, de ansvarlige for europæiske projekter, rådgivere for ungdomsinitiativer, i forbindelse med de aktioner, der er fastsat i del I, II og HI i dette program, og som direkte involverer unge, for derved at sikre kvaliteten af disse. Der lægges særlig vægt på aktiviteter med henblik på at inddrage de unge, der har størst vanskelighed med at deltage i fællesskabsaktioner. 2. Aktiviteter, der sigter mod at udvikle europæiske moduler, der opfylder kravene til tværnationalt samarbejde. 3. Aktiviteter som såsom studiebesøg, seminarer og praktikophold, der først og fremmest sigter mod en udveksling af erfaringer og god praksis om fælles aktioner eller spørgsmål af fælles interesse eller at lette eller fremme etableringen af varige tværnationale partnerskaber og/eller multilaterale net mellem aktører på ungdomsområdet. feasibility-undersøgelser, 4. Forsøgsaktiviteter, der er en kilde til fornyelse og berigelse af ungdomspolitikken, ved at anvende nye strategier og nye samarbejdsemner samt gennem et samarbejde med aktører med forskellig baggrund. 5. Der kan ligeledes ydes fællesskabsstøtte til konferencer og kollokvier, der sigter mod at fremme samarbejdet og udvekslingen af oplysninger om god praksis på ungdomsområdet samt andre foranstaltninger til udnyttelse og formidling af resultaterne af de projekter og aktiviteter, der gennemføres med støtte fra fællesskabsaktioner på ungdomsområdet. Disse foranstaltninger vedrører aktiviteter inden for Fællesskabet eller med tredjelande. Der lægges særlig vægt på aktører på ungdomsområdet på regionalt og lokalt plan, som ikke har eller kun har beskeden erfaring med eller mulighed for at skabe kontakt på europæisk plan, samt på aktiviteter, hvor de unge er hovedaktører. • Aktion 5. 2: Informering af unge og undersøgelser på ungdomsområdet 1. I forbindelse med programmets målsætninger og navnlig for at fremme alle unges mulighed for at deltage samt deres initiativ og aktive deltagelse i samfundet opfordrer Kommissionen aktørerne på ungdomsområdet til at involvere sig i informeringen af unge på europæisk plan og i samarbejdet mellem informations- og kommunikationssystemer 25 for unge i medlemsstaterne og på fællesskabsplan. Der gøres i den forbindelse en særlig indsats for at sikre, at samarbejdet omfatter almen uddannelse og erhvervsuddannelse samt dialogen mellem og med de unge. 2. Med henblik herpå ydes der støtte til initiativer, der sigter mod følgende: - erhvervelse af de erfaringer og kvalifikationer, der er nødvendige for at gennemføre informationsprojekter for unge på grundlag af et tværnationalt samarbejde og projekter, der sikrer informeringen og navnlig rådgivningen af de unge - gennemførelse af samarbejdsprojekter, der gør det muligt at formidle oplysninger og bevidstgøre de unge om en række emner inden for det område, der er omfattet af programmet, samt giver unge adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for at nå programmets mål - etablering inden for rammerne af det tværnationale samarbejde af mekanismer, der sætter gang i dialogen mellem og med de unge, navnlig ved hjælp af medier for unge og ny teknologi. 3. Med hensyn til undersøgelserne på ungdomsområdet i forbindelse med programmets målsætninger støtter Fællesskabet undersøgelser, hvor der fokuseres på virkningerne af de foranstaltninger, der træffes på ungdomsområdet, navnlig foranstaltninger, der sigter mod at fremme samarbejdet på dette område. Disse undersøgelser kan have form af casestudies. ' Q Aktion 5. 3: Støtteforanstaltninger 1. Nationale kontorer Der kan yde fællesskabsstøtte til driften af organer, som medlemsstaterne har etableret i henhold til afgørelsens artikel 5. 2. Teknisk bistand og driftsstøtte Kommissionen kan ved gennemførelsen af programmet benytte ekstern teknisk bistand, og finansieringen heraf holdes inden for programmets samlede finansieringsramme. Kommissionen kan på samme betingelser indhente ekspertbistand. Kommissionen kan endvidere foretage alle slags evalueringer og arrangere seminarer, kollokvier og andre møder for eksperter, som kan fremme gennemførelsen af programmet. Kommissionen kan ligeledes gennemføre oplysnings-, publikations og formidlingsvirksomhed. 26 FÆLLESSKABSHANDLINGSPROGRAM FOR UNGDOMSANLIGGENDER FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Fællesskabets handlingsprogram for ungdomsanliggender 2. BUDGETPOST B3-1010ogdelA 3. RETSGRUNDLAG Artikel 126 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. /. /EF om iværksættelse af et fællesskabshandlingsprogram for ungdomsanliggender 4. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 4. 1. Klassifikation af udgifterne, afsnit i de finansielle overslag Ikke-obligatoriske udgifter, opdelte bevillinger, afsnit i de finansielle overslag: 3 4. 2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlæng else/fornyelse Fællesskabshandlingsprogram 31. december 2004 af 5 års varighed: 1. Januar 2000- Forlængelse og ændring afhængigt af de resultater, der fremkommer som følge af opfølgningen og evalueringen af programmet. 5. UDGIFTERNES ART Generelt støtte som led i samfinansiering med andre midler fra offentlige eller private instanser i form af pengeydelser eller naturalydelser. Fællesskabsstøtten bidrager nærmere bestemt til hel eller delvis dækning af den del af de projektansvarliges udgifter til projekter, der udgør en reel byrde, bl. a. via finansielle transaktioner med tredjemand. Egenindtægter i forbindelse med projekter (i form af f. eks. tjenesteydelser, personale, materiel og installationer) er tilladt og vil blive modregnet i fællesskabsstøtten. Evalueringen af disse midler vedrører i mindre grad den finansielle udnyttelse af disse 27 end deres betydning for gennemførelsen af projekterne. Projektfinansieringen kan således variere og vil afhænge af de nærmere bestemmelser for samfinansieringen. Der skal lægges særlig vægt på at sikre større deltagelse i programmet af unge, der har vanskeligheder på det sociale, kulturelle, økonomiske, fysiske, psykiske eller geografiske plan. Der kan ydes særlig støtte til disse unge og til de projekter, for hvilke de er målgruppen, for således at tage hensyn til deres behov og de særlige rammer, de kræver. 6. BEHOVET FOR FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGEN OG MÅLSÆT NINGERNE HERFOR 6. 1. Begrundelse for fællesskabsforanstaltningen I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 126 støtter og supplerer fællesskabshandlingsprogrammet på ungdomsområdet medlemsstaternes egen indsats. Fællesskabssamarbejdet på dette område supplerer de nationale aktioner, navnlig ved at fremme nye aktioner eller aktioner, der kun er meget lidt udviklet på nationalt plan (såsom volontørtjeneste for unge eller ungdomsinitiativerne i bestemte medlemsstater). Det gør det desuden muligt at iværksætte udvekslinger af unge og ansvarlige på ungdomsområdet mellem medlemsstater, der ikke har tradition for at samarbejde (f. eks. mellem visse nord- og sydeuropæiske medlemsstater eller mellem stater og randområder). Det har endvidere været med til at sætte gang i et tværnationalt samarbejde om uddannelse af ungdomsledere og udvekslinger af erfaringer mellem de ansvarlige på ungdomsområdet, selv om der er tendens til, at der på dette område kun sker en udvikling på nationalt eller lokalt plan. Fællesskabssamarbejdet på ungdomsområdet støtter medlemsstaternes aktioner ved hjælp af forskellige midler. For det første bidrager det til at forbedre kvaliteten af den indsats, der gøres af de ansvarlige på ungdomsområdet (uddannelses- og samarbejdsordninger mellem forskellige instanser, undersøgelse af særlige aspekter af indsatsen på ungdomsområdet). For det andet er de ansvarlige ungdomsorganisationer o. l. på nationalt plan blevet styrket som følge af deres rolle i forbindelse med gennemførelsen af samarbejdsaktioner på fællesskabsplan, som siden deres iværksættelse i vid udstrækning er blevet decentraliseret. Dette program er baseret på resultaterne af evalueringen af de tidligere aktioner, som har vist betydningen af fællesskabssamarbejdet i forbindelse med udviklingen af aktiviteter på ungdomsområdet og skabelsen af et fællesskabsaktionsområde, der har medført nye metoder og ny viden. Disse evalueringer har desuden vist, at det hidtidige samarbejde har medført, at der stilles supplerende finansielle midler til rådighed på nationalt plan. Fællesskabets samfinansiering har to virkninger: dels er den med til at gøre offentlige myndigheder på alle niveauer (nationalt, regionalt og lokalt) opmærksom på, hvor relevant det er at bevilge midler til det internationale samarbejde mellem unge, dels bidrager den til de unges oplæring ved at gøre dem aktive, fordi de skal gøre en indsats for at finde supplerende midler. En 28 sådan strategi gør det således muligt for fa omkostninger at opnå en betydelig virkning i forhold til dens specifikke mål og en multiplikatorvirkning for så vidt angår såvel finansieringskilder som antallet af personer, der får gavn heraf. i grad styrker betydelig fællesskabsindsatsen Programmet på ungdomsområdet ved at fastlægge integrerede og rationaliserede rammer. indsats på i øvrigt sammen med, at den nationale Dette falder ungdomsområdet i en lang række medlemsstater i flere måneder er blevet skærpet. Dette tidsmæssige sammenfald vil være en væsentlig faktor, der bidrager til at forøge virkningerne af fællesskabsindsatsen, idet den kommer til at virke som katalysator for indsatsen i de fleste medlemsstater. 6. 2. Foranstaltningens generelle formål Fællesskabshandlingsprogrammets generelle mål er at bidrage til en videnorienteret politik på fællesskabsplan, ved at der opbygges et europæisk uddannelsesområde, hvor livslang uddannelse nyder fremme. Det gør det muligt at udvikle viden og kvalifikationer samt fremme deltagelsen i samfundslivet. Gennemførelsen af programmet er først og fremmest med til at fremme adgangen på europæisk plan til ressourcerne inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse samt på ungdomsområdet, en nyskabende brug af disse ressourcer, en bred formidling af god praksis på området på fællesskabsplan, og en løbende forbedring af det gensidige kendskab til systemer, uddannelse foranstaltninger ungdomsanliggender. vedrørende ordninger og Fællesskabshandlingsprogrammet på ungdomsområdet tager på den baggrund udgangspunkt i et intensiveret samarbejde mellem og med medlemsstaterne og sigter mod at fremme de unges uddannelsesmæssige erfaringer uden for det formelle uddannelsessystem. Disse erfaringer sætter unge i stand til at erhverve kvalifikationer og færdigheder og gør dem til ansvarlige samfundsborgere, hvilket letter deres aktive integration i samfundet. 6. 3. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 6. 3. 1. Specifikke mål v De specifikke hovedmål med fællesskabsindsatsen på ungdomsområdet i tilknytning til programmets generelle mål er som følger: - MÅL NR. 1 : at styrke de unges solidaritet og stimulere erhvervelsen af kvalifikationer gennem deltagelse i tværnationale, almennyttige aktiviteter i Fællesskabet eller tredjelande. - MÅL NR. 2: at fremme de unges aktive bidrag til de europæiske integrationsbestræbelser gennem deltagelse i tværnationale udvekslinger. 29 - MÅL NR. 3: at fremme de unges initiativ, iværksætterånd og kreativitet, således at de integreres aktivt i samfundet i en europæisk sammenhæng. - MÅL NR. 4: at bidrage til mobiliseringen af aktører på ungdomsområdet, indvirke på det system, de udgør, og være med til varigt at involvere andre partnere fra den offentlige eller den private sektor. - MÅL NR. 5: at støtte kvaliteten af det ungdomspolitiske samarbejde gennem en forbedret indsats fra de forskellige aktører på dette område og fælles aktioner. 6. 3. 2. Målgrupper To væsentlige målgrupper er omfattet af programmet: • Programmet er rettet mod unge, principielt de 15-25-årige, der har lovlig bopæl i en medlemsstat. Selv om det ikke er muligt at lade 56 mio. unge deltage, sigter programmet mod at nå ud til et tilstrækkeligt stort antal indvirkning på unge med de forskellige aktioner. Programmets målgruppens holdninger afhænger også af de støttede projekters demonstrationsværdi. • Programmet er endvidere rettet mod de aktører på ungdomsområdet (undervisere, ungdomsledere, socialrådgivere samt aktive medlemmer af ONG'er og deres ansvarlige), der har en støttefunktion i forhold til ungdomspolitikken og har indflydelse på, i hvilken retning den skal gå, bl. a. med hensyn til den tværnationale og europæiske dimension. 6. 3. 3. Begrebet kritisk masse Et af programmets specifikke mål (mål 4) er virkningerne for ordninger og strukturer på ungdomsområdet og mere generelt på praksis og holdninger i forbindelse med unges integration i samfundslivet og den aktive rolle, de selv bør spille i denne integrationsproces. Begrebet kritisk masse hænger nøje sammen med de potentielle virkninger. Det er grundlaget for de overvejelser, der gør det muligt at fastlægge de bevillinger, der er nødvendige, for at bestemte virkninger kan nås på EU-plan. • Europæisk volontørtjeneste Begrebet kritisk masse er særlig relevant i forbindelse med langvarig europæisk volontørtjeneste (6-12 måneder), der er det centrale i denne aktion. Langvarig europæisk volontørtjeneste vedrører udvikling af lokalsamfund og har dermed betydning for såvel den unge volontør (færdigheder og kvalifikationer) som værtsmiljøet (gavn for lokalsamfundet, tværkulturel forståelse, afledte aktiviteter osv. ). For at fastlægge den kritiske masse for aktiviteter under langvarig europæisk volontørtjeneste - dvs. det mindste antal volontører, der skal til for at medføre 30 virkninger for ordningen og dens strukturer - kan man ekstrapolere fra et referencepunkt, der kan betragtes som afgørende for aktionens betydning. Det kan deraf udledes, at den kritiske masse for langvarig europæisk volontørtjeneste ligger på ca. 12 500 volontører pr. år. • Udvekslinger Tværnationale udvekslinger kan have afgørende betydning for personer, der tilhører en aldersgruppe, hvor alle søger og ofte endegyldigt finder deres egen personlighed, bl. a. med hensyn til fordomme (eller snarere mangel herpå), solidaritetsfølelse, åbenhed og forståelse for andre og for forskelle. Virkningerne omfatter ikke blot de unge, der deltager i aktiviteterne, men også de omgivelser (familie, nabolag, uddannelsesinstitution, foreninger osv. ), der modtager de unge, eller som de kommer fra, og som får gavn af erfaringerne. Der er således flere lag i virkningerne af udvekslingerne: direkte virkninger for den unge, bredere virkninger for omgivelserne, mere generel multiplikatoreffekt tilskyndelse til mobilitet og udveksling, som stimuleres af de primære erfaringer. Og det hele kræver kun beskedne udgifter for EU-budgettet (i gennemsnit ca. 130 ECU pr. deltager i en bilateral udveksling). for Antallet af projekter har været stigende, og det samme gælder deres kvalitet. Det har medført, at der siden 1997 på central og decentralt plan er blevet afvist projekter af høj kvalitet som følge af manglende disponible budgetmidler. Det bliver således vanskeligere og vanskeligere at medfinansiere projekter, der indgives af nye organisationer, samtidig med at der ydes støtte til den ønskede udvikling hen imod projekter, der er mere komplekse, eller som har større merværdi på EU-plan (multilaterale udvekslinger snarere end bilaterale udvekslinger, aktiviteter med tredjelande snarere end aktiviteter inden for EU osv. ), og som indgives af organisationer, der i forvejen er kendt, og som yder en indsats af høj kvalitet, der fortjener at blive støttet. Over 50 000 unge om året har deltaget i udvekslinger i forbindelse med Ungdom for Europa i 1995 og 1996. Som følge af programmets stigende budgetbevillinger forventes det årlige antal deltagere ved slutningen af programmet at nå op på 60 000-70 000. Det nye fællesskabshandlingsprogram på ungdomsområdet forventes således at berøre ca. 110 000 unge om året. 31 7. PLANLAGTE AKTIVITETER - FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Samlet virkning - Omkostningernes fordeling på elementer foranstaltningens Foranstaltningens budget er generelt opbygget således, at forholdene mellem de forskellige elementer afspejler prioriteringen af de centrale aktiviteter, der direkte involverer de unge, nemlig aktion 1, 2 og 3, som tegner sig for over 80% af bevillingerne. Det er således muligt at nå de forskellige kvantitative mål (punkt 6. 3 og punkt 7. 2. 1 - 7. 2. 6). I Kommissionens Agenda 2000 er volontørtjenesten direkte nævnt som et prioriteret område. Den andel af budgettet, der er afsat hertil, afspejler dens prioriterede rolle og ønsket om at nå den kritiske masse (jf. punkt 6. 3. 3). De beløb, der afsættes til aktion 3 "Nye muligheder for unge", udgør i vidt omfang en vis andel af bevillingerne til volontørtjenesten (jf. punkt 7. 2. 4). Bevillingerne til aktionen Ungdom for Europa (punkt 7. 2. 3) beregnes således, at det ønskede aktivitetsniveau (jf. 6. 3. 3) kan opretholdes, samtidig med at det er muligt at ændre projekternes karakter (fra bilaterale til multilaterale). Støtteforanstaltningerne (nationale kontorer, teknisk bistand, evaluering, konferencer og seminarer) i forbindelse med koordineringen og evalueringen af programmet er så begrænsede som muligt. I hele perioden tegner de sig for lidt over 8% af bevillingerne, hvilket er en særdeles rimelig andel (til sammenligning hermed udgør alene støtten til de nationale kontorer under programmet Ungdom for Europa ca. 9,5% af bevillingerne til programmet). 32 FORDELING - mio. ECU Element 2000 2001 2002 2003 2004 TOTAL Aktion 1 - Europaeisk Volontortjeneste (EV\ 40. 06 47. 83 63. 32 81. 66 98. 74 331. 61 EV inden for EU 37,66 44,96 59,52 76,76 92,81 311,71 EV i tredjelande 2,40 2,87 3,80 4,90 5,92 19,90 Aktion 2 - Ungdom for Europa Udvekslinger inden for EU 19. 55 19. 95 20. 70 22. 40 24. 75 107. 35 15,64 15,96 16,56 17,92 19,80 85,88 Jdveksling med tredjelande 3,91 3,99 4,14 4,48 4,95 21,47 Aktion 3 - Nye mulig- heder for unae 8. 50 9. 50 11. 50 14. 00 16. 50 60. 00 Ungdomsinitiativer 4,59 4,85 5,41 6,16 6,77 27,77 Initiativer efter EV'/' \*W 3,91 4,66 6,10 7,84 9,74 32,24 Aktion 4- Faelles aktioner 0. 85 0. 95 1. 15 1. 40 1. 65 6. 00 Faelles aktioner 0,85 0,95 1,15 1,40 1,65 6,00 Aktion 5 - Ledsage- foranstaltninaer Uddannelse af og sam- irbejde mellem aktorerne pa ungdomsomradet Information til unge og undersogelser 16. 04 16. 77 18. 33 20. 53 23. 36 95. 03 4,47 4,67 5,41 6,44 7,92 28,91 2,12 2,21 2,42 2,94 3,63 13,32 Stotteforanstaltninqer 9,45 9. 88 10,51 11. 15 11,81 52. 81 I ALT 85. 00 95. 00 115. 00 140. 00 165. 00 600. 00 33 7. 2 Planlagte foranstaltninger - Forholdet mellem omkostningerne pr. enhed og de samlede omkostninger 7. 2. 1. Generel metode Beregningen af udgifterne til foranstaltningen bygger, hvor det er muligt, på de gennemsnitlige enhedsomkostninger ved de aktiviteter, der skal støttes. Omkostningerne pr. enhed kan derefter let kombineres med de kvantitative mål, bl. a. med hensyn til den kritiske masse, der skal nås for at sikre, at programmet får mærkbare virkninger. Statistikkerne og erfaringerne fra gennemførelsen af programmet Ungdom for Europa og pilotaktionen Europæisk Volontørtjeneste har gjort det muligt at fastlægge referencerne for de enhedsomkostninger, der anvendes i beregningerne. 7. 2. 2. Aktion 1: Europæisk volontørtjeneste Foranstaltningens budgetstruktur Aktionens budget fordeler sig således:. Europæisk volontørtjeneste indenfor Fællesskabet 94% * heraf 87,5% til langvarig tjeneste (6-12 måneder) * og 12,5% til kort tjeneste (3 uger til 5 måneder). Europæisk volontørtjeneste i tredjelande: 6%. Vejledning: 5% af beløbene afsættes til forberedelse og vejledning af de unge volontører. • Langvarige proj ekter inden for Fællesskabet (6-12 måneder) Udgifterne til projekterne er beregnet på grundlag af erfaringerne fra pilotaktionen europæisk volontørtjeneste. Budgettet til volontørtjeneste- projekterne omfatter dels variable omkostninger, der hænger direkte sammen med projekternes varighed (godtgørelse til den unge volontør, kost, logi osv. ), dels fast omkostninger, der er uafhængige af projekternes varighed (rejse, forberedelse osv. ). Ved at kombinere de faste og de variable omkostninger kan man fa en realistisk skøn over projekternes gennemsnitlige samlede omkostninger afhængigt af deres længde. Metoden anvendes til beregning af omkostningerne til projekter på 6-12 måneder, der er det centrale i denne foranstaltning, og som lægger beslag på hovedparten af de økonomiske ressourcer. 34 GENNEMSNITSUDGIFTER I ALT PR. PROJEKT (ECU) Logi Godtgorelse Kost Forsikring Diverse Veiledning Var. uda. I alt 216 Administration 160 Uddannelse 228 Koordinering 18 Forberedelse 53 Transport 115 790 Faste uda. i alt 453 1. 034 353 646 455 2. 941 Med hensyn til udgifterne for EU-budgettet er det blevet besluttet, at visse specifikke udgifter reelt anses for en finansiel byrde for projektpartnerne (de indebærer en finansiel transaktion over for tredjemand), og de kan således udløse et EU-bidrag, mens derimod andre udgifter, der kan være naturalydelser, i højere grad bør afholdes af projektpartnerne. Med hensyn til den finansielle forvaltning er fordelen ved denne fremgangsmåde, at EU-medfinansieringen omfatter faktiske udgifter, der kan identificeres og kontrolleres, hvilket giver meget større gennemsigtighed og meget bedre overvågning (revision) af anvendelsen af EU-midlerne. • Korte projekter inden for Fællesskabet (3 uger til 5 måneder) De korte projekter er en smutvej til programmet for unge med problemer. For så vidt angår aktiviteter på op til 3 måneder bygger enhedsomkostninger pr. projekt hovedsageligt på udgifterne under aktion A. II. 2 i programmet Ungdom for Europa (gruppeprojekter). Beregningen af de budgetmidler, der er nødvendige for at dække udgifterne til et givet antal mulige volontører, bygger på den faktiske fordeling, der har været under gennemførelsen af pilotaktionen, mellem projekterne og deres varighed (og dermed udgifterne). I forbindelse med projekterne gennemføres vejledning og forberedelse, men der afsættes en reserve på 5% af foranstaltningens budgetbevillinger til dækning af vejledning og forberedelse, der arrangeres som led heri og i samarbejde med andre aktører specialiserede institutioner/organisationer, Kommissionen osv. ). (nationale kontorer, Det giver følgende fordeling for perioden 2000-2004: 35 VOLONTØRTJENESTE INDEN FOR EU - Fordelina ftrio. ECU) Varighed Periode i alt (md. ) 2000 (MECU) 2001 (MECU) 2002 (MECU) 2003 (MECU) 2004 (MECU'» (MECU 1 2 3 4 5 Korte projekter i alt ^ vV>6 , ' ; 7 8 9 ;io. ,,;. x:13 ^ • *? Lange prqjektei ialt 0,80 1,07 1,16 0,58 0. 85 4 47 9,08 1,25 1,25 2,19 2,50 3,13 0,96 1,28 1,39 0,69 101 5. 34 10,84 1,50 1,50 2,62 2,99 3,74 1,27 1,70 1,84 0,92 1. 34 7. 07 14,35 1,98 1,98 3,46 3,96 4,95 1,64 2,19 2,37 1,19 173 9/12 18,50 2,55 2,55 4,47 5,10 6,38 1,98 2,65 2,87 1,43 209 "11:02 22,37 3,09 3,09 5,40 6,17 7,71 1189 1420 1880 2425 29 32 ?«*! * ** * * * ** % l - * 6,66 8,88 9,62 4,81 703 37. 02 75,14 10,36 10,36 18,14 20,72 25,91 98. 46 <' ! 31. 30 W ^37. 38 :h'ATm. 48~ %r' - 6 3 : 81 > ,\^-%77. 15 ^59. 11 Korte oa lanae 35. 77 42. 71 56. 54 72. 92 88. 17 296. 13 Vejledning 1. 88 2. 25 Z98 3. 84 4. 64 15. 5S Ialt ^ 37. 66 44. 96 59. 52 76. 76 92. 81 311. 72 Denne budgetplanlægning gør det muligt ved udgangen af det tredje år at nå et aktivitetsniveau, der ligger tæt på den kritiske masse (ca. 12 500 volontører i langvarige projekter). • Europæisk volontørtjeneste i tredjelande De specifikke forudsætninger, der anvendes til vurdering af de finansielle virkninger og aktivitetsniveauet i forbindelse med projekterne i tredjelande, er sammenfattet i følgende skema: VOLONTØRTJENESTE Varighed 1md. 2-5 md. 6-12 md. Budget i gnmsn. pr. volontør Støttesats Støtte i Støttess i gnmsn gnmsn pr. volontør Varighed i gnmsn. (md. ) i gnmsn. 2. 374 6. 390 10. 860 63% 6 1% 57% 1. 498 3. 887 6149 1 3,5 8,5 1498 1111 723 Fordeling af projekter 30% 10% 60% Fordeling af budgettet i forhold til projekternes fordelina 9,9% 8,6% 81. 5% I forbindelse med projekterne gennemføres vejledning og forberedelse, men der afsættes en reserve på 5% af foranstaltningens budgetbevillinger til 36 dækning af vejledning og forberedelse, der arrangeres som led heri af andre aktører i forening (nationale kontorer, specialiserede institutioner eller organisationer, Kommissionen osv. ). Det giver følgende fordeling for perioden 2000-2004: VOLONTØRTJENESTE I TREDJELANDE - Fordelina (mio. ECLh Vanghed (md. ) 2000 (MECU) 2001 (MECU) 2002 (MECU) 2003 (MECU) 2004 (MECU Perioden i al' (mio. ECL 1 md. 2-5 md. 6-12 md Ialt Veilednina I A LT 0,23 0,20 1 86 2. 28 0. 12 0,27 0,23 2 22 2. 73 0. 14 0,36 0,31 2 94 3. 61 0. 19 0,46 0,40 3 79 4. 65 0. 24 0,56 0,48 4 59 5. 63 0. 30 1,88 1,62 15 4f) 18. 90 0. 99 2. 40 2. 87 3. 80 4. 90 5. 92 19. 90 Denne budgetplanlægning gør det muligt at tage udgangspunkt i et aktivitetsniveau, der i forlængelse af programmet Europæisk Volontørtjeneste (1998-1999), for derefter - i lighed med projekterne inden for Fællesskabet - at arbejde hen imod en fordobling af aktiviteten i slutningen af perioden i forhold til begyndelsen. ligger 7. 2. 3. Aktion 2: Ungdom for Europa Foranstaltningens budgetstruktur Aktionens budget fordeler sig således:. Udvekslinger indenfor Fællesskabet: 80% af aktionsbevillingerne * heraf 60% i 2000 til 15% i 2004 for så vidt angår bilaterale udvekslinger * og 20% i 2000 til 30% i 2004 for så vidt angår trilaterale udvekslinger * og 20% i 2000 til 55% i 2004 for så vidt angår multilaterale udvekslinger. Udvekslinger med tredjelande: 20% af aktionsbevillingerne Forberedelse: 5% af beløbene afsættes til forberedelse af de unge Der anvendes samme fremgangsmåde som ved europæisk volontørtjeneste: Beregningerne bygger på enhedsomkostninger pr. projekt afhængigt af projekttypen (bilateral, trilateral, multilateral) og et gennemsnitlig antal deltagere pr. projekt, der er afledt af erfaringerne fra Ungdom for Europa. Det er planen, at udvekslingerne i højere grad skal være multilaterale, idet den europæiske merværdi og den europæiske dimension er vigtigere ved sådanne 37 projekter. Ordninger på nationalt plan fokuserer hovedsageligt på aftaler om bilateralt samarbejde, og der er desuden så godt som ingen, der giver mulighed for at støtte sådanne aktiviteter. Budgetforudsætningerne vedrørende den gennemsnitlige støtte pr. projekt, balancen mellem aktiviteter inden for Fællesskabet og aktiviteter i tredjelande samt projekternes fordeling mellem de forskellige aktivitetstyper bygger på erfaringerne og statistikkerne fra 1996 og 1997, der er de mest betegnende år i programmet Ungdom for Europa, som der foreligger oplysninger om. Forudsætningerne og deres konsekvenser for de finansielle virkninger og aktivitetsniveauet er sammenfattet i følgende skema: Udvekslinger inden for EU - Fordelina (mio. ECU) IPjiTsjTTiWifiKfniTt^H Bilateral \ ': • Trilateral >T"-'/ :'""< Multilateral Forberedelse Ialt " ^ 2000 (mio. ECU) 2001 (mio. ECU) 2002 (mio. ECU) 2003 2004 (mio. ECU) (mio. ECU 1 Periode ( m i o. ECL 8,91 2,97 2,97 0. 78 7,58 3,34 4,25 0. 80 6,29 3,93 5,51 0. 83 5,11 5,11 6,81 0. 90 3,76 6,58 8,46 0. 99 15. 64 15. 96 16. 56 17. 92 19,80 31,66 21,93 28,00 4. 29 85. 88 Budgetplanlægningen gør det muligt fra det første år at nå et aktivitetsniveau, der ligger tæt på 110 000 unge om året. Den del af budgettet for aktionen Ungdom for Europa, der afsættes til udvekslinger med tredjelande, kan jævnføres med de faktiske forhold under tredje fase af programmet Ungdom for Europa (ca. 20% af bevillingerne til udvekslinger). De anvendte enhedsomkostninger hidrører fra statistikkerne vedrørende aktion D (udvekslinger med tredjelande) under programmet Ungdom for Europa III. De planlagte aktivitetsniveau viser en jævn stigning, der først bliver kraftig i periodens slutning (de to sidste år). • Det giver følgende fordeling for perioden 2000-2004: 38 Inqdom for Europa - Udvekslinger med tredjeland - Fordeling af midlerne (mio. ECU) 2000 2001 2002 2003 2004 Periode Udvekslinger Forberedende aktivKeter Forberedelse 1 alt 2,23 1,49 0. 20 3. 91 2,33 2,48 2,75 3,10 12,89 1,46 1,46 1,51 1,60 0. 20 0. 21 0. 22 0. 25 7,51 1. 07 3. 99 4. 14 4,48 4. 95 21,47 Udfra de nævnte budgetforudsætninger forventes alle aktiviteterne tilsammen (aktion 1 og 2) i løbet af programmets 5-årsperiode at berøre ikke mindre end 650 000 unge, der deltagerimpbWMf^ r - t ? ^ ; ? *^ "'**. %i ,-<i$ MOBIL ITET I ALT - AKTION 1 oa 2 Type mobilitet 2003 I alt for 2004 Perioden *. C Ï&? Vi )lontørtjeneste inden for EU 10. 628 12. 690 16. 798 21. 665 26. 194^^87. 974 Vi >lontørtjeneste i tredjelande 504 602 797 1. 028 1. 243;X =4. i pit. « *- U Jvekslinger inden for EU 104. 137 101. 550 101. 074 106. 053 113. 464; ;A,526;2F Ui Wekslinger med tredjelande 5 794 fiftfi7 6 093 6 619 7 3 9 4 ^ 9 f c f t l BH Lilt 120. 993 120. 698 124. 763 135. 358 148. 225 sSvp^ tu 65Q. Q37 7. 2. 4 Aktion 3: Nye muligheder for unge Foranstaltningens budgetstruktur Denne aktions budget udgør 10% af programmets budget gennem hele perioden. Det fordeler sig således:. Ungdomsinitiativer: fald fra 54% af aktionsbevillingerne i 2000 til 40% i 2004. Initiativer efter europæisk volontørtjeneste: samme forholdsvise stigning som europæisk volontørtjeneste (ca. 10% af bevillingerne til aktionen europæisk volontørtjeneste, dvs. en stigning fra 46% i 2000 til 50% af aktion 3 i 2004) _ __ Budgetforudsætningerne vedrørende enhedsomkostningerne bygger på erfaringerne fra aktion A. II. 2 under programmet Ungdom for Europa. Ligeledes anvendes forudsætningerne i finansieringsoversigten for det flerårige program Europæisk Volontørtjeneste. • Ungdomsinitiativer 39 Fordelingen af bevillingerne (jf. nedenfor) gør det muligt at tredoble aktivitetsniveauet for ungdomsinitiativerne. Ønsket om en sådan tredobling er begrundet i, at denne foranstaltning, der svarer til aktion A. II. l under Ungdom for Europa, har store indbyggede vækstmuligheder, hvilket i øvrigt gjorde det nødvendigt i meget stort omfang at decentralisere denne aktion fra 1997. • Initiativer efter europæisk volontørtjeneste: Det er målet at støtte initiativer efter europæisk volontørtjeneste med 10% af volontørtjenesteprojekterne. Da de forventede gennemsnitsomkostninger (5 500 ECU) ved disse initiativer efter europæisk volontørtjeneste ligger tæt på udgifterne til volontørtjenesteprojekterne, udgør bevillingerne til denne foranstaltning under aktion 3 altså ca. 10% af bevillingerne til aktion 1. Nye muligheder for unge - Fordeling af budgetmidlerne (mio. ECU) Typo initiativ 2000 2001 Ungdomsinitiativer. '; In itiativer efter EV • ,:* - v-:; - - I A LT 4,59 3,91 8,50 4,85 4,66 9,50 2002 5,41 6,10 2003 2004 Periode 6,16 7,84 6,77 27,77 9,74 32,24 11,50 14,00 16,50 60,00 7. 2. 5. Aktion 4: Fælles aktioner Der er i sagens natur tale omen sammensat aktion, der kommer til at afhænge af de med hensyn til udformning og indhold sandsynligvis meget forskelligartede projekter, der ydes støtte til. Der findes for denne aktions vedkommende ingen brugbare referencer, og det er derfor ikke rimeligt på nuværende tidspunkt at gisne om enhedsomkostninger. Det er derfor blevet besluttet til denne aktion at afsætte et vejledende beløb, der kan tilpasses efterspørgslen, og som i gennemførelsesfasen er så fleksibel, som man kan forvente af en helt ny aktion. Det foreslås, at der foreløbigt afsættes 1% af programmets budget. Aktion 4 Faelles aktioner -•" I % af aktionens samlede V;budnet 2000 2001 2002 2003 2004 Ialt 1. 00% 1. 00% 1. 00% 1. 00% 1. 00% 1. 00% Bevilling (mio. ECU) 0,85 0. 95 1. 15 1. 40 1. 65 6. 00 7. 2. 6. Aktion 5: Ledsageforanstaltninger Resultaterne af den efterfølgende evaluering af programmet bekræfter, at det er vigtigt med sådanne ledsageforanstaltninger, for at programmet kan blive en succes. Evalueringen viser endvidere, at de er nødvendige for at styrke ungdomsområdet. 40 • Uddannelse af og samarbejde med aktørerne på ungdomsområdet Videreuddannelse af aktørerne: Denne type foranstaltning afhænger i høj grad at udformningen og gennemførelsen af. projekterne under aktion 1, 2 og 3. Det antal personer, der ydes støtte til, er altså proportionelt med programmets aktivitetsniveau og med det antal projekter, der ydes støtte til under de tre aktioner. Det er rimeligt at antage, at det årlige antal støttemodtagere vil svare til ca. 25% af det antal projekter, der ydes støtte til under aktion 1, 2 og 3. Udvikling af Europa-moduler: Projekternes enhedsomkostninger bygger på gennemsnittene fra aktion B. II i programmet Ungdom for Europa. Udveksling af erfaringer: Antallet af projekter i det første år afspejler praksis under Ungdom for Europa. Det stiger derefter i takt med aktionerne (1, 2 og 3), som projekterne naturligt skal ledsage. Projekternes enhedsomkostninger bygger på gennemsnittene fra aktionerne B. I og C i programmet Ungdom for Europa. Forsøgsaktiviteter: Gennemførelsen af programmet Ungdom for Europa og pilotaktionen Europæisk Volontørtjeneste har vist, at det er vigtigt med et konkret redskab til fornyelse af samarbejdet på EU-plan på et område, hvor de unges behov og måder at deltage på er under stadig udvikling. Også på dette område er det vigtigt, at Kommissionen tilskynder til fornyelse. Foranstaltningen har altså til formål årligt at støtte et lille antal projekter af den type, som kan være af meget forskelligt omfang (i forbindelse med europæisk volontørtjeneste varierede omkostninger til sådanne projekter fra 18 000 ECU 400 000 ECU (verdensmesterskabsprojektet 1998). (samarbejde mellem kommuner) til Aktion 5 Ledsageforanstaltninger - Fordeling (mio. ECU) Uddannelse og samarbejde Typeaktivitet Made 2001 2000 2002 2003 2004 Ialt Videreuddannelsesaktionr for aktorer pa ungdomsomradet ' individuelt - * * '. ': 2,10 2,20 2,67 3,25 3,75 13,97 Udvikling af Europa-moduler Modul 0,32 0,40 0,40 0,44 0,64 2,20 Udveksling af erfaringer Udveksling af erfaringer Studiebesøg^ eller feasibility- undersøgelse •. ' ' Ophold eller seminar ,. * 0,42 0,44 0,49 0,49 0,63 2,47 0,47 0,47 0,54 0,55 0,71 2,74 Forsogsvlrksbmhed Pilotprojekt r • 0,60 0,60 0,75 1,15 1,35 4,45 Konferencer og kollokvier Arrangement 0,56 0,56 0,56 0,56 0,84 3,08 Ialt 4,47 4,67 5,41 6,44 7,92 28,90 • '. 41 Informering af unge og undersøgelser Enhedsomkostningerne bygger på erfaringerne fra aktion E. I (informering af unge) og E. II (undersøgelser på ungdomsområdet) under programmet Ungdom for Europa. Aktion 5 Ledsageforanstaltninger - Information til unge og undersøgelser Fordeling (mio. ECU) og aktivitetsniveau 2. 000 2. 001 2. 002 2. 003 2. 004 I ALT Budget Undersogelser ,>_' •• * ? tfv Projekter vedr. information til unge '. -. • • /\ • IALT. '•• *•'•- ^\f'%^^y Activiteter ', ;'•/-. X Antal undersogelser •• : :<i'tr: -H>-'^,';,:'' AntalprojekterT>•. ^j „'•*'£'•:*£i/*''-<„«''-t «s->. ii3^t> **<£;"& && S^fa—fe" 0,85 1,27 0,86 0,92 1,06 1,35 1,50 1,88 2,12 2,21 2,42 2,94 1,23 2,40 3,63 4,92 8,39 13,32 13 39 14 41 14 46 17 58 19 73 77 257 • St0tteforanstaltninger - Nationale kontorer Gennemførelsen af programmet bliver præget af en omfattende decentralisering, navnlig i forbindelse med aktion 1, 2 og 3. Fra år 2000 skal kontorerne forvalte meget store bevillinger end de nuværende. De nationale kontorers finansieringsbehov forventes stige langsommere end de bevillinger, der skal forvalte, idet der er faste omkostninger, erfaringen spiller ind og der vil blive udvikle værktøjer (edb) til forvaltningen. Beregningen bygger på, at forholdet mellem stigningen i de nationale kontorers finansieringsbehov og stigningen i bevillingerne til aktion 1, 2 og 3 (som især forventes decentraliseret) er på 1:3. - Teknisk bistand Ved gennemførelsen af Socrates-programmet, Leonardo da Vinci- programmet og programmet for ungdomsanliggender vil Kommissionen benytte et fælles kontor for teknisk bistand. Der er behov for denne tekniske bistand, bl. a. fordi der er tale store programmer med mange, standardiserede transaktioner, der i de fleste tilfælde omfatter ret små beløb. Kontoret gennemfører sit arbejde under tilsyn af Kommissionen, og det indebærer ikke uddelegering af offentlige beføjelser. Bidraget fra programmet for ungdomsanliggender til kontorets årlige driftsudgifter overstiger ikke 3% af de årlige bevillinger til programmet. Kontrakten med kontoret omfatter nogle etiske regler, der har- til formål at imødegå interessekonflikter, at udpege uforenelige elementer og at sikre fortrolighed. 42 - Evaluering Evalueringen af programmet (jf. punkt 9) vil foregå på en måde, der bl. a. er inspireret af den løbende evaluering, der foretages i forbindelse med pilotaktionen Europæisk Volontørtjeneste. Bevillingerne til evalueringen af programmet modsvarer, at ordningen udvides til at omfatte alle medlemsstaterne. De skulle endvidere gøre det muligt at gennemføre tematiske punktevalueringer. Ifølge SEM 2000-anbefalingerne bør der afsættes mindst 0,5% af budgettet til evaluering. Programmet for ungdomsanliggender er imidlertid til specielt program, idet det fokuserer på de unge som samfundsgruppe og det ikke har et institutionelt grundlag. Denne særlige situation gør, at det er en langvarig og kompliceret proces at vurdere virkningerne af programmet og dets aktioner (det er f. eks. ikke nemt straks at måle virkningerne af et givet program på de unges personlige udvikling, deres evner som samfundsborgere eller multiplikatoreffekten for omgivelserne). Der afsættes således ca. 0,8% til dækning af evalueringsomkostningerne i dette forslag. - Konferencer, kollokvier og foranstaltninger til udnyttelse og formidling af resultaterne af aktiviteterne: Programmet gøres mere synligt, og dets virkninger og effektivitet styrkes at disse foranstaltninger til udnyttelse og formidling af resultaterne af EU-samarbejdet på ungdomsområdet. Støtteforanstaltninaer - Fordelina (mio. ECU) 2000 2002 (mio. ECU) (mio. ECU) (mio. ECU)(mio. ECU)(mio. EOtAnio, 2004 perioden 2003 2001 lait Kontor for teknisk bistand, - evaluering, undersøgelser, konferencer, publikationer: 9,45 9,88 10,51 11,15 11,81 52,80 43 7. 3. Forfaldsplan for forpligtelses-Zbetalingsbevillinger ForfaldsDlan for forDliatelses-/betalinasbevillinaer (mio. ECU) Forpligtelsesbevjll jnger 85,000 95,000 115,000 140,000 165,000 600,000 2000 2001 2002 2003 2004 I ALT Betalingsbevillinger 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 68 12,75 76 4,25 14,25 92 4,75 17,25 5,75 112 21 7 68,000 88,750 110,500 134,000 132 158,750 24,75 31,750 8,25 8,250 0,000 0,000 iait '• -\r: • V '< 85,000 95,000 115,000 140,000 165,000 600,000 8. F O R H O L D S R E G L ER M OD S V IG I samtlige kontrakter, aftaler og retlige forpligtelser, der indgås mellem Kommissionen og tilskudsmodtagerne, er det bestemt, at Kommissionen og Revisionsretten kan foretage en kontrol på stedet hos den direkte tilskudsmodtager eller hos den indirekte tilskudsmodtager, såfremt der er tale om en aktivitet, der styres decentralt, og at der i op til fem år efter kontraktperiodens ophør kan forlanges dokumentation for udgifter, der er afholdt forpligtelser. Tilskudsmodtagerne har pligt til at fremlægge en rapport og et regnskab, som analyseres med hensyn til indhold og udgifternes støtteberettigelse. Analysen afhænger af genstanden for fællesskabsfinansieringen og tager hensyn til de kontraktlige forpligtelser og principperne om sund økonomisk og finansiel forvaltning. i disse kontrakter, aftaler og retlige som led Som bilag til finansieringsaftalerne findes administrative og finansielle oplysninger, der bl. a. har til formål at præcisere, hvilke udgifter der er støtteberettigede i henhold til aftalerne. Kontrol og revision af de støttede projekter (samt evaluering i forbindelse med udvælgelsen) kan evt. lettes, ved at fællesskabsstøtten begrænses til kun at dække visse faktiske udgifter, der kan identificeres og kontrolleres i støttemodtagerens regnskab. Aftalerne mellem Kommissionen og de organer, der er udpeget til at styre de decentrale aktiviteter, indeholder mindsteklausuler, som de pågældende organer skal indføje i aftalerne med de endelige tilskudsmodtagere for at sikre bedst mulig beskyttelse af de endelige modtageres og Fællesskabets interesser. Disse organer bør udarbejde og anvende en metode til at kontrol af de endelige modtagere. 44 9. OVERVÅGNING OG EVALUERING AF FORANSTALTNINGEN 9. 1. Generel metode Kommissionen skal i henhold til artikel 12 i forslaget til afgørelse om iværksættelse af et fællesskabshandlingsprogram for ungdomsanliggender sammen med medlemsstaterne overvåge programmet og foretage løbende evaluering med henblik på at tilpasse programmet til de behov, der opstår under gennemførelsen. I den forbindelse agter Kommissionen i særlig grad at fokusere på følgende: • udvikling og udformning af værktøjer og ordninger, der gør det muligt at sikre overvågning, samt indikatorer og evalueringsmetoder, der er tilpasset ungdomsområdet • gennemførelse af evalueringer afhængigt af de særlige tematiske aspekter, som overvågningen og den løbende evaluering af programmet peger på • formidling evalueringen. til alle aktører af resultaterne af overvågningen og 9. 2. Overvågning Ved overvågningen af programmet fokuseres der især på den praktiske gennemførelse. Det drejer sig bl. a. om følgende: Udformning af en fælles database og edb-platform til aktørernes forvaltning af programmets forskellige aktioner. Det gør det muligt at forvalte projekter og at lette kommunikationen og samarbejdet mellem kontorerne, og der produceres løbende statistikker (kvalitet og kvantitet) over programmets aktiviteter. Analyse af støttemodtagernes og andre partneres rapporter og deres direkte bidrag ved møder og seminarer om overvågningen af aktionerne. Regelmæssig feedback fra de nationale kontorer, der skal forvalte EU- midlerne. Uddannelses- og oplysningsvirksomhed med henblik på at styrke de forskellige aktørers opmærksomhed over for evaluering og overvågning. 9. 3. Evaluering 9. 3. 1. De nærmere bestemmelser vedrørende evalueringen Erfaringerne fra evalueringen af Ungdom for Europa har vist, at det er vigtigt, at evalueringen ikke kun er punktuel, og at den inddrager alle aktørerne, 45 særlig de nationale kontorer, aktivt fra begyndelsen. Evalueringen bygger i lyset heraf på oplysningerne fra den løbende overvågning af programmets gennemførelse og på elementer, der målrettet og punktuelt indsamles vedrørende specifikke emner. Evalueringsordningen omfatter følgende: er udarbejdet -en midtvejsevaluering, der dels bygger på bidrag, som de enkelte medlemsstater har udarbejdet i samarbejde med Kommissionen, og som skal sendes til Kommissionen senest den 31. december 2002, dels på en evalueringsrapport, der I midtvejsevalueringen behandles de første resultater af interventionerne, målenes relevans og de første virkninger. Evalueringen omfatter en analyse af situationen med hensyn til lige muligheder for mænd og kvinder. Der foretages endvidere en vurdering af, om den finansielle forvaltning er hensigtsmæssig, og af programmets gennemførelsesbetingelser. På grundlag af disse elementer og oplysningerne fra overvågningen af programmet samt evt. punktuelle undersøgelser af bestemte aspekter af gennemførelsen udarbejder Kommissionen en midtvejsrapport inden den 30. juni 2003. eksternt organ. af et Efter lignende bestemmelser udarbejder Kommissionen en efterfølgende evalueringsrapport inden den 31. december 2005 på grundlag af bidrag fra medlemsstaterne, som skal indsendes senest den 30. juni 2005, og af en ekstern evaluering. Der opstilles relevante indikatorer, der specifikke for området, som led i den løbende evaluering, der er beskrevet ovenfor: Følgende indikatorer tages dog i betragtning i denne forbindelse: 9. 3. 2. Outputindikatorer • Generelle kvantitative indikatorer - • - • - antal unge, der deltager i programmet, og deres fordeling på alder og køn; andel af vanskeligt stillede unge, der deltager i programmet Specifikke kvantitative indikatorer andel af volontørtjenesteaktiviteter, der omdannes til initiativer efter europæisk volontørtjeneste generelt og afhængigt af arten af volontørtjenesteprojekter (sektor, land, varighed, type volontør osv. ); udskiftningshastighed for initiativtagere til projekterne (andel af nye organisationer). Generelle kvalitative indikatorer geografisk fordeling af aktiviteterne; forhold mellem partnerskaber (nord-syd, regional tilknytning) 46 • - Specifikke kvalitative indikatorer kvalitet af det pædagogiske indhold i projekterne under de forskellige aktioner. 9. 3. 3. Virkningsindikatorer • Generelle kvantitative indikatorer andel af nye selvstændige aktiviteter, der er et resultat af projekterne Specifikke kvantitative indikatorer andel af de unge, der har udført volontørtjeneste eller efterfølgende initiativer, som kommer i arbejde Generelle kvalitative indikatorer udbredelse af volontørtjenesteordningen tradition for sådanne ordninger i lande uden egentlig Specifikke kvalitative indikatorer inddragelse af lokalsamfundet. • - • - • - 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt budgetmyndigheden. 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype heraf varighed Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen faste stillinser midlertidige stillinger ved anven delse af yderligere ressourcer ved anvendelse afeksisterende ressourcer i det pagaeldende generaldirektorat eller den pagaeldende tjeneste 8 2 5 1 Tjenestemaend eller midler- tidigt ansatte Andre ressourcer A B C (Nationale eksperter - A7003) 7 2 5 1 1 IALT 16 16 2000-2004 47 10. 2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Tjenestemaend (*) Midlertidigt ansatte Andre ressourcer (nat. eksperter - A7003) Belob 7 560 000 540 000 37 000 Beregningsmetode 108 000 ECU x 14 mandar x 5 ar 108 000 ECU x 1 mandar x 5 ar 1 udsendt nat. ekspert x 5 ar I ALT | 8 640 000 | (*) Ved anvendelse af de eksisterende ressourcer, der anvendes til forvaltning af foranstaltningen (beregnet ud fra afsnit A-l, A-2, A-4, A-5 et A-7) - årlige omkostninger. 10. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen (i ECU) Budgetpost (nr. og betegnelse) A-7010 Tjenesterejser Bel0b Beregningsmetode 731 250 15 medlemsstater x 15 tjenesterejser x 650 ECU A-7030 Moder og indkaldelser 682 500 A-7031 Udgifter til meder i udvalg og komit^er, hvis hering er obligatorisk i forbindelse med udstedelse af faellesskabsretsakter I ALT 1 2 388 750 | pr. Tjenesterejse x 5 ar (Jf. bemaerkning 1) (4 mader x 1 deltager x 15 medlemsstater x 650 ECU) + (5 grupper x 3 nwder x 10 del- tagere x 650 ECU) x 5 ar (Jf. Bemaerkning 2) (4 m0der x 1 deltager x 15 medlemsstater x 650 ECU) + (3 grupper x 4 m0der x 1 deltager x 15 medlemsstater x 650 ECU) x 5 ar (Jf. bemaerkning 3) 780 000 Bevillingerne findes inden for GD XXITs eksisterende bevillingsramme. 1. På grundlag af det antal tjenesterejser, der anses for nødvendige under det nuværende program, og i betragtning af at der i højere grad vil blive anvendt decentrale forvaltningsmetoder, der bl. a. kræver mere omfattende kontrol på stedet, må det forventede antal på ca. femten dages tjenesterejse pr. medlemsstat anses for et minimum. 2. Følgende udgifter dækkes: • fire møder om året for programmets decentraliserede organer med deltagelse af én deltager pr. medlemsstat • tre møder om året for hver af de (fem) arbejdsgrupper, der nedsættes af disse organer til behandling af bestemte specifikke emner i forbindelse med programmets gennemførelse; hvert møde har ca. ti deltagere. 3. Følgende udgifter dækkes: • fire møder om året for udvalget for programmet med deltagelse af én deltager pr. medlemsstat • fire møder om året for hver af de (tre) arbejdsgrupper, der nedsættes af udvalget for programmet, med deltagelse af én deltager pr. medlemsstat. 48 KONSEKVENSANALYSE Forslagets konsekvenser for virksomhederne, herunder især små og mellemstore virksomheder (SMV'er) Forslagets titel Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om iværksættelse af et fællesskabs- handlingsprogram for ungdomsanliggender Dokumentets referencenummer XXXX Forslaget 1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet? Kommissionens forslag til afgørelse ligger i forlængelse af Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa" (KOM(97)563 endelig udg. ) og bygger på traktatens artikel 126 og 127 vedrørende fremme af europæisk samarbejde på uddannelsesområdet og ungdomsområdet. I handlingsprogrammet tages hensyn til erfaringerne fra tredje fase af gennemførelsen af programmet "Ungdom for Europa" (1994-1999), således som det fremgår af midtvejsevalueringen af gennemførelsen af programmet (KOM(98)52 endelig udg. ) og programmet "Europæisk volontørtjeneste". Ved en styrkelse på europæisk plan af samarbejdet mellem de forskellige aktører på ungdomsområdet er det hensigten at opbygge et europæisk område for uformel uddannelse af unge, der fremmer de unges viden og færdigheder samt deres deltagelse i samfundslivet, hvilket letter deres aktive integration i samfundet. I overensstemmelse med traktatens artikel 126 støtter og supplerer programmet på ungdomsområdet medlemsstaternes egen indsats med fuld respekt for deres ansvar og deres kulturelle mangfoldighed. Den fremgangsmåde, Kommissionen foreslår, og som ikke har til formål på nogen måde at harmonisere lovgivningen og de administrative bestemmelser på ungdomsområdet, tager sigte på følgende: * * * * at øge de unges aktive deltagelse, deres samfundsmæssige og arbejds markedsmæssige integration og deres solidaritetsfølelse, herunder over for unge fra tredjelande at fremme de unges aktive bidrag til de europæiske integrationsbestræbelser og bekæmpelsen af racisme og fremmedhad at fremme de unges iværksætterånd og kreativitet at forbedre kvaliteten af samarbejdet i forbindelse med ungdomspolitikken. 49 Forslagets bestemmelser om gennemførelsen (navnlig de fire store aktioner i artikel 4 og i bilaget til afgørelsen) er i overensstemmelse med traktatens relevante artikler og det kompetenceområde, Kommissionen har ifølge disse. Programmets tværnationale karakter i forbindelse med dets fire målsætninger sikrer generelt en overordnet merværdi, der kun kan være til gavn for udviklingen af nationale, regionale og lokale aktioner til fordel for unge, navnlig dårligt stillede unge. Alle programmets aktioner er udformet således, at de - bl. a. via mobilitet på tværs af grænserne og etablering af europæiske net - giver resultater, der ikke ville kunne opnås ved medlemsstaternes egen indsats alene eller i bilateralt samarbejde. 2. Hvem berøres af forslaget? To hovedmålgrupper er omfattet af programmet: * * unge, der principielt er 15-25 år og har lovlig bopæl i en medlemsstat aktører på ungdomsområdet, herunder navnlig: -undervisere - ungdomsledere - socialrådgivere - aktive medlemmer - de ansvarlige for ikke-statslige organisationer - regionale og lokale myndigheder. I programmet sondres ikke mellem størrelsen af virksomhederne (som indirekte støtter og nyder gavn af programmet). Små og mellemstore virksomheder berøres således i lige så høj grad som store virksomheder. Det vurderes dog, at i lyset af udviklingen af et europæisk uddannelsessamarbejdsområde vil det dreje sig om mange virksomheder, så meget desto mere i forbindelse med udformningen af en koordineret strategi for beskæftigelsen (således som Det Europæiske Råd besluttede på dets møde i Luxembourg i november 1997) og erhvervspolitik, hvor små og mellemstore virksomheder er hovedaktører. 3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget? Små og mellemstore virksomheder (og deres repræsentative organisationer) vil kunne udgøre et væsentligt element i forbindelse med etableringen af varige tværnationale partnerskaber og/eller multilaterale net og udviklingen af aktiviteter, der direkte er afledt af de projekter, der er blevet støttet inden for rammerne af programmet, navnlig efter at ungdomsinitiativerne og europæisk volontørtjeneste er afsluttet. 4. a) Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få? For beskæftigelsen og oprettelsen af nye virksomheder Udviklingen af en række kvaliteter (engagement, aktiv deltagelse, ansvarsfølelse, solidaritet, demokratisk grundholdning, motivation, respekt og tolerance samt selvtillid) og færdigheder (kommunikationsevne og medmenneskelige relationer, 50 lederskab, planlægning, teamånd, konfliktløsning, organisationstalent og problem løsning), herunder evnen til at arbejde i en europæisk sammenhæng (indlæring af andre sprog, multikulturel bevidsthed, direkte erfaringer fra andre medlemsstater etc. ) vil i høj grad øge de pågældende personers beskæftigelsesmuligheder. Erfaringerne har nærmere bestemt vist, at en meget stor del af de projekter, der blev støttet inden for rammerne af ungdomsinitiativerne i forbindelse med programmet "Ungdom for Europa" førte til iværksættelsen af vedvarende aktiviteter, beskæftigelse eller indgåelse af et partnerskab. Denne aktion giver desuden adskillige unge lejlighed til for første gang at stifte nærmere bekendtskab med Europa, hvilket kan munde ud i andre aktiviteter. Endvidere sigter initiativerne efter europæisk volontørtjeneste mod at give unge, der har deltaget i et projekt i forbindelse med volontørtjenesten, mulighed for på grundlag af disse erfaringer at udforme et nyt projekt eller en til dem skræddersyet handlingsplan. De første resultater af pilotaktionen i forbindelse med europæisk volontørtjeneste viser, at de erfaringer, de unge volontører har høstet, meget ofte sætter dem i stand til at "finde deres vej frem". Initiativerne efter europæisk volontørtjeneste hjælper unge til at gå videre ad den vej, de har valgt, uanset om der tale om at iværksætte en aktivitet, etablere en virksomhed eller gå i gang med en uddannelse. Beskæftigelsesmulighederne forbedres derved, hvilket er med til at støtte Fællesskabets og nationale foranstaltninger for at bevare og skabe nye arbejdspladser, navnlig Fællesskabets retningslinjer og de nationale hand lingsplaner. b) For virksomhedernes konkurrenceevne? Virksomhedernes konkurrenceevne afhænger i høj grad af arbejdstagernes viden og kvalifikationer. På længere sigt bidrager programmet på ungdomsområdet* i betragtelig grad til at forbedre kvaliteten af de menneskelige ressourcer, og det fremmer på den måde innovation og indirekte virksomhedernes konkurrenceevne og konkurrenceevnen i EU som helhed. 5. Indeholder forslaget foranstalminger. der tager høide for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav) ? Ikke relevant. Høring af de berørte kredse 6. Liste over organisationer, som er blevet hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter Midtvejsevalueringen om gennemførelsen af programmet "Ungdom for Europa" (KOM(98)52 endelig udg. ) er blevet grundigt gennemgået af udvalget for dette program og ungdomsforummet. Rapporten er desuden blevet drøftet i gruppen vedrørende unge i Rådet og udvalget for kultur, ungdom, uddannelse og medier i Europa-Parlamentet. Der er i forbindelse med pilotaktionen under europæisk volontørtjeneste blevet foretaget en større høring blandt ungdomsorganisationer og i ungdomsforummet. 51 V ISSN 0254-1459 KOM(98) 331 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 16 ^> Katalognummer : CB-CO-98-365-DA-C ISBN 92-78-36958-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 52