title: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja aluiden komitealle - Euroopan yhteisön ensimmäinen kulttuurin puiteohjelma (2000-2004)

eurovoc_concepts:
EU programme
cultural cooperation
cultural policy
cultural relations
project of common interest

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 05. 1998 KOM( 1998) 266 lopull. 98/0169 (COD) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle EUROOPAN YHTEISÖN ENSIMMÄINEN KULTTUURIN PUITEOHJELMA (2000-2004) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus-ja ohjelmointivälineen perustamisesta (Kulttuuri 2000 -ohjelma) (komission esittämä) Ensimmäinen kulttuurin puiteohjelma (2000-2004) Sisällysluettelo Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle Johdanto Uusi lähestymistapa kulttuurille Puiteohjelman perusta - yhteisön tehtävät ja toimivalta kulttuurin alalla - yhteisön toiminnan arviointi kulttuurin alalla - tehostettu kuulemismenettely Uuden lähestymistavan tavoitteet ja keinot EUROOPAN EHDOTUS PÄÄTÖKSEKSI RAHOITUS-JA OHJELMOINTIVÄLINEEN PERUSTAMISESTA KULTTUURIYHTEISTYÖN JA NEUVOSTON YHTENÄISESTÄ PARLAMENTIN KULTTUURIN SELKEÄ SISÄLLYTTÄMINEN YHTEISÖN TOIMIIN JA POLITIIKKOIHIN, KOMISSION STRATEGIA-ASIAKIRJA Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle Johdanto Ensimmäinen kulttuurin puiteohjelma avaa Euroopan unionille mahdollisuuden ottaa käyttöön uusi lähestymistapa yhteisön kulttuuritoimille. Sen avulla yhteisö voi vastata nykyajan asettamiin haasteisiin ja niin Euroopan kansalaisten kuin sen kulttuuritoimijoidenkin toiveisiin. Kyseinen uusi lähestymistapa vastaa nimenomaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston toiveisiin. Neuvosto kehotti komissiota 22 päivänä syyskuuta 1997 tekemässään päätöksessä esittämään «ohjaavan, kokonaisvaltaisen ja avoimen lähestymistavan kulttuuritoimintaan, mukaan lukien yksittäisen ohjelmointi- ja rahoitusvälineen ». Tämä uusi lähestymistapa on nostettu esiin hetkellä, jolloin Euroopan unioni valmistautuu kohtaamaan historiansa ja valmistautuminen ennennäkemättömään laajentumiseen. rahaliiton perustaminen tärkeän kauden, liittyvät talous- johon ja Komission ohjelman valmistelutyöhön liittyen käynnistämä tehostettu kuuleminen on valaissut kulttuurin asemaa ja sijoittumista suhteessa Euroopan unionin kohtaamiin suuriin haasteisiin. Jäsenvaltioiden, kansanedustuslaitosten, komission, kansainvälisten järjestöjen (Euroopan neuvosto, Unesco) ja kulttuurijärjestöjen kesken vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, ettei kulttuuri rajoitu vain perinteiseen «korkeakulttuuriin» (kuvataiteet, musiikki, tanssi, teatteri, kirjallisuus). Kulttuurin käsite kattaa nykyisin myös populaarikulttuurin, teollisen massakulttuurin ja nykykulttuurin. Tämä johtuu siitä, ettei kulttuurin katsota enää olevan toissijaista toimintaa, vaan yhteiskunnan liikkeelle paneva voima sekä luovuuden, elinvoiman, vuorovaikutuksen ja koheesion osatekijä. Niinpä se liittyy läheisesti vastauksiin, jotka tulee löytää seuraaviin nykyajan suuriin haasteisiin. u Euroopan yhdentymisen kiihdyttäminen yhdessä euron käyttöönottoa koskevan päätöksen sekä Luxemburgin Eurooppa-neuvoston 26 maan unioniin tähtäävän laajentumisprosessin käynnistämistä koskevan päätöksen kanssa. Nämä tulevaisuuden tulisi edistää sellaisen Euroopan näkymät huomioon ottaen kulttuuritoiminnan kansalaisuuden hahmottamista, joka perustuu kulttuuritietouteen, Euroopan kulttuureiden keskinäiseen ymmärrykseen ja niiden yhteisten ominaispiirteiden tiedostamiseen. u maailmanlaajuistuminen^ joka on yksi kaikkien kulttuurien tulevaisuuden kannalta tärkeimmistä kysymyksistä. Tuleeko maailmanlaajuistuminen rikastuttamaan kulttuureita vai yhdenmukaistamaan niitä? Köyhdyttääkö se yksittäisiä kulttuureita vai laajentaako niiden ilmaisuvoimaa? Euroopan unioni vastaa toimivaltansa kautta kansalaisistaan ja Euroopan kulttuureista kansainvälisisissä yhteyksissä ja erityisesti kansainvälisissä elimissä, kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittamisen välisistä yhteyksistä neuvotellaan. Euroopan unionissa säilytetään kunkin yhteisön identiteetti ja kulttuuriset oikeudet niin, etteivät unionin kansalaiset katsoisi sen häivyttävän heidän kulttuuri-identiteettiään vaan takaavan kulttuurien olemassaolon ja kukoistuksen. joissa maailmanlaajuistumisen ja u tietoyhteiskunta. Uusi tieto- ja viestintätekniikka tuovat esiin uusia realiteetteja ja tarjoavat myös merkittävät (cyber-kulttuuri). Ne kohtaamispaikkoja kulttuurille mahdollisuudet päästä käsiksi yhteiseen tietoon, kulttuurien vuoropuheluun, ideoiden kierrättämiseen sekä kulttuurin tiedottamiseen. Tulisi korostaa, että kulttuurialan tuotteilla ja palveluilla on luontainen arvonsa ja että teknologian tulisi palvella kulttuurisia tarkoitusperiä, kuten kulttuurin levittämistä sekä kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden kunnioittamista. tuottamisesta u työllisyys. Työllisyyttä käsittelevässä ylimääräisessä Eurooppa-ncuvoston kokouksessa Luxemburgissa (marraskuussa 1997) määriteltiin kaksi painopistealuetta työttömyyden torjumiseksi, joista toinen oli «työllisyyden aiempaa johdonmukaisempi ja määrä tietoisempi edistäminen kaikilla yhteisön politiikoilla». Komission yksiköiden selvityksistä, jotka kohdistuvat «kulttuuriin, kulttuuriteollisuuteen ja työllisyyteen», käy ilmi, että kulttuuritoiminta on merkittävä työpaikkojen lähde, jota tulisi hyödyntää. • sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Työttömyys ja epävarmuus ovat johtaneet siihen, että sosiaaliset siteet eivät ole enää niin tiukkoja ja syrjäytymisestä on tullut vakava uhka erityisesti lähiöissä. Sosiaalinen syrjäytyminen johtaa myös kulttuuriseen syrjäytymiseen. Monissa tapauksissa kulttuuritoiminta auttaa marginaaliväestöä, erityisesti nuoria näiden uudelleenintegroitumisessa yhteiskuntaan. Muuttovirrat ovat myös saaneet suurimman osan eurooppalaisista kaupungeista kohtaamaan monikulttuurisuuden haasteet. Tarjoavatko yhteiskuntamme tehokkaaseen ja suvaitsevaan integraatioon tarvittavat puitteet vai rinnastavatko ne kulttuurit ilman todellisia yhteyksiä? Euroopan unionin tulisi tukea integraatiota, joka perustuu sellaisiin perusarvoihin kuten ihmisoikeudet, vapaus, solidaarisuus ja suvaitsevaisuus. I -Uusi lähestymistapa kulttuurille Yhteisö on toteuttanut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen allekirjoituksen jälkeen ensimmäiset aloitteet, joiden avulla se: • on korostanut, että lisäksi yhteisen Euroopan rakentaminen koskee koko eurooppalaista yhteiskuntamallia, ja siinä tulee ottaa paremmin huomioon Euroopan kansalaiset, talous- ja rahaliiton toteutuksen u on alkanut sisällyttää kulttuurisen ulottuvuuden päätöksiinsä, joilla on vaikutuksia ja kulttuuriin, monimuotoisuutta kunnioitetaan kansainvälisissä yhteyksissä, taata, että Euroopan kulttuurista ja kielellistä luovaa työtä ja • on toteuttanut kolme ensimmäistä ohjelmaa, joilla edistetään kulttuuriyhteistyötä taiteiden (Kaleidoskooppi), kirjallisuuden (Ariane) ja kulttuuriperinnön (Rafael) alalla, • kehittää suhteita «kulttuurin, kulttuuriteollisuuden ja työllisyyden» välillä komission selvitysten pohjalta, joista käy ilmi kulttuuritoimintojen merkitys yhteiskunnalle ja sen työpaikkoja luova vaikutus. 4 tulee Kulttuurin merkitys Euroopan unionin tulevalle kehitykselle ja sen tuomat vastaukset tämänhetkisille suurille haasteille edellyttävät yhteisön kulttuuritoiminnan uudistamista ja tehostamista. Tällainen uudistaminen toteuttaa komission heinäkuussa 1997 hyväksymän Agenda 2000:n mukaisesti. Sen mukaan yhteisön sisäisten politiikkojen kehittäminen ja uudelleenjärjestäminen ovat ensisijaisia toimintalinjoja näiden haasteiden voittamiseksi. Agenda 2000:ssa korostetaan myös kulttuurin merkitystä Keski-Euroopan liittyvien maiden maiden laajenemisprosessin onnistumiselle ja osallistuminen yhteisön kulttuuri- ja koulutustoimintaan auttaa yhteyksien luomisessa näihin maihin ja hyödyttää kaikkia mukana olevia osapuolia". Unionin laajentumisen rahoitukseen liittyvien toimien osalta Agenda 2000:ssa todetaan seuraavaa: "Laajentuminen vaikuttaa eri ohjelmiin eri tavoin. Vaikka monien ohjelmien osalta viitteeksi käy liittyvien valtioiden BKTL:n mukainen kasvu, joillakin aloilla tarpeita voi olla enemmän. Tämä pätee niiden alojen politiikkoihin, joiden osalta väestö tai kieli (koulutus, kulttuuri) on li KTL: a pätevämpi peruste. " todetaan, että "unioniin tiiviimpien lähestymistapa, joka tukee Uusi EY:n perustamissopimuksen 128 artiklaan perustuva kulttuurin puiteohjelmaa vuosille 2000-2004 ja jossa otetaan huomioon komission, parlamentin ja neuvoston esittämät tavoitteet ja painopisteet, sisältää vuonna 1994 käynnistyneeseen kulttuuritoiminnan ensimmäiseen vaiheeseen verrattuna kokonaisvaltaisen ja avoimen kokonaiskuvan yhteisön kulttuuriin liittyvistä toimista. Toimet ovat tällä hetkellä lukuisia ja vaihtelevia, mutta samalla hajanaisia, mikä vahingoittaa yhteisön kuvaa sen kansalaisten silmissä, sillä nämä eivät ole tietoisia kulttuuriensa säilyttämiseksi ja niiden toimien laajuudesta tai kulttuurisen ulottuvuuden vaikutuksen huomioon ottamisesta yhteisen Euroopan rakentamisessa. toteutettujen lisäämiseksi Kokonaisvaltaiseen ja avoimeen kokonaiskuvaan pohjautuvalla uudella lähestymistavalla on kaksi ensisijaisia tavoitetta: 1- Yhteisön kulltuuriyhteistyöloimicn rationalisointi ja yhdenmukaistaminen yksittäisen ohjelmointi-ja rahoitusvälineen avulla, joka seuraa Ariadne-ja Kaleidoskooppi-ohjelmaa ja saattaa päätökseen Rafael-ohjelman. 2- Kulttuurin selkeä sisällyttäminen yhteisön toimiin ja politiikkoihin, jota on selvitetty komission strategia-asiakirjassa. II Puiteohjelman perusta Kulttuurin puiteohjelman laatiminen perustuu kulttuuritoimien oikeudellisen perustan antamisen lisäksi kulttuurialan järjestöjen ja tahojen tehostettuun kuulemiseen sekä käynnissä olevien kulttuuriohjelmien tulosten arviointiin (Rafael, Ariadne, Kaleidoskooppi). 1- yhteisön toimivalta kulttuurin alalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan kappaleissa esitetään, että jäsenvaltiot sekä ovat valmiita «toteuttamaan uuden vaiheen Euroopan yhdentymiskehityksessä» «syventämään ja kansalaisuuden maidensa perinteitä kansojensa välistä yhteisvastuullisuutta "ottamaan niiden historiaa, kulttuuria käyttöön yhteisen kunnioittaen» ja kansalaisille". Erityisen perustamissopimuksen vaikuttaa siihen, että «jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi». toimivallan periaate kulttuurin alalla on kirjattu EY. n 3 artiklan p alakohtaan, jonka mukaan yhteisön toiminta myötä EY:n perustamissopimuksen 128 artiklassa annetaan yhteisölle erityinen oikeusperusta kulttuurin alalla toteutettavia toimia varten. a) kulttuuritoiminnan alat Yhteisön toiminta kulttuurin alalla ei korvaa jäsenvaltioiden vastaavaa toimintaa. Kulttuurien monimuotoisuuden säilyttäminen on ensisijaisen tärkeää Euroopan yhteisölle, joka pyrkii keskittymään Euroopan kulttuurien eurooppalaiseen ulottuvuuteen, eli kansallisten ja alueellisten kulttuurien yhteisiin arvoihin ja aineksiin. Tätä on korostettu kahteen otteeseen artiklassa 128. Sen 1 kohdassa määrätään, että yhteisön toiminta «korostaa yhteistä kulttuuriperintöä» ja 2 kohdassa mainitaan «Euroopan kannalta merkittävä kulttuuriperintö». Yhteisön tukitoimet keskittyvät yhteistyöhön. Kulttuurin osa-alueet mainitaan 128 artiklan 2 kohdassa (tuntemus, kulttuuriperintö, kulttuurivaihto, taiteellinen ja kirjallinen luova toiminta) h) kulttuuritoiminnan ulkoiset toimet toimien alalla seuraavat Kulttuurialan toimia tai kulttuuriin vaikuttavaa toimintaa toteuttaakseen yhteisö on asettanut ulkoisten ja moni muotoisuuden kunnioittamisen varmistaminen, muiden maailman kulttuurien kanssa käytävän vuoropuhelun ja yhteistyön edistäminen, Euroopan kulttuurien ulkoisten vaikutusten edistäminen ja kehitysmaiden kulttuurien kehityksen tukeminen. Tällä alalla yhteisön yhteistyökumppaneina toimivat jäsenvaltiot, kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt. Tällöin voidaan erottaa toisistaan seuraavat sopimukset: tavoitteet: kulttuurin omaleimaisuuden u kansainväliset kauppasopimukset, jotka voivat vaikuttaa kulttuuriin, u E Y :n perustamissopimuksen 128 artiklan 3 kohdan perusteella tehdyt kulttuurisopimukset u yhteistyösopimukset, joihin sisältyy kulttuurialan toimia. c) kulttuuritoiminnan keinot Yhteisön kulttuuritoiminta on kehitetty 128 artiklan 5 kohdan perusteella, jossa määrätään kannustavista toimista, joihin eivät kuitenkaan kuulu yhdenmukaistamistoimet, 128 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen. Lisäksi 128 artiklassa määrätään neuvoston mahdollisuudesta antaa suosituksia. Vaikka suositukset eivät ole oikeudellisesti sitovia, niillä on kuitenkin oikeusvaikutuksia ja ne sopivat kansallisen kulttuurilainsäädännön ohjaamiseen. Samaisessa 128 artiklan 4 kohdassa määrätään myös, että «yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät toiminnassaan». näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa Tämä olennainen määräys kuvaa allekirjoittajavaltioiden tahtoa sisällyttää kulttuuri unionin suuriin tavoitteisiin. Kyseisellä määräyksellä Euroopan yhteisö sitoutuu ottamaan huomioon kulttuuriin liittyvät tavoitteet kaikessa toiminnassaan. Niinpä 128 artiklan 4 kohdassa korostetaan yhteisön toimielinten velvollisuutta sovittaa yhteen perustamissopimuksen eri tavoitteet vahvistaessaan toimia tai säädöksiä. Yhteisön on toimivaltaansa yhteisöoikeuden alalla noudatettava kyseistä velvoitetta toteuttaessaan (sijoittautumisoikeus, henkilöiden liikkumisvapaus, kilpailu, yhteinen kauppapolitiikka) tai määritellessään tai pannessaan täytäntöön tukipolitiikkaansa. tavaroiden ja 2- Yhteisön kulttuuritoimien arvioinnista opittua Komissio on toteuttanut kulttuurin puiteohjelman yhteydessä kaksi arviointia. Ensimmäinen arviointi koski 128 artiklaan perustuvien yhteisön ensimmäisen polven kulttuuriohjelmien toteuttamista. Näitä ovat Kaleidoskooppi (päätös N:o 719/96/EY, 29. 3. 1996), joka koskee taide- ja kulttuuritoimintaa, Ariadne (päätös N:o 2085/97/EY, 6. 10. 1997), joka koskee kirjaa ja lukemisen alaa, sekä Rafael (päätös N:o 2228/97/EY, 13. 10. 1997), joka koskee kulttuuriperintöä. Näiden ohjelmien kokonaismäärärahat ovat Kaleidoskoopille 26,5 miljoonaa ecua (1996 1998), Ariadnelle 7 miljoonaa ecua (1997-1998) ja Rafaelille 30 miljoonaa ecua ( 1997-2000). Nämä määrärahat tarkistetaan ohjelmien puolivälissä. Kyseiset ohjelmat rakentuvat seuraavien kolmen päälinjan ympärille: - yhteistyö kulttuurialan tietämyksen vaihto toimijoiden välillä ja erityisesti tietojen, kokemusten sekä - kulttuurin saatavuus yleisölle ja sen siihen osallistuminen luovan työn ja kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen. - Kun otetaan huomioon vuodesta 1994 käynnistetyt pilottihankkeet, on komissiolle jätetty 1994 97 noin 9000 hanke-ehdotusta. Samana ajanjaksona yhteisörahoitusta saaneet hankkeet edustavat 15:tä % hakemuksista, eli noin 1400 hanketta (Kaleidoskoopin osalta 511, Ariadnen 488 ja Rafaelin 392 hanketta). a) Valtioiden välinen yhteistyö Tämä tukimuoto on mahdollistanut aktiivisen yhteistyön kehittämisen yli 3 500 kulttuuri- maailman toimijan välillä. Kun vuosina 1994 ja 1995 hankekumppaneiden keskimääräinen lukumäärä oli kolme, on yhteistyöosapuolten lukumäärä kasvanut sittemmin merkittävästi. Niinpä kumppaneiden keskimääräinen lukumäärä oli vuonna 1996 neljä ja vuonna 1997 kuusi. Useimmiten ohjelmat ovat edesauttaneet osaltaan toisaalta jo vahvistettujen kansallisia yhteistyöhankkeita ja toisaalta yhteistyön laajentamista muihin jäsenvaltioihin. Esimerkiksi museoiden osalla, 18 % rahoitetuista hankkeista sisälsi jo valtioiden välistä yhteistyötä, kun taas 49 %:ssa hankkeista alun perin yksinomaan kansallinen yhteistyö laajeni valtioiden väliseksi ja 33 %:ssa hankkeista, joissa oli jo kehitelty valtioiden välistä kumppanuustoimintaa, toiminta laajeni muiden jäsenvaltioiden uusiin yhteistyökumppaneihin. Yhteisön tuki vaikutti näin ollen museoalan yhteistyöhön yli 80 %:ssa tapauksista. b) Saatavuus yleisölle ja sen osallistuminen Kulttuuritapahtumien ja kulttuuriperinnön saatavuus yleisölle on yksi näiden ohjelmien ulottuvuus. Kaleidoskoopissa 70 % tuetuista toimijoista on todennut yleisönsä määrän kasvaneen. Rafaelissa kohteiden saatavuutta on parannettu erityisesti avaamalla yleisölle aiemmin suljettuja kohteita ja kokoelmia sekä kohdeopastein, katalogien, Internet-sivuin, CD-ROMein jne. Rahoitettujen hankkeiden keston vuoksi (kolme vuotta) ei ole kuitenkaan vielä mahdollista arvioida näiden toimien vaikutusta yleisöön kokonaisuudessaan. Ariadne on edistänyt kirjojen saatavuutta ja lukemista nykykirjallisuuden käännösten (218 käännettyä teosta) tai edistämistoimien kautta. e) Kulttuuriperinnön ja luovan työn arvostuksen lisääminen Kaiken kaikkiaan nämä kolme ohjelmaa ovat mahdollistaneet tapahtumien suunnitteluun ja edistämisen tanssin ja teatterin alalla (182 ), musiikin ja oopperan alalla (125) ja muilla aloilla (204) sekä kirjallisuuden (218) ja merkittävään eurooppalaiseen liittyvien kohteiden/rakennusten konservoinnin ja entisöinnin (200). kulttuuriperintöön Joissain tapauksissa hanketta ei olisi voitu toteuttaa samoin edellytyksin ilman yhteisön tukea, joka mahdollisti yhteistyön ja kokemusten vaihdon. lisäämisen levikin Kulttuuritoimien ensimmäisen vaiheen aikana havaitut puutteet Kulttuurialalla erityisesti Kaleidoskoopin, Ariadnen ja Rafaelin kautta toteutetut toimet vuosina 1994-1998 suosivat kiistämättä valtioiden välisen kumppanuuden tehostamista ja laajentamista (mikä oli toimijoiden tahdon mukaista), kulttuurin saatavuutta yleisölle sekä eurooppalaisien kulttuuritoimien arvostuksen lisäämistä. Tämä johtaa kuitenkin kulttuuriyhteistyössä rakenteellisten vaikutusten puutteeseen, koska jo toteutuneet kumppanuudet eivät välttämättä jatku pitkään ja synnytä verkostoja. Lisäksi lainsäätäjien halu kattaa erittäin laaja toiminta-ala on johtanut jonkinasteiseen budjettivarojen ja suunniteltujen toimien hajautumiseen, mikä puolestaan vähentää myös yhteisön tuen näkyvyyttä. Viime vuosina tukitoimintaa on kuitenkin pyritty keskittämään, jotta vältettäisiin tällainen varojen liika hajauttaminen. Valittujen hankkeiden rahoitus osuutta onkin kasvatettu vuoden 1995 15 %:sta vuoden 1997 30 %:iin, mikä on kuitenkin riittämätöntä. Yhteisön keskimääräinen tuki kaudella 1994—1998 oli 38 000 ecua Kaleidoskoopille, 8 500 ecua Ariadnelle ja 72 000 ecua Rafaelille. Tuen määrä on erittäin pieni, kun se jaetaan kaikkien ohjelman kohteena olevien maiden kesken. Ohjelmien luonteesta ja jakautumisesta johtuen ei synergiavaikutusta synny eri kulttuurialojen välillä, ja kestävän yhteistyön kehittäminen vaikeutuu toteutettujen toimien vaatimattoman koon vuoksi. Niinpä yhteisön tukitoimien kokonaisvaikutus on ollut odotettua vähäisempi. Kuulemisen tulokset ovat vahvistaneet tämän arvion. Toinen vaihe arvioinnissa koski tapaa, jolla kulttuuriset näkökohdat on otettu ja tullaan ottamaan huomioon yhteisön eri toimissa ja politiikoissa, ja miten näiden toimien tavoitteissa on sovitettu yhteen kulttuurin tavoitteet. Tähän liittyen on laadittu «Ensimmäinen kertomus kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön K()M(96) 160 lopuIL, joka on toimitettu parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle. toiminnassa » Kyseisen kertomuksen loppupäätelmissä komissio toteaa, että «Vaikka keinot kohdistuisivat kulttuuritoimintaan tai kulttuurinäkökohtiin, toteutetut toimet eivät liity tai liittyvät harvoin vain yhteen tiettyyn politiikkaan, joka vastaisi yhteisön sille osoittamista tehtävistä kulttuurin alalla » ja toteaa haluavansa toimia siten, että «sisäisiä politiikkoja määriteltäessä ja toteutettaessa kunkin kulttuurialaan vaikuttavan välineen tavoitteiden ja keinojen tulee olla yhdenmukaisia yhteisön kulttuuripolitiikan tavoitteiden ja keinojen kanssa». Komission tässä tarkoituksessa hyväksymät sisäiset toimet (10 päivänä lokakuuta 1997 tehty päätös) ja puiteohjelma ovat konkreettisia osoituksia tästä myös parlamentin, neuvoston ja alueiden komitean jakamasta tavoitteesta. 3- Tehostetun kuulemisen tulokset Valmistellakseen puiteohjelmaa komissio on järjestänyt tehostetun kuulemisen. Kyseessä on eittämällä ollut laajin koskaan Euroopan unionissa kulttuurikysymyksiin keskittyvä kuuleminen. Kulttuuritoimien tulevaisuudesta on järjestetty seminaareja Irlannin puheen johtajakaudella (syyskuussa 1996) ja Alankomaiden puheenjohtajakaudella (huhtikuussa 1997). Näissä neuvoston ja komission pohdintoihin ovat osallistuneet korkeat kulttuuripersoonat. Unionin jäsenmaille, Euroopan talousalueen jäsenvaltioille, Kyprokselle ja Keski- ja Itä- nuroopan assosioituneille maille sekä eurooppalaisille kulttuurijärjestöille on lähetetty kyselyitä, joihin ne ovat laajalti vastanneet. Kuuleminen kulminoitui 29 ja 30 päivänä tammikuuta 1998 Brysselissä järjestettyyn Euroopan unionin kulttuurifoorumiin, joka kokosi yhteen komission, parlamentin, jäsenvaltiot sekä ETA- ja assosioituneet maat, samoin kuin kulttuurialan lukuisat järjestöt ja vaikuttajat. Parlamentti on järjestänyt lisäksi useita kulttuurijärjestöjen kuulemistilaisuuksia, joissa komissio on ollut myös läsnä. Myös Euroopan neuvoston (« la culture au coeur ») ja Unescon (« notre diversité créatrice »Javier Perez de Cuellarin raportti) viimeisimpiä selvityksiä on tarkasteltu. Kuulemisten yhteydessä ovat nousset esille asianomaisten yhteiset kannat ja huolenaiheet. Koko prosessi on tuonut esiin seuraavat seitsemän pääasiallista viestiä: u Ensimmäinen viesti koskee nykyisten kulttuuriohjelmien sisältöä. Niihin osallistujat ovat korostaneet, että kyseiset ohjelmat ovat olleet liian jäykkiä, ja ne ovat johtaneet riittämättömäksi katsottujen varojen liialliseen hajautumiseen. Ristiriitaa on esiintynyt monimutkaisten ja pitkien byrokraattisten menettelyjen ja lyhytvaikutteisten pienten toimien rahoituksen välillä. Uuden sukupolvien ohjelmissa tulee pyrkiä keskittämään toimia, etsimään rakenteellisia vaikutuksia ja yksinkertaistamaan hallinnointia edistämällä viestintää ja toimijoiden yhteistoimintaa kehittyneemmän yhteistyön puitteissa. u Toinen viesti on kulttuurin merkitys Euroopan yhdentymiselle, «kulttuuri Euroopan perusarvona». Yhteisön tietoisuus Euroopan edustamista kulttuureista, avoimesta ja monimuotoisesta yhteisestä eurooppalaisesta kulttuurialueesta vaikuttaa riittämättömältä, kun sitä tulisi hyödyntää Euroopan yhdentymisen edistämiseksi. • Kolmas viesti on, että kulttuuri on yhä enenevässä määrin yhteiskunnan liikkeelle paneva lähde. Niinpä työlle, joka on kaiken kulttuuritoiminnan voima sekä elinvoiman, dynaamisuuden ja sosiaalisen kehityksen ensisijainen asema olennainen osa. tulisi antaa luovalle u Neljäs viesti koskee kulttuuri omaleimaisuutta. Kulttuurialan hyödykkeet ja palvelukset eroavat muista hyödykkeistä ja palveluista. Niitä ei tulisi säädellä samalla tavalla kuin markkinavoimia. Ne edellyttävät kulttuurien monimuotoisuutta kunnioittavaa ja luovaa työtä edistävää sääntelyä. u Viides viesti korostaa sitä, että kulttuuri on oma alueensa, jonka avulla tehostetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta varsinkin herkillä alueilla tai syrjäytyneiden väestönosien keskuudessa. Kulttuuri ja kulttuurinen vaihto ja vuoropuhelu vahvistavat rauhan maaperää, mikä on yksi yhteisen Euroopan rakentamisen ensisijaisista tarkoitteista. • Kuudes viesti korostaa, että vaikka kulttuurin merkitys yhteisön sisällä on ilmeistä, on se sitä myös unionin suhteissa sen ulkopuolisiin kumppaneihin. Kulttuuri on unionin ulkopolitiikan valtti. Lisäksi on tarpeen säilyttää yhteys Euroopan ja kolmansissa maissa asuvien ja työskentelevien miljoonien eurooppalaisten välillä. u Seitsemäs viesti koskee sitä, että kullakin Euroopan kansalaisella tulisi olla oikeus kulttuuriin ja luovuutensa ilmaisuun. Kulttuuristen oikeuksien tunnustaminen on tähän liittyvä tärkeä tavoite. III - Uuden lähestymistavan tavoitteet ja keinot Yhteisön kulttuurialan uusi lähestymistapa sisältää eräitä yleisiä tavoitteita, jotka vastaavat perustamissopimuksessa ja etenkin sen 128 artiklassa yhteisölle kulttuurialalla asetettuja tehtäviä. Näitä ovat: yhteisen kulttuurialueen hyödyntäminen eurooppalaisille yhteisten kulttuuristen ominaispiirteiden korostamisen kautta, kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen ja edistäminen, luovuus kestävän kehityksen lähteenä Euroopan kulttuuri alueella ja eurooppalaisten keskuudessa, kulttuurin vaikutus sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä eurooppalaisten kulttuurien vaikutus kolmansiin maihin ja dialogi muiden maailman kulttuurien kanssa. Näiden tavoitteiden toteuttamiseksi komissio esittää seuraavat: •. ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yksittäisestä rahoitus-ja ohjelmointivälineestä (2000-2004). • strategia-asiakirja kulttuurinäkökohtien selkeästä sisällyttämisestä yhteisön toimiin ja politiikkoihin. 10 1/ Rahoitusväline Kulttuuriyhteistyön toimia tehostetaan yksittäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen kautta tapahtuvan uudelleenjärjestelyn avulla. Kyseinen väline on otettu käyttöön ajanjaksoksi 2000 2004, ja sen on jatkoa kolmelle nykyiselle kulttuuriohjelmalle (Kaleidoskooppi, Ariadne ja Rafael). Agenda 2()()():n mukaan kulttuuriyhteistyön uudet toimintatavat on suunniteltu siten, että vältetään hajautuminen hankkeisiin, joilla ei voida saada aikaan merkittävää vaikutusta. Niinpä yhteisön myöntämän sellaisten kulttuurihankkeiden toteuttamiseen, jotka todella ovat mittasuhteiltaan yhteisön laajuisia ja joilla on todellista vaikutusta. johtaa tulee tuen Ohjelman tarkoituksena on edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden luovan työn tekijöiden sekä kulttuurialan toimijoiden ja instituutioiden välillä seuraavien erityistavoitteiden mukaisesti: • Euroopan kansojen kulttuurin ja historian keskinäinen tuntemus tuomalla esiin heidän yhteinen kulttuuriperintönsä ja järjestämällä kulttuuria koskevaa vuoropuhelua • monikansallinen kulttuurin luominen ja levittäminen sekä taiteilijoiden ja teosten liikkuminen • kulttuurien monimuotoisuuden tukeminen ja uusien kulttuurin ilmenemismuotojen kehittäminen • kulttuurin osallistuminen yhteiskunnan sosiaalis-taloudellisecn kehittämiseen • curoppalaisittain merkittävän kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen • Euroopan kulttuurien levittäminen kolmansiin maihin ja vuoropuhelu muiden maailman kulttuurien kanssa. Komissio määrittelee tarvittavat toimintalinjat näiden tavoitteiden mukaisesti ja säännöllisin väliajoin. Tuetut loimet koostuvat monivuotisista kulttuuriyhteistyösopimuksista useiden jäsen valtioiden kulttuurialan toimijoiden välillä, Euroopan tai jopa maailmanlaajuisista laajoista toimista sekä uutta luovista toimista yhteisössä ja/tai kolmansissa maissa. Kaikki edellä mainitut on sisältyvät ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yksittäisestä rahoitus-ja ohjelmointivälineestä vudsiksi 2000-2004. 2/ Kulttuurinäkökohtien selkeä sisällyttäminen yhteisön toimiin ja politiikkoihin liittyvät näkökohdat huomioon EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdassa velvoitetaan yhteisö ottamaan toiminnassaan, ja komissio on katsonut kulttuuriin hyödylliseksi esittää suuntaviivat, joilla pyritään vahvistamaan yhteisön toimien ja välineiden näkyvyyttä, vaikutusta ja yhtenäisyyttä, jos ne vaikuttavat suoraan tai epäsuorasti kulttuuriin puiteohjelmankauden aikana (2000-2004). Tällainen lähestymistapa vastaa yhteisön muiden toimielinten. ja alueiden komitean esittämiin varaumiin, jotka on esitetty komission esitettyä 18 päivänä huhtikuuta 1996 tiedonannon «Ensimmäinen kertomus kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa» KOM(96) 160 lopull. 11 Kulttuurinäkökohtien 2000 2004 seuraavien kolmen pääasiallisen toimintalinjan kautta: sisällyttäminen yhteisön politiikkoihin voi tapahtua kaudella - kulttuuria suosivat lainsäädännölliset puitteet. - tukipolitiikkojen kulttuurisen ulottuvuuden tunnustaminen. - kulttuuri yhteisön ulkosuhteissa. Kaikki nämä on esitetty tarkemmin komission strategia-asiakirjassa. 12 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus-ja ohjelmointivälineen perustamisesta (Kulttuuri 2000 -ohjelma) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen1, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon2, noudattavat 189 h artiklassa määrättyä menettelyä1, sekä katsovat, että 1. kulttuuri on olennainen osa Euroopan yhdentymistä, ja se vahvistaa osaltaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin vakiintumista ja elinvoimaa sekä yhteisön vaikutusta kansainvälisesti, 2. kulttuuri pyrkii ylittämään sille perinteisesti asetetut rajat hyödyntäen myös sosiaali- ja talouselämää, ja tästä syystä sillä on merkittävä tehtävä vastattaessa yhteisön kohtaamiin uusiin haasteisiin, kuten maailmanlaajuistuminen, sosiaalinen yhteenkuuluvuus tai työpaikkojen luominen, tietoyhteiskunta, 3. kulttuurin merkityksen eurooppalaiselle yhteiskunnalle kasvaessa ja yhteisön kohdatessa uusia haasteita 2000-luvun lähestyessä on tärkeätä lisätä yhteisön toiminnan tehokkuutta ja yhtenäisyyttä kulttuurin alalla ehdottamalla sille yksittäisiä ohjelmointi-ja rahoituspuitteita vuosiksi 2000 2004 ottaen huomioon tarve kehittää kulttuurin huomioon ottamista asianomaisissa yhteisön politiikoissa; tätä varten on otettava huomioon neuvoston 22 päivänä syyskuuta 1997 tekemä päätös4, jolla pyydetään komissiota tekemään ehdotuksia perustamissopimuksen 128 artiklan täytäntöönpanemiseen tähtäävän yhtenäisen rahoitus-ja ohjelmointivälineen perustamisesta, 4. kansalaisten sitoutumiseksi ja osallistumiseksi täysimääräisesti yhteisen Euroopan rakentamiseen, olisi korostettava enenevässä määrin heidän yhteisiä kulttuuriarvojaan ja kuulumisestaan -juuriaan yhteiskuntaan, ja solidaarisuuteen; on tarpeen saavuttaa parempi tasapaino talouden ja kulttuurin välillä yhteisössä siten, että kyseiset osa-alueet täydentävät ja tukevat toisiaan, joka perustuu vapauteen, demokratiaan, puhuttaessa heidän suvaitsevaisuuteen identiteetistään avaintekijänä ja li Y VI, KYVI, KYVI, HYVI-C 305, 7. 10. 1997, s. I. 13 5. perustamissopimuksen tavoitteena on jatkaa kehitystä yhä tiiviimmän Euroopan kansojen välisen liiton luomiseksi sekä myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä, 6. tämän vuoksi yhteisö on sitoutunut toimimaan Euroopan yhteisen kulttuurialueen kehittämiseksi, joka olisi avoin ja monimuotoinen ja perustuisi toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen, kaikkien kulttuurialan toimijoiden väliseen yhteistyöhön, kulttuuri ja kulttuurisen toimintoja monimuotoisuuden kunnioittamisen varmistamiseen, lainsäädännöllisten puitteiden tukemiseen suosivien 7. Euroopan yhteisen kulttuurialueen tekemiseksi eläväksi todellisuudeksi, on tärkeätä tukea luovuutta, lisätä eurooppalaisen ulottuvuuden omaavan kulttuuriperinnön arvostusta, rohkaista Euroopan kansojen keskinäistä kulttuurin ja historian tuntemusta kuin myös suosia kulttuurivaihtoa kulttuuritietouden laajentamiseksi sekä edistää yhteistyötä ja luovaa lyötä, 8. tässä yhteydessä olisi edistettävä lisääntyvää yhteistyötä kulttuurialan toimijoiden kanssa rohkaisemalla näitä tekemään yhteistyösopimuksia, jotka mahdollistavat yhteiset toimet; tuki tarkemmin kohdennetuille toimille, jotka ovat hyvin näkyviä Euroopassa; tuki erityisille ja uutta luoville toimille; tiedonvaihto-ja keskustelufoorumeiden järjestäminen käsittelemään Euroopan etua edustavia kiinnostavia aiheita, 9. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 719/96/EY5, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2085/97/EY6 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2228/97/EY7, perusteluilla kulttuuriohjelmilla Kaleidoskooppi, Ariadne ja Rafael on toimien saavuttu ensimmäinen myönteinen täytäntöönpanossa, mutta yhteisön kulttuuritoimintaa on järkiperäistettävä ja laajennettava, tavoite yhteisön kulttuuria tukevien 10. komission tiedonannon Agenda 2000 mukaisesti olisi tehostettava yhteisön tasolla toteutettavia toimia keskittymällä erityisesti sisäisten politiikkojen tarjoamiin keinoihin, joita ovat muun muassa kulttuuritoimet, siten että vältetään voimavarojen pirstoutuminen toimiin, joilla ci tulisi olemaan merkittävää vaikutusta; yhteisön kulttuuritoimien olisi laajuisten johdettava Euroopan yhteisen kulttuurialueen sisällä sellaisten yhteisön hankkeiden toteuttamiseen, jotka ovat kansalaisten havaittavissa ja todella vaikuttavia, 11. on otettava huomioon kokemukset, jotka on saatu erityisesti ensimmäisen sukupolven kulttuuriohjelmien arvioinnista, kaikkien asianosaisten laajasta kuulemisesta sekä 29 ja 30 päivänä tammikuuta 1998 järjestetyn Euroopan unionin kulttuurifoorumin tuloksista, 12. Kööpenhaminassa 21 ja 23 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotetaan avaamaan yhteisöohjelmat Keski- ja Itä-Euroopan maille, jotka ovat osapuolina assosiaatiosopimuksissa; yhteisö on allekirjoittanut joidenkin kolmansien maiden kanssa yhteistyösopimuksia, joissa on kulttuuria koskeva lauseke, EYVL L 99, 20. 4. 1996, s. 20. EYVL L 291, 24. 10. 1997, s. 26. EYVL L 305, 8. 11. 1997, s. 31. 14 13. tällä päätöksellä toteutetaan koko ohjelman keston kattava kokonaisrahoitus, joka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen" 1 kohdan mukaisesti budjettivallan käyttäjälle ensisijainen ohje vuosittaisessa talousarviomenettelyssä, 14. perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitetyn toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus periaatteen mukaisesti, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli sääntöjen antamista liikennöivillä aluksilla työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten työolosuhteista ja sen vuoksi se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia paremmin toteuttaa yhteisön tasolla; tämä direktiivi rajoittuu vähimpään näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen, ja jäsenvaltioiden välillä 15. tämä ohjelma on vuodesta 2000 ainoa yhteisön kulttuuritoimenpideohjelma ja sen vuoksi päätös N:o 2228/97/EY olisi kumottava, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Kesto ja tavoitteet Otetaan käyttöön yhteisön kulttuuritoimien yksittäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline, Kulttuuri 2000 -ohjelmaksi, ajanjaksoksi 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2004. 2000 Kulttuuri 2000 -ohjelma tukee Euroopan yhteisen kulttuurialueen arvostuksen lisäämistä tukemalla yhteistyötä jäsenvaltioiden luovaa työtä tekevien, kulttuurialan toimijoiden ja kulttuuri-instituutioiden välillä seuraavin tavoittein: a) Euroopan kansojen keskinäinen kulttuurin ja historian tuntemus korostaen heidän yhteistä kulttuuriperintöään sekä edistää kulttuurivuoropuhelua, b) luova työ, monikansallinen kulttuurin levittäminen sekä taiteen tekijöiden ja teosten liikkuvuus, c) kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen ja uusien kulttuuristen ilmaisumuotojen kehittäminen, d) kulttuurin osallistuminen sosiaalistaloudelliseen kehitykseen, e) Euroopalle tärkeän kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen, 0 Euroopan kulttuurien vaikutus kolmansiin maihin ja vuoropuhelu muiden maailman kulttuurien kanssa. Kulttuuri 2000 -ohjelma edistää tehokasta liittymistä yhteisön muiden politiikkojen toimiin, joilla on vaikutusta kulttuuriin. EYVLC 102, 4. 4. 1996, s. 4. 15 2 artikla Kulttuuritoimien lajit Edellä I artiklassa mainittujen tavoitteiden toteuttaminen tapahtuu seuraavilla toimilla: a) yhdennetyt toimet, yhteistyösopimuksiin, jotka liittyvät kulttuurialan rakenteellisiin ja monivuotisiin b) laajat toimet, joilla on vaikutusta Euroopan laajuisesti ja/tai kansainvälisesti c) erityiset, uutta luovat ja/tai kokeelliset toimet yhteisössä ja/tai kolmansissa maissa. Toimet näiden toimien toteuttamiseksi esitetään liitteessä. 3 artikla Talousarvio Kokonaisrahoitus Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanolle 1 artiklassa tarkoitetun kauden aikana on 167 miljoonaa ecua. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset maksusitoumukset rahoitusnäkymien puitteissa. Rajoittamatta sopimusten ja yleissopimusten soveltamista, joissa yhteisö on sopimuspuoli Kulttuuri 2000 -ohjelman edunsaajina olevien järjestöjen tai yritysten on oltava ja pysyttävä suoraan tai enemmistöomistuksella jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltion kansalaisten hallussa. 4 artikla Täytäntöönpano Komissio vastaa Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanosta. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 16 5 artikla Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt Euroopan talousalueen maat sekä Kypros ja Keski-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua Kulttuuri 2000 -ohjelmaan edellytyksin, jotka on vahvistettu näiden maiden kanssa jo tehdyissä tai myöhemmin tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa, jotka koskevat yhteisön ohjelmiin osallistumista. Kulttuuri 2000 -ohjelma mahdollistaa myös yhteistyön muiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet kulttuuri lausekkeita sisältäviä assosiaatio- tai yhteistyösopimuksia, käyttäen lisämäärärahoja, jotka asetetaan käytettäväksi näiden maiden kanssa sovittavin menettelyin. Kulttuuri 2000 -ohjelma mahdollistaa 2 artiklassa säädettyjen toimien toteuttamiseksi järjestettävän yhteistyön kulttuurialalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Unescon tai Euroopan neuvoston kanssa, perustuen tasapuoliseen osallistumiseen ja jokaisen toimielimen ja järjestön omien sääntöjen noudattamiseen. 6 artikla Arviointi Komissio esittää vuoden 2002 aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle yksityiskohtaisen arviointikertomuksen Kulttuuri 2000 -ohjelmassa saavutetuista tuloksista suhteessa sen tavoitteisiin ja liittää siihen tarvittaessa ehdotuksen tämän päätöksen muuttamiseksi. Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanon loputtua komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta. 7 artikla Kumoaminen Kumotaan päätös N:o 2228/97/EY 1 päivästä tammikuuta 2000. 8 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta puhemies puheenjohtaja 17 LIITE Kulttuuri 2000 -ohjelman tarkoituksena on rohkaista luovaa työtä, Euroopan kansojen kulttuurin tuntemusta ja levittämistä erityisesti musiikin, kirjallisuuden, näyttämötaiteen sekä aineellisen ja aineettoman perinnön ja uusien kulttuurin ilmaisumuotojen alalla edistämällä jäsenvaltioiden kulttuurialan elinten ja toimijoiden sekä kulttuuri-instituutioiden yhteistyötä ja tukemalla luonteensa vuoksi edistävät eurooppalaisen kulttuurin leviämistä niin Euroopan unionin sisällä kuin ulkopuolella. ja eurooppalaisen toimia, jotka laajuutensa Komissio määrittelee painopistealueet. I - Toimien kuvaus säännöllisesti ohjelman täytäntöönpanolle välttämättömät /. Rakenteellisiin ja monivuotisiin valtioiden välisiin kulttuuriyhteistyösopimuksiin liitetyt yhdennetyt toimet Komissio edistää eri jäsenvaltioiden toimijoiden, kulttuurialan elinten ja kulttuuri- instituutioiden lähentymistä ja yhteistä työtä erityisesti verkostoitumisen kautta rakenteellisten ja monivuotisten kulttuuritoimien toteuttamiseksi niin yhteisön sisällä kuin ulkopuolellakin. Tällaiset kulttuuriyhteistyösopimukset, joiden kesto on enintään kolme vuotta, sisältävät kaikki tai osan seuraavista toimista: • Laajojen teosten ja muiden kulttuuritapahtumien yhteinen tuottaminen (esim. näyttelyt, festivaalit jne. ) erityisesti esittävän taiteen, kirjallisuuden ja kulttuuriperinnön alalla siten, että ne saatetaan mahdollisimman monen unionin kansalaisen ulottuville; u Kulttuuritapahtumat (niin näyttämötaidetta, kuvataidetta kuin kulttuuriperintöä koskevat) yhteisön alueella eurooppalaisen kulttuurin paremmin tunnetuksi tekemiseksi; u Useita eri kulttuurialoja kokoavat toimet ja erityisesti: - yhdennettyjen hankkeiden kokoaminen useammalta alalta (joissa yhdistyy esimerkiksi luova työ, kulttuuriperintö ja uudet teknologiat) merkittäviä investointeja tarvitsevien kulttuurialan paikkojen, tai hankkeiden arvostuksen lisäämiseksi; rakennusten, kohteiden, tapahtumien - kulttuuritoimien kokoaminen talouden dynamismin kehittämiseksi yhdistämällä ammattityö kokonaisuudessaan teknisestä tai osittain suunnittelutyöstä aina tekniseen toteutukseen ja muuhun toteutuksen mahdollistavaan työhön; luovasta työstä ja • Toimet, joiden (taiteilijat, konservaattorit, museoalan ammattilaiset) osaamista ja liikkuvuutta niin akateemisella kuin käytännön tasolla mukaan lukien uusien teknologioiden käyttö; tarkoituksena on kehittää kulttuurialan ammattilaisten • Toimet, joiden tarkoituksena on saada kansalaiset arvostamaan enemmän (aineellisen ja aineettoman) kulttuuriperinnön tutuksi eurooppalaisten yhteiset kulttuuriset arvot ja juuret ja edistää Euroopan kansojen ja monimuotoisuutta, rikkautta tehdä 18 kulttuurin ja historian keskinäistä tuntemusta sekä kulttuurien vuoropuhelua. (Koulutus-, levittämistä koskevat toimet, tutkimus-, tiedotus- ja opetustoimet sekä tietämyksen seminaarit, kongressit, tapaamiset, kuten esimerkiksi lieteen ja kulttuurien kohtaamiset jne. eurooppalaisittain merkittävistä aiheista. ) tukea myönnetään 4 artiklassa säädetyn komitean Yhteisön lausunnon mukaisesti «kulttuuriyhteistyösopimusten» toteuttamiseksi. Sen tarkoituksena on kattaa osa hankkeen rahoituksesta sekä kulut, jotka liittyvät kestävän ja monivuotisen yhteistyön aloittamiseen yhdessä unionin jäsenvaltiossa juridisesti hyväksytyssä muodossa. Jotta yhteistyösopimus olisi tukikelpoinen, sitä koskevien toimien toteutuksessa on oltava toimijoita vähintään seitsemästä Kulttuuri 2000 -ohjelmaan osallistuvasta valtiosta. Yhteisön tuki ei voi ylittää 60 prosenttia kulttuuriyhteistyösopimuksen rahoituslaskelmasta. Se ei voi olla alle 200 000 ecua eikä yli 350 000 ecua vuodessa. Tukea voidaan korottaa enintään 20 prosentilla, jotta katettaisiin yhteistyösopimuksen verkostoitumiseen ja hallintaan liittyvät kulut. 2. Laajat toimet Nämä toimet, jotka ovat ulottuvuudeltaan ja laajuudeltaan merkittäviä ja saavat laajalti huomiota yhteisön kansalaisten keskuudessa, lisäävät osaltaan tietoisuutta samaan yhteisöön kuulumisesta samoin kuin Euroopan kulttuurien monimuotoisuudesta. Erityisesti näihin toimiin kuuluvat: u Euroopan jonka parlamentin j a neuvoston päätöksessä. kulttuurikaupunki, valitsemismenettely määritetään Euroopan • Euroopan unionin kulttuurifestivaalin luominen näyttämötaiteen alalla unionin puheenjohtajina toimivissa maissa. u Eurooppa-päivicn järjestäminen tiettyjen kansainvälistä huomiota saavien suurien kulttuuritapahtumien yhteydessä, jolloin niihin voivat osallistua Kulttuuri 2000 -ohjelmaan osallistuvien tai siihen assosioituneiden maiden taiteilijat ja henkisen alan edustajat. • Kulttuuritapahtuman, -muistomerkin tai -kohteen arvostuksen lisääminen, kun se edustaa yhteistä kulttuurivirtausta, sijaitsee unionin alueella sekä on eurooppalaisittain merkittävä, symboliarvoltaan huomattava ja kansalaisten ulottuvilla. u Suurten taiteellisten kykyjen tunnustaminen. • Kulttuurien vuoropuhelun rohkaiseminen niin yhteisön sisällä kuin ulkopuolellakin järjestämällä Euroopan unionin kulttuuri foorumeita. u Laajojen tapahtumien monikansallinen levittämicn uusien tietoyhteiskunnan tarjoamien teknologoiden avulla mukaan lukien kulttuuritapahtumien monikansallinen jakelu (keskustelut, taide-esitykset, teokset jne. ) televisiokanavilla («hidastuksen», käännöksen, dubbauksen, tekstityksen tukeminen. ), u Koulutuksen, taiteet ja kulttuurin yhdistävien uutta luovien toimien järjestäminen. Yhteisön tuki näille toimille ei voi olla alle 200 000 ecua eikä yli miljoona ecua. 3. Erityiset toimet Yhteisö tukee vuosittain yhteistyötoimia, johon osallistuu eri jäsenvaltioiden kulttuurialan toimijoita, tämän päätöksen 4 artiklassa säädetyn komitean lausunnon mukaan määriteltyjen toimintalinjojen pohjalta. Nämä toimet, joihin tulee osallistua vähintään neljän jäsenvaltion toimijoita, ovat luonteeltaan uutta luovia ja kokeilevia, ja niiden tarkoituksena on erityisesti: u edistää klassisen kulttuurin ohella sellaisten uusien kulttuurin ilmaisumuotojen esiin nousemista ja kukoistamista, kuten luontoon, solidaarisuuteen, tieteeseen ja rauhaan liittyvä kulttuuri jne; • saada kulttuuri paremmin Euroopan kansojen ulottuville ja lisätä näiden osallistumista siihen mahdollisimman laajasti kaikista sosiaalisista ja alueellisista ryhmistä, mukaan lukien kaikkein heikoimmassa asemassa olevat ja erityisesti nuoret; u edistää multimedia-apuvälineiden luomista erilaisille kohderyhmille, jotta eurooppalainen taiteellinen luova työ ja kulttuuriperintö tehtäisiin näkyvämmäksi ja saatettaisiin kaikkien ulottuville; u • rohkaista aloitteita, kokemusten vaihtoa ja sosiokulttuurialan toimijoiden välillä, jotka työskentelevät sosiaalisen yhdentämisen ja erityisesti nuorten parissa; tai yhteistyötä sellaisten kulttuuri- tukea Euroopan kulttuurien levittämistä kolmansiin maihin rohkaisemalla erityisesti ja/tai yhteistyötä kulttuuriyksiköiden välillä eurooppalaisittain tärkeistä aiheista. jäsenvaltioiden kolmansissa maissa instituutioiden toimivien Yhteisön tuki erityisille toimille ei voi olla alle 50 000 ecua eikä yli 100 000 ecua. II - Yhteensovittaminen muiden kulttuurialaan vaikuttavien yhteisön välineiden kanssa Komissio varmistaa yhteensovittamisen muiden kulttuurialalla vaikuttavien yhteisön välineiden kanssa yhteistyösopimusten, laajojen toimien ja erityisten toimien kautta. Tämän tarkoituksena on erityisesti edistää ja järjestää yhteistyötä sellaisten alojen välillä, joilla on yhteisiä ja samaan tähtääviä intressejä, kuten - kulttuuri ja matkailu (kulttuurimatkailun kautta) - kulttuuri ja opetus (erityisesti esittämällä peruskouluissa, lukioissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa eurooppalaista kulttuuria esitteleviä audiovisuaalisia ja multimediatuotteita, joita kommentoivat luovan työn tekijät ja taiteilijat) 20 - kulttuuri ja työllisyys lukemalla kulttuurityöpaikkojen luomista erityisesti uusissa kulttuurikohteissa - kulttuuri ja ulkosuhteet - kulttuurialan tilastot vertailtavissa olevien tilastotietojen vaihtamiseksi yhteisön tasolla. UI-Viestintä Yhteisön tukea saavien on mainittava tuesta selvästi mahdollisimman näkyvällä tavalla kaikessa tiedotuksessaan ja viestinnässään, joka liittyy käynnistettyyn ja toteutettuun toimeen. IV - Tekninen apu ja liitännäistoimet Komissio voi käyttää Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanossa apunaan teknistä apua tarjoavia elimiä, ja tähän apuun liittyvä rahoitus sisällytetään ohjelman kokonaisrahoitukseen. Se voi samoin edellytyksin käyttää asiantuntijoiden tai asiantuntijaverkostojen apua. Lisäksi tai muita asiantuntija komissio voi järjestää arviointeja, seminaareja, symposiumeja tapaamisia, jotka voivat helpottaa ohjelman täytäntöönpanoa. Komissio voi myös toteuttaa tiedottamiseen sekä tiedon julkistamiseen ja levittämiseen liittyviä toimia. V- Yhteyspisteet Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät ja tehostavat Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanossa hyödyllisten tietojen keskinäistä vaihtoa apunaan kulttuurin yhteyspisteet, joiden tehtävänä on: - varmistaa Kulttuuri 2000 -ohjelman mainostaminen - rohkaista ammattilaisia osallistumaan laajemmin kyseisiin toimiin - varmistaa pysyvä yhteydenpito jäsenvaltioiden eri tukea hoitavien laitosten kanssa, jotta Kulttuuri 2000 -ohjelma täydentäisi kansallisia tukitoimenpiteitä. 21 KULTTUURINÄKÖKOHTIENSELKEÄ SISÄLLYTTÄMINEN YHTEISÖN TOIMIIN JA POLITIIKKOIHIN Komission strategia-asiakirja Perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisön toimivaltaa harjoitettaessa on otettava huomioon kulttuuriin liittyvät näkökohdat ja yhteensovitettava (komission päätös 17. 10. 97) hyväksyttyjen toimenpiteiden omat tavoitteet kulttuurialan tavoitteiden ja erityisesti seuraavien kanssa: kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittaminen, luovan työn ja kulttuurien kehittämisen kulttuurivaihtoon. Kulttuurinäkökohticn sisällyttäminen yhteisön toimiin ja politiikkoihin tapahtuu komission hyväksymissä suuntaviivoissa kauden 2000 2004 aikana seuraavien kolmen pääasiallisen toimintalinjan mukaisesti: sekä osallistuminen yhteistyöhön rohkaiseminen ja - kulttuuria suosivat oikeudelliset puitteet - tukipolitiikkojen kulttuurinen ulottuvuus - kulttuuriyhteisön ulkosuhteissa. 1 - Kulttuuria suosivat oikeudelliset puitteet Useita kulttuurielämän aloja säädellään eurooppalaisilla säädöksillä ja päätöksillä, jotka tähtäävät edellä mainittuihin tavoitteisiin. A - Kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittaminen talouksien maailmanlaajuistucssa, mikä puolestaan saattaa Tarve kulltuuri-idcntiteelin tunnustamiseen ja kunnioittamiseen on noussut erityisen tärkeäksi johtaa yhteiskunnassamme kulttuuriseen ja kielelliseen yhdenmukaistamiseen ja jopa banaalistumiseen. Euroopan yhteisö, joka koostuu vuosisatoja toisiaan rikastuttaneista vaihtelevista ja omaperäisistä kulttuureista, haluaa tietoisesti kunnioittaa kulttuurien monimuotoisuutta muodostamallaan avoimella kulttuurialueella. unionista tämä kunnioitus Sopimuksessa Euroopan (EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan p kohta ja 128 artiklan 1 kohta), joka on vahvistettu Amsterdamissa allekirjoitetulla sopimuksella: uuden 128 artiklan 4 kohdassa tarkennetaan, liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen että «yhteisö ottaa kulttuuriin määräysten mukaisessa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi». esitetään velvoitteena toiminnassaan, kulttuuriensa erityisesti tuomioistuin on myös Euroopan yhteisöjen tiedostanut erityistarpeet, joita kulttuuri- identiteetin vaaliminen ja hyödyntäminen synnyttävät. Niinpä se on todennut asiasta esimerkiksi, että «perustamissopimuksessa sallitaan sellaisen politiikan toteuttaminen, jonka tavoitteena on puolustaa ja edistää jäsenvaltion kieltä» (tuomio asiassa Groener) ja, että «maan oman historiallisen ja taiteellisen perinnön vaaliminen ja hyödyntäminen» olivat pakottavia ja yhteistä etua edustavia syitä, jotka oikeuttivat poikkeukseen palveluiden vapaassa liikkuvuudessa (tuomio asiassa « Guides touristiques »). 22 Kirjaa ja lukemista koskeva politiikka Neuvosto kehottaa rajojen yli sovelletavista kirjojen kiinteistä hinnoista Euroopan kielialueella 22 päivänä syyskuuta 1997 tehdyssä päätöksessä (97/C305/02) komissiota «selvittämään /2<V artiklan 4 kohdan merkitystä perustamissopimuksen niiden artiklojen täytäntöönpanemisen kannalta, jotka voivat koskea rajojen yli sovellettavia kirjojen kiinteitä hintoja, ja ilmoittamaan tarvittaessa keinot, joiden avulla kirjojen kiinteitä hintoja koskevia sääntelyjä tai sopimuksia olisi mahdollista soveltaa yhtenäisellä kielialueella». Komissio tekee tämän kehotuksen perusteella perusteellisen tutkimuksen kirjojen hinnoista ja keinoista niiden kirjoittamisen ja levittämisen tukemiseksi. Tämän jälkeen se päättää, onko kyseistä alaa koskeva aloite on tarpeellinen. Julkinen tuki kulttuurille Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määrätään, että «yhteis markkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla». Komissio päättää tapauskohtaisesti 92 artiklan 3 kohdassa määrätyn poikkeuksen sovellettavuudesta 92 artiklan 1 kohdan tukikieltoon. Päätöksissään se ottaa huomioon kunkin tapauksen ja markkinoiden erityisedellytykset huomioiden kulttuuriset tavoitteet, joita noudatetaan siihen asti, kun komissio antaa kyseisen alan tukia koskevat suuntaviivat. Luonnonnähtävyyksien ja kulttuurikohteiden suojelu. Ihmisten toiminnan muokkaamat luonnonnähtävyydet todistavat osaltaan tietynlaisesta kulttuurista. Kulttuurikohteet taas ovat ainutlaatuisia kauneutensa (taiteellisen, pittoreskin), toimintansa (tieteellisen) tai niiden (historiaan tai tarinoihin liittyvien) muistojen kautta. Yhteisön on taattava kaikkien eri politiikkojensa avulla tukitoimien kautta, että näitä luonnonnähtävyyksiä ja kohteita kunnioitetaan ja mahdollistettava kulttuurien moninaisuuden noudattaminen. Tähän haasteeseen vastaamiseksi on suunniteltu esitettäväksi 128 artiklaan perustuvaa suositusta. harjoittamiensa rakenteellisten Audiovisuaalialan politiikka «Rajattomasta televisiosta» 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetun direktiivin soveltamisessa on kiinnitetty erityistä huomiota teosten kunnioittamista (mainosten rajoittaminen) ja kulttuurisen ja kielellisen moninaisuutta koskeviin määräyksiin audiovisuaalisia teoksia edistämällä. Näiden toimien vaikutuksia tutkitaan vuoden 2002 aikana. B - Luovan työn ja kulttuurien kehittämisen rohkaiseminen Luova työ on kaiken kulttuuritoiminnan olennainen osa. Se ruokkii yhteiskuntaa ja on se liikkeelle paneva voima. Se ruokkii kansalaisten kulttuuriin liittyviä toimintatapoja. Se edistää myös yhä enenevässä määrin työllisyyttä. Yhteisö tunnustaa luovan työn tekijöiden tärkeän aseman ja pyrkii suosimaan luovuutta ja kulttuurien kehittämistä. Tähän käytetään yhteisön toimivaltaa useammalla alalla. 23 Tekijänoikeudet ja lähioikeudet Hiljattain on hyväksytty uusia kansainvälisiä suojelunormeja kahden uuden WIPOn sopimuksen'' puitteissa. Lisäksi tällä hetkellä neuvotellaan kahdesta WIPO-sopimuksiin tietokantoja sekä audiovisuaalisia liitettävästä pöytäkirjaluonnokscsta, jotka koskisivat tulkintoja ja toteutuksia. lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tieto Komissio on hyväksynyt yhteisön tasolla 10 päivänä joulukuuta 199710 direktiiviehdotuksen «tekijänoikeuden ja yhteiskunnassa», jossa pannaan täytäntöön useita yhteisön oikeusjärjestyksessä viime aikoina hyväksyttyjä kansainvälisiä velvoitteita. Kyseinen aloite koskee joitakin tekijänoikeuden ja lähioikeuksien osa-alueita, kuten kopiointioikeutta, oikeutta yleisölle välittämiseen, teknisten tunnistus- ja suojausjärjestelmien koskemattomuuden oikeussuojaa sekä levitysoikeutta mukaan lukien sammumisperiaate. Toisin kuin kaksi WIPO-sopimusta, se kattaa myös audiovisuaalisen ympäristön. Kyseinen direktiiviluonnos ei kata sellaisia kysymyksiä, kuten tekijöiden moraaliset oikeudet, yksityisen kopioinnin yhdenmukaistaminen, vastuukysymykset ja sovelletava oikeus sekä digitaalinen yleisradiointi ja oikeuksien hallinta. Lisäksi on suunniteltu, että seuraava direktiiviehdotus elektronisesta kaupankäynnistä kattaisi vastuukysymykset horisontaalisesti ja erityisesti vastuukysymykset tekijänoikeuksia rikottaessa. Tässä vaiheessa ei ole kuitenkaan suunniteltu, että kyseinen ehdotus kattaisi sovellettavan johdetun oikeuden kysymyksiä etenkään tekijänoikeuden osalla. Moraalisten oikeuksien osalta on suunniteltu esitettäväksi suositus, joka perustuu 128 artiklan 5 kohtaan ja koskee luovaa työtä tekevien henkilöiden ja heidän teoksiensa suojaa. Uusi yhdenmukaistamisdirektiivi, joka koskee alkuperäisen taideteoksen tekijän hyväksi tulevaa jälleenmyyntikorvausta (EYVL C 178, 21. 6. 1996), on neuvoston ja Euroopan parlamentin tarkastelussa, ja komissio on hyväksynyt sen muutetun ehdotuksen 13 päivänä maaliskuuta oikeus heidän alkuperäteostensa jälleenmyynnin yhteydessä, kun näitä teoksia myyvät julkiset viranomaiset, huutokauppakamarit tai muut kaupalliset agentit. 1998. Sillä taloudellinen tunnustetaan taiteilijoille Kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden verotus Jäsenvaltiot voivat halutessaan soveltaa tällä hetkellä suureen osaan kulttuurihyödykkeitä ja -palveluita alennettua arvonlisäverokantaa (kirjat, tekijänoikeudet ja lähioikeudet, näyttelyt, elokuvissa, museossa ja teatterissa käynti, televisiopalvelut. ) perustuen 19 päivänä lokakuuta 1992 annettuun direktiiviin N:o 92/77. Kulttuurihyödykkeiden verotusta pohditaan tällä hetkellä keskusteltaessa alennetun arvonlisäverokantaan soveltamisesta toisaalta levyihin ja multimediasovelluksiin ja toisaalta kulttuuriperintöä edustavien rakennusten entisöintiin ja restaurointiin. Komissio aikoo tarkastella näitä asiakohtia työohjelmansa yhteydessä uuden ja nykyisen alv-järjestelmän uuden yhteisen alv-järjestelmän käyttöön ottamiseksi aikaistamiseksi. Nämä sopimukset on hyväksytty joitakin tekijänoikeuksiin ja lähioikeuksiin liittyviä kysymyksiä käsittelevässä diplomaattikokouksessa, jonka Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO) järjesti Genevessä 20. 12. 1996. KOM(97) 628, 10. 12. 1997. 24 Yrityksen sponsorointi Yritysten sponsorointiin liittyvä problematiikka liittyy osaksi myös välittömään verotukseen. Onkin suotavaa luoda eurooppalaisella tasolla suotuisa ympäristö yritysten sponsoroinnille suosimalla erityisesti sellaisten tietojen vaihtoa ja levittämistä, jotka koskevat verotuksen kansallisia toimia kulttuuritoimien sponsorien hyväksi, ja laatia 128 artiklaan perustuva yhteisön suositus kansallisten säännösten suuntaamiseksi suotuisaan suuntaan. C - Kulttuuriyhteistyöhön ja -vaihtoon osallistuminen Henkilöiden, tavaroiden, palveluiden ja pääoman vapaa liikkuvuus, joka on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kulmakiviä, on ensiarvoisen tärkeää yhteisen eurooppalaisen kulttuurialueen toteutukselle ja elinvoimalle. Tähän liittyen on vielä toteuttamatta joitakin toimia seuraavilla kahdella alalla. Kulttuurialan ammattilaisten vapaa liikkuvuus Tarkastellakseen juridisia, hallinnollisia ja käytännön ongelmia, joita kansalaiset kohtaavat harjoittaessaan oikeuttaan asettua ja työskennellä toisessa jäsenvaltiossa komissio on koonnut «korkean tason työryhmän». Kyseisen työryhmän raportti, joka on toimitettu komissiolle 18 päivänä maaliskuuta 1997, esittelee ongelmia, joita taiteilijat ja muut kulttuurialan toimijat ovat kohdanneet harjoittaessaan oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Kyseiset kulttuurialan ammattilaiset «kohtaavat usein ylittämättömiä ongelmia, jotka johtuvat heidän oleskelunsa usein erittäin lyhyestä kestosta ja siirtymiseen liittyvien menettelyjen hankaluudesta». raportin loppupäätelmissä korostetaan kulttuurialan ammattilaisen vapaan Kyseisen liikkuvuuden suosimisen tärkeyttä ja peräänkuulutetaan «erityistoimia taiteilijoiden ja muiden kulttuurialan toimijoiden erityistilanteen huomioon ottamiseksi». Komissio tulee myös tekemään yksityiskohtaisen yhteenvedon esteistä, jotka haittaavat taiteilijoiden ja muiden kulttuurialan toimijoiden vapaata liikkuvuutta ja valtioiden välistä liikkuvuutta ja estävät kulttuurista luovaa työtä ja levittämistä, ja toteuttavat tarvittaessa asianmukaisia toimia vapaan liikkuvuuden mahdollisten esteiden poistamiseksi. Kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden vapaa liikkuvuus Yhteisössä on jo ryhdytty toimiin kulttuurihyödykkeiden laittoman kaupan estämiseksi yhtenäismarkkinoilla ja jäsenvaltioiden kansallisaarteiden suojelemiseksi. Nämä toimet liittyvät kulttuurihyödykkeiden vientiin" ja jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuurihyödykkeiden palauttamiseen12. Yhteisön tasoisen yhteistyön kehittäminen jäsenvaltioiden kulttuurihallinnon ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välillä on välttämätöntä kansallisaarteiksi katsottavien kulttuurihyödykkeiden suojelemiseksi unionissa. Komissio tulee jatkamaan tarpeellisia toimia tällaisen yhteistyön edistämiseksi. (HTY) N:o 3911/92, annettu 9 päivänä Asetus asetuksella N:o 752/93, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1993. Direktiivi (liTY) N:o 7/93, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1993. joulukuuta 1992, jota on täydennetty 25 2- Tukipolitiikkojen kulttuurinen ulottuvuus toisen osan Tämän ja muiden sisäisten tarkoituksena on selkeyttää kulttuurialan (luki)politiikkojen välistä suhdetta ja varmistaa yhdenmukaisuus kulttuuriin vaikuttavien yhteisön tavoitteiden ja keinojen sekä yhteisön kulttuuritoimien tavoitteiden ja keinojen välillä. Tässä yhteydessä ehdotetaan toimintalinjoja, joilla tuetaan kulttuurin sisällyttämistä paremmin asianomaisiin yhtcisövälincisiin ja mahdollistetaan näiden välineiden parempi yhteensovittaminen. Yhdentäminen koskee kulttuurialoja tai eri sisäisiä politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa erityisesti seuraaviin: alueen kulttuurinen kehittäminen ja suunnittelu sekä koulutus ja tietämyksen levittäminen. A - Alueiden kulttuurinen kehittäminen ja suunnittelu Useammalla yhteisön politiikalla vaikutetaan kulttuuriseen kehittämiseen ja edistetään yhteisön tasapainoista ja kestävää kulttuurista suunnittelua. Kaudella 2000-2004 tehostetaan näitä tukitoimia. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen ovat avaintekijöitä luovuuden, kasvun ja työllisyyden edistämisessä kulttuurin eri aloilla, ja ne liittyvät läheisesti koulutukseen, matkailuun, tiedotusvälineisiin ja vapaa-aikaan. Viides tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma" (1999-2002), joka on tällä hetkellä neuvoston ja Euroopan parlamentin tarkasteltavana, pyrkii tuomaan vastauksia toiveisiin uuden vuosituhannen kynnyksellä. Viides puiteohjelma pyrkii kansalaisten komission esittämässä muodossa edistämään ja tehostamaan tutkimusta ja kehittämistä kulttuurin alalla erityisillä ohjelmilla ja erityisesti avaintoiminnoilla. Komission tulevissa ehdotuksissa tullaan käsittelemään näitä ohjelmia ja toimia. Kulttuuriin liittyy erityisesti seuraavat kaksi teemaohjelmaa: - "Ekosysteemin suojeleminen" ja avaintoimintakokonaisuus "huomisen kaupunki ja tasapainoisesti kulttuuriperintö". Kyseisen avaintoiminnan kaupunkiympäristöä kannalta kokonaisvaltaista noudattaen ympäristön lähestymistapaa ja käyttämällä kehittyneitä organisaatiomalleja, jotka parantavat suoraan elämänlaatua, palauttavat sosiaalisen tasapainon sekä suojelevat, säilyttävät ja vaalivat kulttuuriperintöä siten, että sen sosiaalistaloudellisia voimavaroja voidaan käyttää työllisyyden ja matkailun suhteen kestävällä tavalla. tavoitteena on kehittää yleisesti - "Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta" kulttuurin alalla saattamaan Avaintoimintakokonaisuudella ja tietoyhteiskunnan palvelut hyväksyttävämmiksi siten, että edistetään kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, lisätään eurooppalaisen kulttuuriperinnön arvoa, edistetään luovuutta sekä tehostetaan "multimedia-aineisto" tuotteet toimi vimmiksi, käyttökelpoisemmiksi pyritään ja Luonnos Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) - toimielinten välinen asiakirjavihko N:o 97/0119 (COD), 6. 2. 1998. 26 koulutusjärjestelmiä, erityisesti elinikäistä oppimista. Olisi korostettava, että multimedia- aineistoa tuottavat eri eurooppalaiset teollisuudet ovat yhä tärkeämpi taloudellinen tekijä. On tärkeää luoda eurooppalaisille aineistontuottajille suosiolliset olosuhteet, joiden avulla he voivat säilyttää kilpailuasemansa tai parantaa sitä. Tämä on erityisen tärkeää Euroopan unionin audiovisuaalialan politiikan kehittämiselle ja kulttuuritoiminnalle erityisesti kustannustoiminnan, musiikin ja kulttuuriperinnön alalla. Olisi vahvistettava Euroopan valta-asemaa multimedia-aineiston helpotetaan sen luovuuden ja kulttuurin kukoistamista. tuottajana siten, että Sosiaalis-taloudellisia kysymyksiä käsitellään yleisemmin viidennessä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmassa horisontaalisen tutkimuksen ja lisäksi yhden avaintoiminnan yhteydessä. Koska kulttuurinen ulottuvuus on tässä yhteydessä olennainen osa sosiaalis taloudellista tutkimusta, kiinnitetään erityistä huomiota Euroopan yhdentymisprosessiin, maailmanlaajuistumiseen ja teknologian kehittämiseen tietotekniikan ja viestinnän alalla. ottaa uuden ohjelmakauden Rakennepolitiikat ovat tärkeitä edistettäessä alueen kulttuurista kehittämistä ja suunnittelua. Komissio huomioon (2000-2006) -tiedonannon päätelmät14 ja "Koheesiopolitiikka ja kulttuuri - työllisyyden edistäminen" katsoo, että kulttuuri on oma erillinen osasensa alueellisissa ja paikallisissa kehittämisstrategioissa. Rakennerahastojen tuki kulttuurille mahdollistaa kulttuurivalttien (esimerkiksi kulttuuriperinnön) säilyttämisen ja toteuttamisen kulttuuriteollisuudessa ja -tuotteissa. toteutuksessa investointien tuottavien Näin ollen Euroopan alueiden ja yhteisöaloiteohjelmiin voidaan toimenpideohjelmiin sisällyttää selkeä kulttuurinen ulottuvuus15. Kulttuurinäkökohdat otetaan huomioon uusissa rakennerahastojen suuntaviivoissa. Luonteeltaan kulttuuriset hankkeet ovat tukikelpoisia, jos ne luovat uusia työpaikkoja ja ne sisältyvät alueellisiin tai paikallisiin kehityssuunnitelmiin. liittyvissä hanke-ehdotuksissa on varmistettava, että Maaseudun kehittämiseen maaseutuympäristön monimuotoisuutta edistetään erityisesti kulttuuriin liittyvien toimintojen kehittämisen kautta. Nämä kattavat seuraavat alat: alueen identiteetin tukeminen; paikallisen kulttuuriperinnön hyödyntäminen kestävän kehityksen periaatteita noudattaen (fyysinen, luominen folkloristinen, kielellinen jne. perintö); pysyvien kulttuurin infrastruktuurien (ekomuseot, kulttuurikeskukset. ); erityisten kulttuuritoimintojen järjestäminen. Yhteisön tähän mennessä matkailun alalla kehittämät suorat aloitteet perustuvat neuvoston päätökseen N:o 92/421/ETY, jossa säädetään seuraavaa: "Yhteisön toimien tarkoituksena on sekä korostaa kulttuuriperinnön merkitystä matkailulle että edistää eurooppalaisten kulttuurien, perinteiden ja elämäntapojen tuntemusta. " Kyseisessä päätöksessä korostetaan selkeästi matkailun ja kulttuurin ja erityisesti matkailun ja kulttuuriperinnön läheistä yhteyttä. Onkin arveltu, että 30 % matkailusta on luonteeltaan kulttuurista. KOM(96)512. Rakennerahastouudistuksen (2000-2006) mukaan kolmentoista yhteisöaloitteen sijaan otetaan käyttöön kolme aloitetta: rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö, joiden tarkoituksena on edistää niin alueiden taloudellista kehitystä kuin tukea sopusointuista ja tasapainoista Euroopan aluesuunnittelua; maaseudun kehittäminen; valtioiden välinen yhteistyö kaikenlaisen syrjinnän ja epätasa-arvon poistamiseksi työmarkkinoille pääsyssä. 27 Yhteisön rooli tässä yhteydessä on tuoda matkailualan aloitteisiin kulttuurinen ulottuvuus tietämyksen ja hyvien käytänteiden vaihtoa valtioiden välisten tukemalla erityisesti toiminnoista on säädetty myös komission ehdottamassa hankkeiden kautta. Näistä ensimmäisessä monivuotisessa edistämiseksi, "Philoxeniassa" (1997 -2000), jota neuvosto ei kuitenkaan ole vielä hyväksynyt. Euroopan matkailun ohjelmassa B - Koulutus sekä tietämyksen levittäminen tavoitteista, joiden kautta Euroopan Ammatillinen koulutus on myös yksi niistä sosiaalirahastoon perustuva yhteisön sosiaalipolitiikka (1994-1999) puitteissa ja muut työllisyyspolitiikkaan liittyvät aloitteet sisältävät epäsuorasti viittauksia kulttuurialaan. ESR:n lukuisista tukimuodoista osa koskee kulttuurialan ammattikoulutusta sekä nykytaiteen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla (esimerkiksi taiteilijoiden ja kirjailijoiden sekä museotyöntekijöiden, arkeologisten nähtävyyksien vartijoiden, kulttuuriperinnön arvon •lisäämiseen tähtäävän matkailualan henkilökunnan koulutus. ). ESR:n tarkoituksena tehdä kulttuurialan ja käsiteollisuuden työ dynaamisemmaksi tukemalla paikallisten osuuskuntien luomista. tukialoista Tämän vuoksi kulttuuri (2000 2006), sen taloudellisen arvon sekä sen synnyttämän sosiaalisen kehityksen ja työpaikkojen vuoksi. tulee olemaan yksi Euroopan sosiaalirahaston Yhteisön kehittämä koulutuspolitiikka esittää merkittävää osaa Euroopan kulttuurin ja historian tietämyksessä ja levittämisessä. Komission tiedonannossa "Kohti tietojen ja taitojen Eurooppaa" (2000-2006)'6 kehitetään kolme painopistealuetta, jotka edustavat kulttuurista ulottuvuutta usealta kannalta: tietämys, kansalaisuus ja toimivalta. taide- Tätä silmällä pitäen tulevat ohjelmat SOKRATES II, LEONARDO DA VINCI II ja IV voivat edistää entisestään kulttuurista ulottuvuutta NUORTEN EUROOPPA kulttuurikasvatuksen, ja kulttuurikoulutuksen, kyseisten alojen kouluttajien koulutuksen, kulttuurialan vapaaehtoistyön ja tietoyhteiskunnan resurssien hyödyntämiseen tähtäävien uusien teknologioiden käytön alalla. Kulttuurinäkökohdat voidaan ottaa huomioon seuraavasti: koulutushenkilökunnan pätevyyden parantaminen kulttuurin ja erityisesti taiteen alalla, laide-ja humanististen aineiden opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät toimet ja kieli-ja ammattitaidon hankintaa edistävät toimet ammatillisessa koulutuksessa erityisesti perinteisten ja uusien taideammattien sekä kulttuuriin liittyvien uusien teknologioiden ammattien alalla. Talouden kannalta kulttuuriala on saavuttanut EU:ssa ulottuvuudet, jotka oikeuttavat vertailuun soveltuvien kulttuurialan tilastojen kehittämisen jäsenvaltioissa jo olemassa viisivuotisohjelmaansa olevista (1998-2002) erityisen kohdan vertailuun soveltuvien yhteisön kulttuurialan tilastojen laatimisesta, jotka mahdollistavat yhteisön tukitoimien määrittelyn, seurannan ja arvioinnin kulttuurin alalla. lähteistä. Komissio (Eurostat) onkin sisällyttänyt KOM(«J7) 563 final. 28 telemaatiset Televiestinnän, tietotekniikan markkinoiden ja tutkimuksen hyödyntämisen alalla yhteisö kohdistaa toimiaan myös tietämyksen lisäämiseen ja kulttuurin levittämiseen seuraavien ohjelmien kautta: tiedotusvälineitä, audiovisuaalialaa, kirjastoja, museoita, taidegallerioita jne. ; edistyneet viestintäteknologiat ja -palvelut (ACTS), jolla tuetaan muun muassa näiden palveluiden kehittämistä ja käyttöä kulttuurin alalla; monikielisyyttä koskevat ohjelmat (MLPA ja MLIS), joilla pyritään kehittämään kieliin liittyviä tietotekniikan sovelluksia; TEN-TELECOM, jolla määritellään Euroopan laajuisten viestintäverkkojen suuntaviivat ja tavoitteet sekä viimeisenä INFO 2000, jolla edistetään muun muassa kulttuuria sisältävien multimediatuotteiden tuotantoa. joka koskee sovellukset (TAP), 3- Kulttuuri yhteisön ulkosuhteissa Taloussuhteiden ja viestintäverkkojen maailmanlaajuistuminen johtaa väistämättä kulttuurin haasteiden maailmanlaajuistumiseen. Tämän myötä kulttuurikysymykset nousevat erityisen tärkeiksi. Yhteisö kehittelee vastauksena näihin ilmiöihin lähestymistapaa, joka perustuu seuraaviin viiteen tekijään: a) Se valvoo kaupankäynnin vapauttamiseen tähtäävien mittavien neuvottelujen yhteydessä, toimivaltansa säätää että se lainsäädännöllisistä keinoista, joiden avulla se varmistaa ja edistää kulttuurien moninaisuuden kunnioittamista ja tukee luovuutta ja kulttuurien kehittämistä Euroopassa. tulee säilyttämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa b) Se kehittää asianmukaiset kehykset tasapainoiselle kulttuuriyhteistyölle muiden maailman alueiden kanssa kulttuurien vuoropuhelua edistäen. Kulttuurinen ulottuvuus esitetään entistä selvemmin yhteisön tekemissä kahden- ja monenvälisissä yhteistyö sopimuksissa, kuten Euro-Välimeren-kumppanuudessa. c) Se tukee kehitysmaiden kulttuurien kehittämistä. Yli puolessa Lomén sopimuksen ja Tyynenmeren alueen maiden täytäntöönpanoon kansallisista tavoiteohjelmista kulttuuriala esitetään yhtenä talouden kehittämisen osana. liittyvistä Afrikan, Karibian d) Se antaa Euroopan unionin jäsenehdokkaille mahdollisuuden osallistua kulttuuri ohjelmiinsa. e) Se tukee Euroopan kulttuurien levittämistä kolmansiin maihin sekä kulttuuriyhteyksien vahvistamista näissä maissa asuvien yhteisön kansalaisten kanssa. 29 RAHOITUSSELVITYS EUROOPAN YHTEISÖN KULTTUURIN PUITEOHJELMA (2000-2004) (Kulttuuriyhteistyön yksittäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline «Kulttuuri 2000 ») 30 1. TOIMENPITEEN NIMI 2. 3. 4. BUDJETTIKOHTA OIKEUSPERUSTA TALOUSARVIO 4. 1 Menojen luokitus, rahoitusnäkymien otsake 4. 2 Toimen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 5. PERUSTEET YHTEISÖN TOIMILLE JA NOUDATETTAVAT TAVOITTEET Aihe ja yleistavoitteet Toiminnalliset tavoitteet Kohderyhmä 5. 1 5. 2 5. 3 SUUNNITELLUT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT TOIMET 6. JA TALOUSARVIOTA KOSKEVAT Toiminnan lajit 6. 1 6. 2 Menoluokat 6. 3 Kokeellisten toimien vaikutukset 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 7. 2 7. 3 7. 4 rakenteellisten ja monivuotisten Toimet puitteissa Laajat toimet, joilla on vaikutusta Euroopan ja/tai kansainvälisellä tasolla Erityiset ja uutta luovat toimet yhteisössä ja/tai sen ulkopuolisissa maissa Kokonaiskustannukset kulttuuriyhteistyösopimusten 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8. 1 8. 2 8. 3 8. 4 8. 5 Indikaattorit Valintaperusteet Seuranta Arviointi Sisäinen koordinointi 9. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 10. HALLINTOMENOT 10. 1 Vaikutus työllisyyteen 10. 2 Rahoituksen kokonaisvaikutus henkilöresursseihin 10. 3 Muut toiminnalliset menot 31 1. TOIMEN NIMI Euroopan yhteisön kulttuurin puiteohjelma 2000-2004 (kulttuuriyhteistyön yksittäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline «Kulttuuri 2000») 2. BUDJETTIKOHTA B3-200X Euroopan yhteisön kulttuurin puiteohjelma 3. OIKEUSPERUSTA • Ehdotus parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yksittäisestä rahoitus- ja ohjelmointivälineestä a Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 128 artikla. 4. TALOUSARVIO 4. 1 Menojen luokitus, rahoitusnäkymien otsake a Ei-pakolliset menot • Jaksotetut määrärahat • Rahoitusnäkymien 3. otsake 4. 2 Toimen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Puiteohjelma kattaa ajanjakson 2000-2004, kyseiset vuodet mukaan lukien. Komissio esittää ajallaan arvion saavutetuista mahdollisesta jatkamisesta yli vuoden 2004 johtuvat rahoitukselliset vaikutukset. tuloksista määritelläkseen ohjelman 5. PERUSTEET YHTEISÖN TOIMILLE JA NOUDATETTAVAT TAVOITTEET 5. 1 Aihe ja yleistavoitteet Euroopan yhteisön kulttuurin puiteohjelmalla tuetaan perustamissopimuksen 128 artiklassa asetettujen toteuttamista. Ehdotetun päätöksen ensimmäisessä artiklassa asetetaankin seuraavat tavoitteet: tavoitteiden Euroopan kansojen keskinäinen kulttuurin ja historian tuntemus korostaen heidän yhteistä kulttuuriperintöään sekä kulttuurien vuoropuhelu luova työ, kulttuurin kansainvälinen levittäminen sekä taiteen tekijöiden ja teosten liikkuvuus kulttuurien monimuotoisuuden edistäminen ja uusien kulttuuristen kehittäminen kulttuurin osallistuminen sosiaalis-taloudelliseen kehitykseen; eurooppalaisittain tärkeän kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen; Euroopan kulttuurien vaikutus kolmansiin maihin ja vuoropuhelu muiden maailman kulttuurien kanssa. ilmaisumuotojen 32 Puiteohjelman tarkoituksena on myös keskittää tukitoimet yksittäiseen rahoitusvälineeseen. Laajentumisen yhteydessä merkittävä osa ohjelmaa kohdistuu sellaisten toimien ja erityisesti yhteistyösopimusten tukemiseen, joissa on mukana jäsenehdokasmaita. 5. 2 Toiminnalliset tavoitteet Puiteohjelman erityistavoitteet, jotka perustuvat tarpeiden, kentällä havaittujen ongelmien sekä runsaasti eurooppalaista lisäarvoa edustavien alojen analysointiin tehtyjen arviointien pohjalta, ovat seuraavat: • Pitkäaikaisten yhteistyösopimusten moninkertaistaminen (joko yhdellä tai useammalla alalla) sekä kulttuurialan verkkojen lisääminen, millä edistetään muun muassa Euroopan kansojen kulttuurin ja historian suurempaa keskinäistä tuntemusta sekä eurooppalaisen luovan työn kehittämistä (noin 60 sopimusta/verkkoa). • Laajojen teosten luominen, näiden teosten ja Euroopan kansojen kulttuuriperinnön edistäminen sekä unionissa että sen ulkopuolella ja teosten kansainvälinen levittäminen laajojen toimien kautta (noin 100 laajaa toimea). u Uusien kulttuurin ilmaisumuotojen kehittäminen ja kulttuurin kannalta cpäsuotuisimmassa asemassa olevien väestöryhmien mahdollisimman laaja osallistuminen näihin toimiin erityisten ja uutta luovien toimien kautta (hieman yli 600 erityistoimea). 5. 3 Kohderyhmä Ensisijaisesti kulttuurialan toimijat (tapahtumien järjestäjät, teatterintekijät jne. ) ja heidän kauttaan taiteilijat ja luovan työn tekijät. Toisaalta kohteena ovat myös kaikki Euroopan kansalaiset, erityisesti epäsuotuisassa asemassa olevat väestönosat ja nuoret. 6. SUUNNITELLUT TOIMET JA TALOUSARVIOTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 6. 1 Toiminnan lajit Ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi ehdotetaan kolmenlaisia toimia: u toimet rakenteellisien ja monivuotisten kulttuuriyhteistyösopimusten puitteissa u laajat toimet, joilla on vaikutusta Euroopan ja/tai kansainvälisellä tasolla • erityiset ja uutta luovat toimet yhteisössä ja/tai sen ulkopuolisissa maissa. 6. 2 Menoluokat • Osallistuminen hankkeiden yhteisrahoitukseen (tapahtumat, luova työ, vaihto, opetus jne. ). • Kulttuuriverkostojen ja -rakenteiden perustamiseen ja toimintaan liittyviin menoihin osallistuminen. 33 u Teknisen avun sopimusten rahoittamien u Tutkimusten, julkaisujen, asiantuntijatapaamisten ja arvioinnin rahoittaminen. 6. 3 Kokeellisten toimien vaikutukset Komissio on ehdottanut vuoden 1999 alustavassa talousarvioesityksessä kokeellisia toimia, joiden tarkoituksena on testata puiteohjelman uusia käsitteitä ja erityisesti seuraavia: yhteistyösopimukset: toimijaverkostot yhden tai useamman alan hankkeiden toteuttamiseksi: eurooppalaisen foorumin kehittäminen: yliopistoverkosto. laajat toimet: puheenjohtajamaan festivaalit • Eurooppa-päivät kulttuuritapahtumien yhteydessä suurten kulttuuritapahtumien kansainvälinen televisiolevitys verkkojen luominen jäsenvaltioiden kulttuuri-instituuttien kesken unionin ulkopuolella tapahtuvaan toimintaan sosiaaliseen integraatioon tähtäävät toimet: - kulttuuritoiminnan vetäjien vcrkkon luominen epäsuotuisassa asemassa oleville väestönosille. Saatuja kokemuksia tullaan hyödyntämään uuden ohjelman toteutuksessa ottaen tarvittaessa huomioon ohjelmaa koskevat päätökset. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 Toimet rakenteellisten ja monivuotisten kulttuuriyhteistyösopimusten puitteissa • teosten yhteistuotanto • kulttuuritapahtumat (kiertueet, festivaalit jne. ) • useampaan kuin yhteen kulttuurialaan liittyvät toimet u ammattilaisten täydennyskoulutus ja vapaa liikkuvuus • kansalaisten oman historian j a kulttuurin tuntemus. 34 Näiden sopimusten tulee täyttää seuraavat ehdot: • Niihin osallistuu ainakin 7 maata. • Ne kestävät kolme vuotta. u • Niiden vuosittaiset rahoituskustannukset toimea kohti ovat 275 000 ecua. Tämä arvio perustuu nykyisten ohjelmien sopimusten/verkostojen rahoituksesta saatuihin kokemuksiin (tavallisesti Rafael-ohjelmassa 200 000 ecua), ja siinä otetaan huomioon osallistujien määrän kasvu (yleensä 7 nykyisen 5 sijaan). • Keskimääräiset vuosittaiset kustannukset toimea kohti ovat toiminnallisten ja verkoston toteuttamisesta johtuvien kustannusten osalta 55 000 ecua (20 % 275 000 ecusta) u Kolmevuotisen yhteistyösopimuksen rahoituksen kokonaiskustannukset ovat noin 1 000 000 ecua. • Valinta tehdään ehdotuspyyntöjen perusteella. Aikomuksena on tehdä ohjelmakauden aikana 60 yhteistyösopimusta. Tämä perustuu toimeen, jotka kattavat noin 20 kulttuurisen ilmaisun muotoa, sekä 6 laajaan keskimäärin 3 kulttuurin yhteistyösopimuksen tekemiseen. 7. 2 Laajat toimet, joilla on vaikutusta Euroopan ja/tai kansainvälisellä tasolla • Euroopan kulttuuripääkaupunki u festivaalit unionin puheenjohtajavaltiossa u kansainvälisten kulttuuritapahtumien yhteydessä järjestettävät Eurooppa-päivät u eurooppalaisittain tärkeän tapahtuman, muistomerkin tai kulttuurikohteen arvostuksen lisääminen • suurten taiteellisten kykyjen tunnustaminen • kulttuuritapahtumien televisiointi. Näiden laajojen toimien tulee täyttää seuraavat ehdot: • Niillä on symboliarvoa. u Toiminta voi olla monivuotista (1, 2 tai 3 vuotta). 35 u Niiden keskimääräiset vuosikustannukset ovat 500 000 ecua jakautuen seuraavasti: Euroopan I miljoonaa ecua (tuki itse kaupungille, valmistelu-ja hallintatoimet) kulttuuripääkaupunki kokemuksen saadun - perusteella - puheenjohtajamaan laajamittaisten eurooppalaisten vakiokustannukset -1,5 miljoonaa ecua, josta 50 % 750 000 ecua festivaalit: festivaalien Eurooppa-päivät kustannuksista, eli 500 000 ecua festivaalien yhteydessä: noin 1/3 festivaalien vakio- joilla toimet, perusteella 300 000-400 000 ecua/vuosi (Akropolis, Chiado, Athosvuori, reitti Santiago de Compostellaan jne. ) symboliarvoa: kokemuksen saadun on - suuret kyvyt: vastaavien palkintojen keskimääräisten kustannusten pohjalta 200 000 ecua Euroopan suurten kulttuuripersoonien palkitsemiseen TV. n yhteistuotannot: esimerkiksi yhteisten tiedotus hankkeiden kustannusten pohjalta 250 000 ecua toimea kohti. • Valinta tapahtuu hakemusten perusteella. Puiteohjelmalla on tarkoitus rahoittaa vuosittain noin kaksikymmentä laajaa toimea. 7. 3 Erityiset ja uutta luovat toimet yhteisössä ja/tai sen ulkopuolisissa maissa • luova työ ja tapahtumat kulttuuriin uusien ilmaisumuotojen alalla u kulttuuritapahtumien saatavuus ja kansalaisten, erityisesti epäsuotuisessa asemassa olevien ja nuorien osallistuminen niihin u multimediavälineiden luominen • vaihto ja yhteistyö kulttuurin ja sosiokulttuurin toimijoiden välillä sosiaalisen integraation alalla. Näiden erityistoimien on täytettävä seuraavat ehdot: • Niihin osallistuu ainakin 4 maata. • Ne kestävät 1-2 vuotta. • Niiden keskimääräiset kustannukset ovat 80 000 ecua. ohjelmien Tämänhetkisten olleet 45 000 ecua/toimi. Edellä ehdotetuissa keskimääräisissä kustannuksissa on otettu huomioon (useampia osallistujamaita). tuen suurempi keskittyminen keskimääräiset ja yhteistyön laajeneminen kustannukset aikana ovat 36 u Valinta tehdään ehdotuspyyntöjen perusteella. Suunnitelmissa on rahoittaa ohjelmakauden aikana 630 toimea, eli 125 loimea/vuosi. Tuetut toimet tulevat koskemaan taiteellisen ilmaisun uusia muotoja (50), kulttuuria epäsuotuisimmilla alueilla (50) sekä kulttuurin ja muiden politiikkojen yhdistämistä (25). tällaista KUSTANNUSTAULUKKO 2000 2001 2002 2003 2004 Yhteensä Miljoonaa ecua 1. Yhteistyösopimukset - toimien määrä/vuosi - loimia käynnissä - Kustannukset (1 mecua/toimi) 12 12 12 2. Laajat toimet 2. 5 - Euroopan kulttuuripääkaupunki - Puheenjohtajamaan festivaalit (2/v) 1,5 - Eurooppa-päivä (4/v) - Toimet, joilla on symboliarvoa 2 toimien määrä / vuosi • toimia käynnissä Kustannukset (1 mecua/toimi) - Palkinto suurille kyvyille (2/v) - TV 2 2 2 0,4 12 12 24 12 1 1,5 2 2 4 2 0,4 12 36 12 1 1,5 2 3 7 3 0,4 12 36 12 12 36 12 60 60 1 1,5 2 3 8 3 0,4 1 1,5 2 3 9 3 0,4 6,5 7,5 10 13 13 2 2 2 2 9 YHTEENSÄ 9,4 8,9 9,9 9,9 9,9 48 3. Erityistoimet • loimien määrä/vuosi Kustannukset (0,08 mecua/toimi) 120 9. 6 125 10 125 9,5 130 10,4 130 630 10,4 50. 4 4. Hallinnointi • Teknisen avun toimistot17 • Tutkimukset, julkaisut, 0,5 1 1 1 1 asiantuntijoiden tapaamiset 0,8 •Arviointi 0,8 0,2 0,8 0,8 0,3 0,4 0,5 4,5 3,6 YHTEENSÄ 1,3 1,8 2 1,8 1,7 8,6 YHTEENSÄ: 32,3 32,7 33,9 34,1 34 167 Teknisen avun toimistot: Kyseinen määrä sisältyy talousarvion B-osan arviointiin ja seurantaan kuuluvaan kohtaan. Toiminnallisiin kustannuksiin tarvitaan kuitenkin 0,3 miljoonan ecun rahoitusta vuotta kohti talousarvion A-osasta (katso kohta 10. 2). 37 Hallintomenot kattavat teknisen avun toimistot, tutkimukset, julkaisut, asiantuntijatapaamiset ja arvioinnin. Komissio voi käyttää apunaan lainsäädännöllistä asiantuntemusta kulttuurin lainsäädännöllisten näkökohtien pysyvän asiantuntijaverkon kautta. 7. 4 Kokonaiskustannukset Liitteenä olevien yksityiskohtaisten seuraavat: laskelmiin pohjautuvat kokonaiskustannukset ovat Yhteistyosopimukset Laajat toimet Erityistoimet Ohjelmien hallinnointi YHTEENSA 2000 12 9,4 9,6 1,3 32,3 2001 12 8,9 10 1,8 32,7 2002 12 9,9 10 2 33,9 2003 12 9,9 10,4 1,8 34,1 2004 12 9,9 10,4 1,7 34 Yht. 60 48 50,4 8,6 167 % 35,9 28,7 30,3 5,1 100 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8. 1 Indikaattorit Vcrralessa ohjelman tuloksia ja saavutuksia tavoitteisiin käytetään pääasiallisesti seuraavia analyyttisiä osoittimia: yhdennetyt toimet u yhteistyösopimusten määrä (yhdellä tai useammalla alalla) ja rahoitetut verkostot • näihin sopimuksiin ja verkostoihin osallistuvien toimijoiden määrä • • • edellisten osuus kunkin alan toimijoiden kokonaismäärästä luotuj en tai tuettuj en verkostoj en pysyvyys toimien määrä yliopistojen tasolla; laajat toimet: • ohjelmalla tuettujen kulttuurihankkeiden ja -tapahtumien määrä ja laatu u näihin hankkeisiin osallistuvien toimijoiden määrä u analyysi laajojen toimien käsittelyn laajuudesta viestintävälineissä (suurelle yleisölle työskentelevien keskuudessa (aikakauslehdissä ja kohdistuva) ja kulttuurialalla erikoisjulkaisuissa); 38 erityistoimet: • kulttuurin uusien ilmaisumuotojen määrä u kehitetyt hankkeet u epäsuotuisassa asemassa olevien väestönosien ja nuorten hankkeisiin osallistumisen taso; kaikissa toimissa lisäksi: • yleisön osallistuminen u sekä kulttuurinen että sosiaalis-taloudellinen toiminnan synergiasta ja kumppanuudesta, korostaen erityisesti työpaikkojen luomista taiteiden ja kulttuurin alalla lisäarvo, joka syntyy • toimet / sopimukset / verkot, joihin osallistuu jäsenehdokasmaita. 8. 2 Valintaperusteet u eurooppalainen lisäarvo (katso kohta 8) u hankkeisiin osallistuvien jäsenvaltioiden määrä suhteessa toimijoiden määrään (esimerkiksi toimessa 1 osallistuvia jäsenvaltiota tulee olla vähintään 7) • • alat, joihin useampaa kuin yhtä alaa koskevat hankkeet vaikuttavat (vähintään kolme) niiden teosten/kulttuuriperinnön/muiden määrä, joihin hankkeet vaikuttavat u yleisön vähimmäismäärä u sopimusten/verkostojen vähimmäiskesto (vähintään kolme vuotta) u hankkeiden talousarvion vähimmäistaso • hankkeiden taloudelliset vaikutukset (esimerkiksi syntyvien työpaikkojen määrä). 8. 3 Seuranta Jatkotoimiin käytetään pysyviä välineitä, joilla arvioidaan muun muassa saavuttuja tuloksia ja valintaperusteiden huomioon ottamista. Ne kvantifioidaan ja otetaan huomioon erityisesti seuraavien yhteydessä: u esiteltyjen hankkeiden etujen ja ansioiden vertaileva analysointi u kattava toimintakertomus, jossa esitetään toimien tekninen ja rahoitusarvio; • arvioinnit. 39 Näiden indikaattoorien pitäisi soveltua hyvin arvioinnin tekoon. Komissiota avustaa ohjelman täytäntöönpanossa neuvoa-antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista. 8. 4 Arviointi Arvioinnit on suunniteltu tehtäviksi vuonna 2002 (väliarviointi) ja ohjelman lopuksi, vuonna 2004. 8. 5 Sisäinen koordinointi Sisäiset koordinointijärjestelyt, joilla varmistetaan kulttuurinäkökohtien huomioon ottaminen yhteisön loimissa, määritellään komission aiheesta esittämässä tiedonannossa, joka julkaistiin lokakuussa 1997. Koordinoinnista vastaa PO X. Ennen uusien hankkeiden valintaa kuullaan asiassa yksiköitä. 9. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Kaikkiin lainsäädännöllisiin velvoitteisiin (sopimuksiin, yleissopimuksiin jne. ) mahdollisuus komission yksikköjen ja tilintarkistustuomioistuimen suorittamaan valvontaan. sisältyy Kaikista maksuista on esittettävä asianmukaiset tilinpäätöksestä menojen laadun mukaan. tositteet sekä tiedot tilinpidosta ja Valvontaa tehdään kolmella tasolla: hakemuksen pohjalta, tositteiden perusteella sekä paikalla. Teknisen tuen toimistojen toimintaa valvotaan sisäisin tarkastuksin. 40 10. HALLINTOMENOT 10. 1 Vaikutus työllisyyteen Tyon laatu Toimien hallintoon nimettyjen henkiloiden maara Pysyvät työ paikat Väliai kaiset työpai kat Virkcmichia lai valiaikaisia toimihenkiloita Muut resurssit A B C 6 2 10 Yhteensa ^ 1 ^^ 2 1 0 3 6 Tapa Kesto Kayttamalla lisSresurs- seja Kayltamalla PO:n tai ao. yksikon olemassa olevia resursseja X X X X 10. 2 Rahoituksen kokonaisvaikutus henkilöresursseihin Virkamiehct MUUrii 9 720 000 Viiliaikaiset toimihenkilot 1 620 000 Muut (alamomcntti A-7002) resurssit 1 500 000 Laskutapa 18x108 000 ccua x 5 vuotta 3x108 000 ecuax 5 vuotta 3x100 000 ecua x 5 vuotta YHTEENSA I 12 840 000 | Tehty käyttämällä toimen hallintoon käytössä olevia varoja (osastojen A-l, A-2, A-4, A-5 ja A-7 pohjalta laskettuna). 41 10. 3 Muut toiminnalliset menot Budjettikohta (n:ojaosasto) A-7031 Maara 146 250 Kaytetty laskutapa jasenvaltioiden 15 edustajaa x 650 ecua x 3 kokousta/vuosi x 5 vuotta YHTEENSA | 146 250 | Varat otetaan POX:n nykyisistä määrärahoista. 42 ISSN 1024-4492 KOM(98) 266 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 01 09 Luettelonumero : CB-CO-98-308-FI-C ISBN 92-78-36026-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 43


title: Verordening (EG) nr. 949/98 van de Commissie van 6 mei 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 7. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 133/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 949/98 VAN DE COMMISSIE van 6 mei 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2375/96 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 7 mei 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 6 mei 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 325 van 14. 12. 1996, blz. 5. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. L 133/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 7. 5. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 6 mei 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoer- waarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in ecu/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 052 999 052 999 052 204 212 600 624 999 382 388 999 060 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 109,7 109,7 78,3 78,3 38,8 37,4 59,9 69,3 47,9 50,7 61,0 61,0 61,0 43,8 80,8 96,3 98,8 86,2 70,1 87,3 67,4 138,0 114,7 88,3 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”