title: Komission päätös N:o 962/98/EHTY, tehty 7 päivänä toukokuuta 1998, päätösten N:o 1751/94/EHTY ja N:o 55/96/EHTY kumoamisesta Brasiliasta, Tsekin tasavallasta, Puolasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan hematiittiharkkoraudan tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönoton osalta

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
cast-iron
export price
import
import price
third country

text: 8. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 135/7 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S N:o 962/98/EHTY, tehty 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten N:o 1751/94/EHTY ja N:o 55/96/EHTY kumoamisesta Brasiliasta, Tˇsekin tasavallasta, Puolasta, Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132) ja Ukrainasta per(cid:132)isin olevan hematiitti- harkkoraudan tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton osalta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka B. TARKASTELU ottaa huomioon Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n perusta- missopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnill(cid:132) muista kuin Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996 annetun komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 2277/96/EHTY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan, kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) A. MENETTELY Vuoden 1994 hein(cid:132)kuussa otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n komis- sion p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) N:o 1751/94/EHTY (2) lopullinen polkumyyntitulli Brasiliasta, Puolasta, Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132) ja Ukrainasta per(cid:132)isin olevan hematiittiharkkoraudan tuonnissa yhteis(cid:148)(cid:148)n. Tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 149 ecun tonnihinnan ja vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla -arvon v(cid:132)linen erotus, jos j(cid:132)lkimm(cid:132)inen oli pienempi kuin edell(cid:132) mainittu hinta. tammikuussa otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n Vuoden 1996 komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) N:o 55/96/EHTY (3) lopul- linen polkumyyntitulli Tˇsekin tasavallasta per(cid:132)isin olevan hematiittiharkkoraudan tuonnissa yhteis(cid:148)(cid:148)n ja hyv(cid:132)ksyttiin yhden viej(cid:132)n tarjoama sitoumus. Tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vahvistettiin edell(cid:132) mainitulla tavalla. Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 1751/94/EHTY johdan- to-osan 14 kappaleessa ja komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 55/96/EHTY johdanto-osan 52 kappaleessa todet- tiin, ett(cid:132) ottaen huomioon markkinatilanteen kehit- tyv(cid:132)n luonteen tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ja yhteis(cid:148)n halun suojata t(cid:132)m(cid:132)n tuotteen tarpeelliselta k(cid:132)ytt(cid:132)jien seurata tulevaa kehityst(cid:132) ja mahdollisia haittavaiku- tuksia n(cid:132)ille k(cid:132)ytt(cid:132)jille sek(cid:132) suorittaa polkumyynti- toimenpiteiden tarkastelu markkinatilanteen niin vaatiessa. kilpailukyky, vaikutti (1) EYVL L 308, 29. 11. 1996, s. 11 (2) EYVL L 182, 16. 7. 1994, s. 37 (3) EYVL L 12, 17. 1. 1996, s. 5 (4) (5) (6) (7) Sen perusteella, ett(cid:132) vientihinnat n(cid:132)yttiv(cid:132)t nous- seen, mill(cid:132) olisi voinut olla j(cid:132)lkivaikutuksia polku- myyntimarginaaliin ja yhteis(cid:148)n markkinatilantee- seen, komissio ilmoitti 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1996 Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) julkais- tussa ilmoituksessa (4) aloittavansa omasta aloittees- taan v(cid:132)livaiheen tarkastelun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 2277/ 96/EHTY, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s’, 11 artiklan 3 kohdan nojalla. asiasta ilmoitti virallisesti tuojille joita viejille/tuottajille, Komissio yhteis(cid:148)n tuotannonalalle, ja asian tuotetta k(cid:132)ytt(cid:132)ville tuotannonaloille, tiedettiin koskevan, sek(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) edustaville j(cid:132)rjest(cid:148)ille joita asia ja viej(cid:132)maiden edustajille. Osapuolille, koski esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja saada tulla kuulluiksi vireille panoa koskevassa ilmoituksessa annetussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- ajassa. annettiin mahdollisuus suoraan, soveltaa toimivien viejien/tuottajien Brasiliassa suuren m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vuoksi komissio p(cid:132)(cid:132)tti perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 17 otantamenetelm(cid:132)(cid:132) artiklan mukaisesti polkumyynnin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi kyseisen maan osalta. Komissio otti yhteytt(cid:132) kaikkiin edellisen polkumyynnin vastaisen menettelyn perusteella tiedossa oleviin brasilialaisiin viejiin/tuottajiin ja niit(cid:132) edustavaan j(cid:132)rjest(cid:148)(cid:148)n. Yritykset, jotka ilmoit- tivat suurimmat vientim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t yhteis(cid:148)(cid:148)n vuoden 1995 aikana ja ilmaisivat halunsa toimia yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) valittiin, mink(cid:132) tuloksena aluksi muodostet- tiin otos, johon sis(cid:132)ltyi 6 viej(cid:132)(cid:132)/tuottajaa 16:sta vastanneesta. Asianomaisen osapuolet eiv(cid:132)t esitt(cid:132)- neet huomautuksia ehdotetusta otoksesta, joka n(cid:132)in ollen valittiin ehdotuksen mukaisesti. Otokseen valitus yritykset edustivat merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) osaa yhtei- s(cid:148)(cid:148)n vuoden 1995 aikana suuntautuneen viennin kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Komissio l(cid:132)hetti kyselylomakkeet valituille brasilia- laisille tutkimuksen kohteena olevissa viej(cid:132)maissa ja yhteis(cid:148)ss(cid:132) toimi- joita asian tiedettiin koskevan. ville osapuolille, sek(cid:132) muissa osapuolille (4) EYVL C 104, 10. 4. 1996, s. 11 L 135/8 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 5. 98 Kyselylomakkeeseen vastasivat seuraavat osapuolet: tietyt brasilialaiset yritykset, kaksi puolalaista ja yksi tˇsekkil(cid:132)inen viej(cid:132)/tuottaja, kaksi yhteis(cid:148)n tuottajaa, kolme tuojaa, kuusi tuotetta k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n yrityst(cid:132) ja kaksi tuotetta k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalaa edustavaa j(cid:132)rjes- t(cid:148)(cid:132). Ven(cid:132)l(cid:132)iset ja valkoven(cid:132)l(cid:132)iset viej(cid:132)t/tuottajat eiv(cid:132)t toimineet yhteisty(cid:148)ss(cid:132) tutkimuksessa. vailla olevaa etuyhteytt(cid:132) (8) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon m(cid:132)(cid:132)rityst(cid:132) varten tarpeellisiksi katso- mansa tiedot seuraavien yritysten tiloissa: tutkimukset ja suoritti a) Yhteis(cid:148)n tuottajat: — DK Recycling und Roheisen GmbH, Duis- burg (Saksa), — Servola Spa, Trieste (Italia) b) Viej(cid:132)t/tuottajat: Brazilia — Calsete, Sete Lagoas, — Plantar Sider ´urgica SA, Sete Lagoas, — Sicafe, Sete Lagoas, — Sider ´urgica Ita-Min Ltda, Sete Lagoas; Puola: — Zaklad Wielkopiecowy Szczecin, SPZOO, Szczecin, — Huta Szczecin SA, Szczecin; Tˇsekin tasavalta: — V(cid:146)tkovice as, Ostrava. C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (10) Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellisiss(cid:132) tutkimuksissa, eli seostamaton harkko- rauta, joka sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) enint(cid:132)(cid:132)n 0,5 painoprosenttia fosforia ja joka luokitellaan t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) CN-koo- diin 7201 10 19 (jossa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 0,4 painopro- senttia mangaania ja enemm(cid:132)n kuin 1 prosentin piit(cid:132)) ja jota kutsutaan hematiittiharkkoraudaksi. Hematiittiharkkorautaa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n valmistettaessa suomugrafiitin avulla valurautaa (harmaa valurauta) erityisesti korkealaatuisiin koneisiin ja ty(cid:148)st(cid:148)konei- siin sek(cid:132) valutavarana, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n termisiin ja kemiallisiin tarkoituksiin. (11) Komissio totesi, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuotta- malla ja myym(cid:132)ll(cid:132) hematiittiharkkoraudalla oli samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominai- suudet sek(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitukset kuin asianomaisista tuodulla hematiittiharkkoraudalla. My(cid:148)s maista Brasilian, Puolan ja Tˇsekin tasavallan kotimaan markkinoilla myydyll(cid:132) sek(cid:132) viidest(cid:132) asianomaisesta maasta yhteis(cid:148)(cid:148)n viedyll(cid:132) hematiittiharkkoraudalla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominai- suudet sek(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitukset. N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)tel- tiin, ett(cid:132) asianomaisissa viej(cid:132)maissa tuotettu ja myyty hematiittiharkkorauta on samankaltainen kuin yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotettu ja myyty hematiittiharkko- rauta perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 1 artiklan 4 kohdan mukai- sesti. D. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo c) Etuyhteytt(cid:132) vailla olevat tuojat: a) Brasilia — Frank & Schulte GmbH, Essen (Saksa). d) Yhteis(cid:148)n tuotetta k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t yritykset: — Compagnie des Coquille, Rochefort (Ranska), Fran(cid:135)aise Fontes en — La Fonte Ardennaise, Vivier-au-Court (Rans- ka), (12) Kuten johdanto-osan 6 kappaleessa mainitaan, otantamenetelm(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytettiin normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi. Alkuper(cid:132)iseen kuuden yrityksen otok- seen aluksi kuuluva yritys ei ilmoittanut olennaisia tietoja. N(cid:132)in ollen t(cid:132)m(cid:132) yritys suljettiin pois otok- sesta ja sit(cid:132) pidettiin yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneen(cid:132) yrityksen(cid:132). — Starkey’s Technicast Ltd. , Hull (Yhdistynyt kuningaskunta). (13) (9) Polkumyynti(cid:132) koskeva tutkimus k(cid:132)sitti 1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1995 ja 31 p(cid:132)iv(cid:132)n maaliskuuta 1996 v(cid:132)lisen ajanjakson, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevan tarkastelun ajanjakso ulottui vuodesta 1992 tutkimusajanjakson loppuun. olevaa tuotetta Tutkimuksen aikana ilmeni, ett(cid:132) er(cid:132)s otokseen tiiviiss(cid:132) etuyhteydess(cid:132) toiseen kuuluva yritys oli tarkasteltavana ja myyv(cid:132)(cid:132)n yritykseen, joka ei kuulunut alkuper(cid:132)iseen otokseen. N(cid:132)iden yritysten v(cid:132)listen yhteyksien ja polkumyyntitoimenpiteiden kiert(cid:132)misen vuoksi est(cid:132)miseksi kyseinen etuyhteydess(cid:132) oleva yritys sis(cid:132)llytettiin otokseen, johon kuului n(cid:132)in ollen 6 yrityst(cid:132). tuottavaan 8. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 135/9 (14) Komissio tutki normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi, oliko yksitt(cid:132)isten otokseen kuuluvien viejien-tuotta- jien kotimainen myynti edustava perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Viiden brasilialaisen viej(cid:132)n/tuottajan osalta todettiin, ett(cid:132) tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaisen myynnin kokonais- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) edusti v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 5 prosenttia yhteis(cid:148)(cid:148)n myyt(cid:132)v(cid:132)ksi viedyst(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). (15) perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen joka tapahtui yksikk(cid:148)(cid:132) kohti tapahtuiko kyseisen T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen tarkistettiin, tavan- viiden viej(cid:132)n/tuottajan kotimainen myynti 2 kaupank(cid:132)ynniss(cid:132) omaisessa artiklan 4 kohdan mukaisesti. Jos myyntihinnan painotettu keskiarvo oli v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n samansuuruinen kuin yksikk(cid:148)(cid:132) kohti laskettujen tuotantokustan- nusten painotettu keskiarvo ja jos sen myynnin laskettuja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), tuotantokustannuksia alhaisemmalla hinnalla, oli pienempi kuin 20 prosenttia normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi k(cid:132)ytetyn myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), myynnin katsottiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupank(cid:132)yn- ja normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin kotimaisen niss(cid:132) myynnin painotetun keskiarvon perusteella. Jos myyntihinnan paino- tettu keskiarvo oli alhaisempi kuin yksikk(cid:148)(cid:132) kohti painotettu tuotantokustannusten laskettujen keskiarvo tai jos tappiollisen myynnin osuus oli v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 20 prosenttia normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)mi- seksi k(cid:132)ytetyn myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin j(cid:132)ljell(cid:132) olevan, voittoa tuottavan koti- maisen myynnin tosiasiallisten hintojen painotetun keskiarvon perusteella, jos n(cid:132)iden osuus tuotteen kotimaisesta myynnist(cid:132) oli v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 10 prosenttia. tosiasiallisten hintojen Brasiliaa ehdotettiin sopivana valintana erityisesti raaka-aineiden ja energian saannin samankaltaisiin olosuhteisiin liittyvist(cid:132) syist(cid:132). Brasilian kotimaan markkinat n(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t my(cid:148)s olevan riitt(cid:132)v(cid:132)n edustavia m(cid:132)(cid:132)rien osalta. Brasilian markkina-alue n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s olevan riitt(cid:132)v(cid:132)n edustavia m(cid:132)(cid:132)rien osalta. Brasilian markkina-alue n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s olevan riit- t(cid:132)v(cid:132)n kilpaileva siell(cid:132) toimivien yritysten suuren m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vuoksi. Lopuksi olisi huomattava, ett(cid:132) asiassa otettiin my(cid:148)s huomioon se, ett(cid:132) Brasiliaa k(cid:132)ytettiin vertailumaana jo alkuper(cid:132)isess(cid:132) polku- myyntitutkimuksessa. Ven(cid:132)j(cid:132)ll(cid:132) ja Ukrainassa toimivat asianomaiset osapuolet eiv(cid:132)t esitt(cid:132)neet huomautuksia Brasilian valinnasta vertailumaaksi. Kotimainen myynti (18) Tutkimuksesta ilmeni, ett(cid:132) vertailumaan yhteis- tarkasteltavana ty(cid:148)ss(cid:132) toimineet yritykset myiv(cid:132)t olevaa tuotetta kotimaan markkinoilla tavanomai- sessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin perusp(cid:132)(cid:132)- t(cid:148)ksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. N(cid:132)in ollen normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin Ven(cid:132)j(cid:132)n ja Ukrainan osalta tarkasteltavana olevasta tuotteesta vertailu- maassa, eli Brasiliassa, tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatulla tavalla. c) Puola (16) J(cid:132)ljell(cid:132) oleva otokseen kuuluva brasilialainen viej(cid:132)/ tuottaja ei myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimaan markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. N(cid:132)in ollen normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin perusp(cid:132)(cid:132)- t(cid:148)ksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseisen viej(cid:132)n/tuottajan osalta sellaisten kotimaan hintojen painotetun keskiarvon perusteella, jotka muut viisi viej(cid:132)(cid:132)/tuottajaa veloittivat ja joita k(cid:132)ytettiin niit(cid:132) koskevan normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseen. (19) Komissio suoritti johdanto-osan 14 kappaleessa tarkoitetun tutkimuksen normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)mi- seksi. Molempien puolalaisten viejien/tuottajien osalta todettiin, ett(cid:132) tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaisen myynnin kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) edusti v(cid:132)hin- t(cid:132)(cid:132)n 5 prosenttia yhteis(cid:148)(cid:148)n myyt(cid:132)v(cid:132)ksi viedyst(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). (20) b) Ven(cid:132)j(cid:132) ja Ukraina Vertailumaa (17) Koska sek(cid:132) Ven(cid:132)j(cid:132)(cid:132) ett(cid:132) Ukrainaa pidet(cid:132)(cid:132)n muina kuin markkinatalousmaina, vertailumarkkinata- lousmaa oli valittava normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. tuottava kotimainen myynti T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen tarkistettiin, tapahtuiko kyseisten viejien/tuojien kotimainen myynti tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132) perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Yhden viej(cid:132)n/tuottajan osalta voittoa edusti v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 10 prosenttia kotimaisen myynnin joten sit(cid:132) pidettiin riitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)- kokonaisuudesta, m(cid:132)n(cid:132) normaaliarvon perustana. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa pidettiin muodostaa tarkoituksenmukaisena normaaliarvo perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tarkasteltavana olevan tuot- teen tuotantokustannuksiin kohtuullinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sek(cid:132) voittoa (joka m(cid:132)(cid:132)ritettiin voittoa tuottavan myynnin perus- teella). L 135/10 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 5. 98 (21) jakamiselle kustannuksia viej(cid:132)n/tuottajan satunnaiskustannusten huomiotta. Kyseisen Toisen koskevia tietoja pidettiin ep(cid:132)luotettavina, erityisesti koska tiettyjen ei esitetty asianmukaisia perusteita, joten n(cid:132)m(cid:132) tiedot viej(cid:132)n/tuottajan j(cid:132)tettiin kannattavuutta tutkittiin vertaamalla sen kotimaan myyntihintoja ensimm(cid:132)isen viej(cid:132)n/tuottajan osalta m(cid:132)(cid:132)ritettyihin yksikk(cid:148)(cid:132) kohti laskettuihin tuotanto- kustannuksiin, koska molemmat viej(cid:132)t/tuottajat k(cid:132)yttiv(cid:132)t samoja tuotantolaitoksia. T(cid:132)m(cid:132)n perus- teella todettiin, ett(cid:132) tarkasteltavana olevaa tuotetta tavanomaisessa myytiin kotimaan markkinoilla kaupank(cid:132)ynniss(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin, joten normaa- liarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin tosiasiallisten kotimaan myynti- hintojen painotetun keskiarvon perusteella. d) Tˇsekin tasavalta tarkoitetun tutkimuksen kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (22) Komissio suoritti johdanto-osan 14 ja 15 kappa- normaaliarvon leessa m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi. Ainoan tutkimuksessa yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen tˇsekkil(cid:132)isen viej(cid:132)n/tuottajan osalta todet- tiin, ett(cid:132) tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaisen myynnin 5 prosenttia yhteis(cid:148)(cid:148)n myyt(cid:132)v(cid:132)ksi viedyst(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen todettiin, ett(cid:132) tappiollisen myynnin osuus oli suurempi kuin 20 prosenttia normaa- liarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi k(cid:132)ytetyn myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin j(cid:132)ljell(cid:132) olevan voittoa tuottavan kotimaan myynnin tosi- asiallisten hintojen painotetun keskiarvon perus- teella, tuotteen kotimaisesta myynnist(cid:132) oli v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 10 prosenttia. jos n(cid:132)iden osuus v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n edusti 2. Vientihinta a) Brasilia, Puola, Tˇsekin tasavalta (23) Koska yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden brasilialaisten, puolalaisten ja tˇsekkil(cid:132)isten viejien/tuottajien yhtei- s(cid:148)(cid:148)n suuntautuva vienti tapahtui suoraan riippu- mattomien tuojien kautta, vientihinnat m(cid:132)(cid:132)ritettiin n(cid:132)iden riippumattomien tuojien tosiasiallisesti maksamien tai maksettavien hintojen perusteella perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. b) Ven(cid:132)j(cid:132) ja Ukraina (25) (26) (27) (28) (24) Koska asianomaiset ja ukrainalaiset yritykset eiv(cid:132)t toimineet yhteisty(cid:148)ss(cid:132) menettelyss(cid:132) vientihinnat (katso johdanto-osan 7 kappale), ven(cid:132)l(cid:132)iset m(cid:132)(cid:132)ritettiin k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perus- teella perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 18 artiklan mukaisesti. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) ja koska muita tietoja ei ollut saatavilla, vientihintojen m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)mist(cid:132) Eurostatin tietojen perusteella pidettiin tarkoituksenmukaisena. 3. Vertailu a) Brasilia Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaa- liarvon ja otokseen kuuluvien yritysten vientihin- tojen v(cid:132)lill(cid:132) perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 10 kohdassa tehtiin silloin, kun v(cid:132)itettiin ja s(cid:132)(cid:132)detyt oikaisut osoitettiin, ett(cid:132) eroavuudet vaikuttivat hintojen vertailukelpoisuuteen. tehdyt oikaisut koskivat kuljetus-, vakuutus-, k(cid:132)sittely- ja liit(cid:132)nn(cid:132)iskustannusten sek(cid:132) luottokustannusten ja palkkioiden v(cid:132)lisi(cid:132) eroja. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi b) Ven(cid:132)j(cid:132) ja Ukraina cif-hinta yhteis(cid:148)n rajalla -tasolla ilmoitetut ven(cid:132)- l(cid:132)isten ja ukrainalaisten viejien/tuottajien vienti- hinnat oikaistiin perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 10 fob- kohdan mukaisesti niiden m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misekisi hinta kansallisella rajalla -tasolla. N(cid:132)iss(cid:132) oikaisuissa otettiin asianmukaisesti huomioon tuotteen kuljet- tamisessa asianomaisten maiden rajoilta yhteis(cid:148)n rajalle syntyneiden kuljetus- ja vakuutuskustan- nusten keskiarvo. c) Puola Perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 10 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyt oikaisut tehtiin tasapuolisen vertailun varmistami- seksi normaaliarvon ja yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden yritysten vientihintojen v(cid:132)lill(cid:132) silloin, kun v(cid:132)itettiin ja osoitettiin, ett(cid:132) eroavuudet vaikuttivat hintojen vertailukelpoisuuteen. tehdyt oikaisut koskivat kuljetus-, vakuutus-, k(cid:132)sittely- ja liit(cid:132)nt(cid:132)kustannusten sek(cid:132) luottokustannusten v(cid:132)lisi(cid:132) eroja. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi d) Tˇsekin tasavalta Perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 10 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyt oikaisut tehtiin tasapuolisen vertailun varmistami- seksi normaaliarvon ja toimineen yrityksen vientihintojen v(cid:132)lill(cid:132) silloin, kun v(cid:132)itettiin ja osoitettiin, ett(cid:132) eroavuudet vaikuttivat hintojen vertailukelpoisuuteen. tehdyt oikaisut koskivat luottokustannusten v(cid:132)lisi(cid:132) eroja. yhteisty(cid:148)ss(cid:132) T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi 8. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 135/11 4. Polkumyyntimarginaali a) Brasilia huomioon nollamarginaaleja v(cid:132)himm(cid:132)istason marginaaleja. N(cid:132)in m(cid:132)(cid:132)ritetty, prosentteina cif-hin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu polkumyyntimargi- naali oli 4,2 prosenttia. ja (29) Komissio suoritti yleisesti ottaen vertailun viejien/ tuottajien normaaliarvojen ja vientihintojen paino- tettujen keskiarvojen v(cid:132)lill(cid:132). Kolmen brasilialaisen yrityksen normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kuitenkin kaikkien yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuneiden vientitoimien hintoihin perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti, koska todettiin, ett(cid:132) vientihintojen suuntaukset poikkesivat toisistaan huomattavasti eri ajanjaksojen aikana. Tosiasiallisesti harjoitettu polkumyynti ei olisi t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi k(cid:132)ynyt ilmi kokonaisuudessaan vientihintojen painotettujen normaaliarvojen ja keskiarvojen v(cid:132)lisest(cid:132) vertailusta. N(cid:132)m(cid:132) yritykset ovat: — Sider ´urgica Alterosa Ltda, — Insivi, — Interlagos Sider ´urgia Ltda, — Companhia Sider ´urgica Lagoa da Prata, — Metalsider Ltda, — Companhia Sider ´urgica Pitangui, — Siderpa, — Sider ´urgica Valinho SA, — Sider ´urgica Uni˜ao Bondespachense, — Viena Sider ´urgica do Maranh˜ao SA. Otokseen kuuluvien yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden brasi- lialaisten viejien/tuottajien osalta m(cid:132)(cid:132)ritetyt lopul- liset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosent- teina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ovat seuraavat: (32) — Calsete — Sama — Itasider — Plantar Sider ´urgica SA — Sicafe — Sider ´urgica Ita-Min Ltda 3,3 % 3,3 % 0 % 0 % 6,4 % 0 %. (30) Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa olevaa tuotetta tuottavaan ja ne k(cid:132)yttiv(cid:132)t olevaa l(cid:132)hes puolet todettiin, tutkimuksen aikana ilmeni, ett(cid:132) er(cid:132)s otokseen tiiviiss(cid:132) etuyhteydess(cid:132) toiseen kuuluva yritys oli tarkasteltavana ja myyv(cid:132)(cid:132)n yritykseen, joka my(cid:148)s tuotti ja myi tarkas- tuotetta. Ensimm(cid:132)inen yritys teltavana toisen yrityksen osakkeista, omisti mink(cid:132) lis(cid:132)ksi molemmilla yrityksill(cid:132) oli samat johtajat samoja myyntikanavia. N(cid:132)iden kahden yrityksen v(cid:132)lisen tiiviin etuyh- teyden vuoksi kahden eri polkumyyntimarginaalin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)minen olisi merkinnyt polkumyyntitoi- menpiteiden huomattavaa kiert(cid:132)misriski(cid:132), koska yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuva vienti olisi voitu toteuttaa alhaisemman polkumyyntimarginaalin omaavan yrityksen kautta. N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)teltiin, ett(cid:132) molem- pien yriysten osalta olisi m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)v(cid:132) yksi ainut polkumyyntimarginaali niiden yksitt(cid:132)isten polku- myyntimarginaalien painotetun keskiarvon perus- teella. tiedot olivat tutkimuksesta saadut ett(cid:132) yhteisty(cid:148) oli ollut ett(cid:132) Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten, johdanto- osan 12 kappaleessa tarkoitettu yritys mukaan lukien, osalta polkumyyntimarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perusteella perusp(cid:132)(cid:132)- t(cid:148)ksen 18 artiklan mukaisesti. Koska yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden brasilialaisten viejien/tuottajien toimit- tamien yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautunutta vienti(cid:132) koskevien tietojen ja Eurostatin tilastotietojen vertailusta ilmeni, eritt(cid:132)in laaja, sopivimmat k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) komissio katsoi, olevat tiedot; komissio katsoi my(cid:148)s, ett(cid:132) koska ei ollut syyt(cid:132) ep(cid:132)ill(cid:132), ett(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden viejien/ tuottajien harjoittaman polkumyynnin taso olisi ylitt(cid:132)nyt korkeinta todettua polkumyyntimarginaa- lia, otokseen kuuluvien viejien/tuottajien osalta korkein todettu polkumyyntimarginaali oli sopivin t(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten. T(cid:132)t(cid:132) l(cid:132)hestymistapaa pidet- tiin my(cid:148)s tarpeellisena yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten palkitsemisen v(cid:132)ltt(cid:132)miseksi. N(cid:132)in ollen yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden brasilialaisten viejien/ tuottajien osalta m(cid:132)(cid:132)ritetty, prosentteina cif-hin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu polkumyyntimargi- naali oli 6,5 prosenttia. b) Ven(cid:132)j(cid:132) ja Ukraina (33) Brasilian osalta m(cid:132)(cid:132)ritetty(cid:132) normaaliarvoa sek(cid:132) edell(cid:132) Ven(cid:132)j(cid:132)n ja Ukrainan osalta m(cid:132)(cid:132)ritetyn vienti- hinnan painotettuja keskiarvoja verrattiin toisiinsa perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. N(cid:132)in m(cid:132)(cid:132)ritetyt, prosentteina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n olivat rajalla Ven(cid:132)j(cid:132)n osalta 2,6 ja Ukrainan osalta 4,0 prosenttia. polkumyyntimarginaalit ilmaistut (31) Sellaisia brasilialaisia yrityksi(cid:132) koskeva polkumyyn- timarginaali, jotka olivat ilmaisseet halunsa toimia yhteisty(cid:148)ss(cid:132) komission tutkimuksessa, mutta joita ei sis(cid:132)llytetty otokseen, m(cid:132)(cid:132)ritettiin perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti otokseen kuuluvien yritysten osalta todettujen polkumyyntimarginaa- lien painotetun keskiarvon perusteella ottamatta c) Puola (34) Komissio viejien/tuottajien vertailun suoritti normaaliarvojen ja vientihintojen painotettujen keskiarvojen v(cid:132)lill(cid:132) perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. L 135/12 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 5. 98 kaksi olevansa l(cid:132)hes puolet toinen yritys omisti Kaksi t(cid:132)ss(cid:132) polkumyynnin vastaisessa menettelyss(cid:132) toiminutta puolalaista yrityst(cid:132), Zaklad Wielkopie- cowy Szczecin SPZOO ja Huta Szczecin SA, v(cid:132)it- tiv(cid:132)t toisistaan riippumatonta yrityst(cid:132). Niiden todettiin kuitenkin olevan tiiviiss(cid:132) etuyhteydess(cid:132) toisiinsa, koska niill(cid:132) oli samat johta- jat, ty(cid:148)nekij(cid:132)t, tuotantolaitokset ja toimistot, mink(cid:132) lis(cid:132)ksi toisen yrityksen osakkeista. N(cid:132)iden kahden yritysten v(cid:132)lisen tiiviin etuyhteyden vuoksi kahden eri polkumyyntimarginaalin olisi merkinnyt polkumyyntitoimenpiteiden huomat- tavaa kiert(cid:132)misriski(cid:132), koska yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuva vienti olisi voitu toteuttaa alhaisemman polku- myyntimarginaalin omaavan yrityksen kautta. N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)teltiin, ett(cid:132) molempien yritysten osalta olisi m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)v(cid:132) yksi ainut polkumyyntimarginaali niiden polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella. N(cid:132)iden yritysten osalta m(cid:132)(cid:132)ritetyt lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina yhteis(cid:148)n rajalla ovat seuraavat: m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)minen prosentteina cif-hinnasta yksitt(cid:132)isten — Zaklad Wielkopiecowy Szczecin SPZOO — Huta Szczecin SA 12,8 % 12,8 % (35) Niiden puolalaisten viejien osalta, jotka eiv(cid:132)t vastanneet komission kyselylomakkeeseen eiv(cid:132)tk(cid:132) muuten ilmoittautuneet, polkumyyntimarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perus- teella perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:148)ksen 18 artiklan 1 kohdan mukai- sesti. Koska yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden puolalaisten viejien/tuottajien toimittamien yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntau- tunutta vienti(cid:132) koskevien tietojen ja Eurostatin tilastotietojen vertailusta ilmeni, ett(cid:132) yhteisty(cid:148) oli ollut eritt(cid:132)inlaaja, komissio katsoi johdanto-osan 31 kappaleessa esitetyn l(cid:132)hestymistavan mukaisesti, ett(cid:132) toimineiden yritysten osalta todettu polkumyyntimarginaali oli sopivin polku- myyntimarginaalin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten osalta. N(cid:132)in ollen yhteis- ty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden puolalaisten viejien/tuottajien osalta cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu polkumyyntimarginaali oli 12,8 prosenttia. prosentteina yhteisty(cid:148)ss(cid:132) vahvistettu, yhteis(cid:148)n alueiden v(cid:132)lill(cid:132). Tosiasiallisesti harjoitettu polkumyynti ei olisi ilmi kokonaisuudessaan normaaliarvojen ja vientihin- tojen painotettujen keskiarvojen v(cid:132)lisest(cid:132) vertailusta. t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi k(cid:132)ynyt Ainoan yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen tˇsekkil(cid:132)isen viej(cid:132)n osalta m(cid:132)(cid:132)ritetty lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla on seuraava: — V(cid:146)kovice a. s. 7,4 % (37) Niiden tˇsekkil(cid:132)isten viejien osalta, yhteis(cid:148)(cid:148)n toimittamien jotka eiv(cid:132)t vastanneet komission kyselylomakkeeseen eiv(cid:132)tk(cid:132) muuten ilmoittautuneet, polkumyyntimarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perus- teella perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 18 artiklan 1 kohdan mukai- sesti. Koska yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen tˇsekkil(cid:132)isen viej(cid:132)n suuntautunutta vienti(cid:132) koskevien tietojen ja Eurostatin tilastotie- tojen vertailusta ilmeni, ett(cid:132) yhteisty(cid:148) oli ollut erit- t(cid:132)in laaja, komissio katsoi johdanto-osan 31 kappa- leessa esitetyn l(cid:132)hestymistavan mukaisesti, ett(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) todettu polkumyyntimarginaali oli sopivin polkumyynti- marginaalin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)yty- neiden yritysten osalta. N(cid:132)in ollen yhteisty(cid:148)st(cid:132) kiel- t(cid:132)ytyneiden tˇsekkil(cid:132)isten viejien/tuottajien osalta m(cid:132)(cid:132)ritetty, prosentteina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu polkumyyntimarginaali oli 7,4 prosenttia. toimineen yrityksen osalta E. YHTEIS(cid:153)N TUOTANNONALA (38) Komissio pyysi ja sai tietoja kaikilta yhteis(cid:148)n tuot- tajilta. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet tuottajat muodostavat n(cid:132)in ollen yhteis(cid:148)n tuotannonalan perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. F. VAHINKO 1. Alustavat huomiot (39) d) Tˇsekin tasavalta (36) Normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kaikkien yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuneiden vientitoimien hintoihin perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti, koska vientihintojen todettiin, suuntaukset poikkesivat toisistaan huomattavasti eri ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) ajanjaksoa koskevia tarkastelussa Vahingon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi komissio tutki vuoden 1992 ja 31 p(cid:132)iv(cid:132)n maalis- kuuta 1996 v(cid:132)list(cid:132) tietoja. Koska tutkimusajanjakson pituus oli 15 kuukautta (1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1995 ja 31 p(cid:132)iv(cid:132)n maalis- kuuta 1996 v(cid:132)linen ajanjakso) komissio oikaisi tiedot 12 kuukauden ajanjakson mukaisiksi asian- mukaisen vertailun varmistamiseksi. Tutkimuksen maantieteellinen ulottuvuus oli 15 j(cid:132)senvaltion yhteis(cid:148). Olisi kuitenkin huomattava, ett(cid:132) tiettyj(cid:132) vahinkoa kuvaavia tekij(cid:148)it(cid:132) (esimerkiksi kulutus ja markkinaosuus) koskevat vuotta 1995 edelt(cid:132)v(cid:132)t tiedot ekstrapoloitiin kolmen uuden j(cid:132)senvaltion (It(cid:132)valta, Suomi ja Ruotsi) osalta. 8. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 135/13 2. Kumulaatio (40) Komissio tutki, olisiko Brasiliasta, Puolasta, Ven(cid:132)- j(cid:132)lt(cid:132), Ukrainasta tulevan hematiittiharkkoraudan tuonti arvioitava kumulatii- visesti perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 3 artiklan 4 kohdan mukai- sesti. ja Tˇsekin tasavallasta v(cid:132)himm(cid:132)istasoa korkeampi, (41) Komissio katsoi, ett(cid:132) viidest(cid:132) asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kumulaatiolle perusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 3 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyt edellytykset t(cid:132)ytettiin, jokaisen viej(cid:132)maan eli polkumyyntimarginaali oli osalta yhdest(cid:132)k(cid:132)(cid:132)n maasta tapahtuvan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei ollut v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)- t(cid:148)inen ja tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n kumulatiivinen arviointi oli asianmukaista ottaen huomioon tuodun tuotteen ja yhteis(cid:148)n samankaltaisen tuotteen v(cid:132)liset kilpai- luedellytykset. Komissio p(cid:132)(cid:132)tteli, ett(cid:132) viidest(cid:132) asian- omaisesta maasta per(cid:132)isin oleva hematiittiharkko- rauta on kaikissa suhteissa samankaltainen kuin yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotettu ja myyty tuote, ja ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) tuotteet ovat kesken(cid:132)(cid:132)n vaihdettavissa ja niit(cid:132) mark- kinoidaan yhteis(cid:148)ss(cid:132) samankaltaisia myyntikanavia k(cid:132)ytt(cid:132)en samanlaisissa markkinaolosuhteissa. N(cid:132)in ollen tuodun hematiittiharkkoraudan katsotaan kilpailevan jokaisesta asianomaisesta maasta tuodun samankaltaisen tuotteen sek(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun ja myydyn hematiittiharkkoraudan kanssa. (45) Kaikista asianomaisista maista polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 53 prosentista 75 prosenttiin vuoden 1992 ja tutkimus- ajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. (46) 5. Polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen hinnat tuonnin Tuonnin cif-hintojen painotettu keskiarvo nousi vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Brasiliasta ja Ukrainasta tulevan tuonnin cif-hinnat ylittiv(cid:132)t v(cid:132)himm(cid:132)ishinnan, joka oli 149 ecua tonnia kohti, v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta (vuoden 1994 tammikuu) l(cid:132)htien. Puolasta tulevan tuonnin hinnat alittivat v(cid:132)himm(cid:132)ishinnan vuonna 1994 ja nousivat huomattavasti sen j(cid:132)lkeen. Ven(cid:132)- j(cid:132)lt(cid:132) tulevan tuonnin hinnat alittivat v(cid:132)himm(cid:132)is- hinnan vuonna 1994, mutta nousivat sen j(cid:132)lkeen. Tˇsekin tasavallan osalta lopulliset polkumyyntitoi- menpiteet otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n vasta vuoden 1996 tammikuussa ja yhden viej(cid:132)n/tuottajan v(cid:132)himm(cid:132)is- hinnan tasolla (149 ecua tonnia kohti) esitt(cid:132)m(cid:132) sitoumus hyv(cid:132)ksyttiin. N(cid:132)in ollen Tˇsekin tasavaltaa koskevat toimenpiteet olivat olleet voimassa ainoas- taan kolmen kuukauden ajan t(cid:132)m(cid:132)n tarkastelun tutkimusajanjakson p(cid:132)(cid:132)ttymisp(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) (31 p(cid:132)iv(cid:132) maaliskuuta 1996). N(cid:132)in ollen viidest(cid:132) asianomaisesta maasta tapahtuva tuonti arvioitiin kumulatiivisesti. (47) 3. Yhteis(cid:148)n kulutus (42) Yhteis(cid:148)n todettavissa oleva kulutus m(cid:132)(cid:132)ritettiin laskemalla yhteen yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynti yhteis(cid:148)n markkinoilla ja yhteis(cid:148)n tuonti kaikista kolmansista maista. Vaikka kulutus kasvoi 826 961 tonnista 989 622 tonniin vuoden 1992 ja tutkimus- ajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, suuntaus vaihteli jonkin verran vuodesta toiseen. 4. Polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja markkinaosuus (43) Kaikista asianomaisista maista polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi huomattavasti 441 226 tonnista 746 251 tonniin vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. (44) Eurostatin tiedot, joihin n(cid:132)m(cid:132) luvut perustuvat, eiv(cid:132)t erotelleet Tˇsekin tasavallasta ja Slovakian tasa- vallasta tullutta tuontia ennen vuotta 1993. Saata- villa olevista todisteista kuitenkin ilmenee, ettei Slovakian tasavallassa ole harkkoraudan vieji(cid:132)/tuot- tajia. hinnat, komissio tuottajien alittivatko viej(cid:132)t/tuottajat Sen m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi, yhteis(cid:148)n vertasi yhteis(cid:148)n tuottajien yhteis(cid:148)n markkinoilla veloitta- mien hintojen ja jokaisen viej(cid:132)maan vastaavien hintojen painotettuja keskiarvoja toisiinsa kaupan vastaavassa portaassa, eli tullattuina vapaasti tuojan/ kauppiaan varastolla ja vapaasti yhteis(cid:148)n tuotan- huomioon -tasolla, nonalan tuonnin j(cid:132)lkeiset kustannukset ja voitto k(cid:132)ytett(cid:132)- viss(cid:132) olevien tietojen perusteella. Yhteis(cid:148)n tuotta- jien osalta otettiin huomioon riippumattomilta asiakkailta tarvittaessa oikaistiin vapaasti tehtaalla -tason mukaisiksi. veloitetut hinnat, tehtaalla ottaen jotka (48) vertailusta T(cid:132)st(cid:132) saatiin tutkimusajanjakson ja kunkin asianomaisen maan osalta seuraavat polku- myyntimarginaalit: — Brasilia: — Puola: — Ven(cid:132)j(cid:132): — Ukraina: — Tˇsekin tasavalta: 3 % 7 % 4 % 7 % 21 % 6. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne Alustavat huomiot T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi Eurostat alkoi erotella entisest(cid:132) Neuvostoliitosta tulevan tuonnin maittain t(cid:132)ydelli- sesti vasta vuoden 1992 j(cid:132)lkeen. (49) Brasiliasta, Puolasta, Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132) ja Ukrainasta per(cid:132)isin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevien toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johta- L 135/14 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 5. 98 neen polkumyyntitutkimuksen aikana markkinoilla toimi seitsem(cid:132)n yhteis(cid:148)n tuottajaa. Kyseisist(cid:132) tuot- tajista viisi on lopettanut tuotantonsa vuoden 1993 j(cid:132)lkeen. viidest(cid:132) yrityksest(cid:132) nelj(cid:132) on yhteis(cid:148)n N(cid:132)ist(cid:132) t(cid:132)rkeimpi(cid:132) ter(cid:132)ksentuottajia, jotka tuottivat hema- tiittiharkkorautaa ainoastaan sivutoimisesti. N(cid:132)m(cid:132) yritykset p(cid:132)(cid:132)ttiv(cid:132)t j(cid:132)rkiper(cid:132)ist(cid:132)misprosessin tulok- sena keskitty(cid:132) t(cid:132)rkeimpien tuotteidensa tuotantoon ja lopettivat hematiittiharkkoraudan tuotannon. Tarkasteltavana oleva tuote edusti 33:a ja ferroman- gaani 67:(cid:132)(cid:132) prosenttia viidennen yrityksen koko- naistuotannosta; samaa valokaariuunia k(cid:132)ytettiin molempien tuotteiden tuotantoon. T(cid:132)rkein syy tuotannon lopettamiselle yrityksen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s hankkia ferromangaania muista l(cid:132)hteist(cid:132) ja n(cid:132)in ollen lopettaa valokaariuunin k(cid:132)ytt(cid:148). oli N(cid:132)in ollen t(cid:132)m(cid:132)n tarkastelun tutkimusajanjakson p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) j(cid:132)ljelle j(cid:132)i ainoastaan kaksi yhteis(cid:148)n tuot- tajaa, joista toinen oli selvitystilassa ja k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) konkurssitilassa tarkasteltavana olevan ajanjakson (vuodesta syyskuuhun) suurimman osan aikana. Toisen yrityksen taloudel- linen tilanne oli parempi, mutta silti tappiollinen. vuoden 1992 1995 kuvatun tilanteen vahinkoa Edell(cid:132) kuvaavat tekij(cid:132)t kuvataan erikseen yhteis(cid:148)n tuotta- jien kokonaisuuden sek(cid:132) kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan yhteis(cid:148)n tuottajan osalta. johdosta Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t (53) Kaikkien yhteis(cid:148)n tuottajien myynti tonnista laski yhteis(cid:148)n markkinoilla 269 867 363 882 tonniin vuosina 1992–1994 ja 219 693 tonniin tutkimusajanjakson aikana, kun taas kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan yhteis(cid:148)n tuottajan myynti laski 246 476 tonnista 230 867 tonniin vuosina 1992–1994 ja 201 673 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Markkinaosuus ilmenee, (54) Myyntim(cid:132)(cid:132)rien kehityksest(cid:132) yhteis(cid:148)n todettavissa olevaan kulutukseen verrattuna ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajien markkinaosuus laski tarkastelta- vana olevan ajanjakson aikana 44 prosentista 27 prosenttiin vuosina 1992–1994 ja 22 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan tuottajan markkinaosuus laski 30 prosentista 23 prosenttiin vuosina 1992–1994 ja 20 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Kapasiteetti ja kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste (55) laski Tuotantokapasiteetti tuotantolaitosten sulke- misen johdosta 1 817 000 tonnista 991 334 tonniin tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana, eli 45 prosenttia. Kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan tuottajan kapasi- teetti pysyi muuttamattomana 890 000 tonnin tasolla. (56) Kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste ei ole erityisen merkitt(cid:132)v(cid:132) osoitin tuotantolaitosten sulkemisen ja selvitysti- lassa olevan tuottajan erityistilanteen vuoksi. Tuotanto Varastot (57) Tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotanto laski 443 724 tonnista 297 527 tonniin vuosina 1992–1994 ja 238 154 tonniin tutkimusajanjakson aikana, eli 46 prosenttia tarkasteltavana olevan ajan- jakson aikana ja 20 prosenttia vuoden 1994 ja tutki- musajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Viiden yhteis(cid:148)n tuottajan tuotantolaitosten sulkeminen on otettava huomioon edell(cid:132) mainittuja tietoja tarkasteltaessa. siit(cid:132) Yhteis(cid:148)n tuotajien varastojen taso laski 151 485 tonnista 33 207 tonniin vuoden 1992 ja tutkimusa- janjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. N(cid:132)it(cid:132) lukuja ei kuiten- kaan pidet(cid:132) merkitt(cid:132)vin(cid:132) tuotantolaitosten sulke- misen ja johtuvan varastojen myynnin johdosta. Kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan tuottajan varastojen taso laski 43 417 tonnista 33 207 tonniin tarkastel- tavana olevan ajanjakson aikana. Selvitystilassa oleva tuottaja usean kuukauden ajan tutkimusajanjakson aikana lopetet- tuaan tuotantonsa. varastojensa myymist(cid:132) jatkoi (50) (51) (52) Kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan yhteis(cid:148)n tuottajan kokonais- tuotanto laski 273 187 tonnista 253 527 tonniin vuosina 1992–1994 ja 232 314 tonniin tutkimus- ajanjakson aikana, eli 15 prosenttia tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana ja 8 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Olisi huomattava, ett(cid:132) selvitystilassa toimiva yritys ei tuottanut tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimus- ajanjakson yhdeks(cid:132)n ensimm(cid:132)isen kuukauden aikana. Hintojen kehitys (58) Tarkasteltavana olevan tuotteen myyntihinnat koko tarkasteltavana olevan ajanjakson ajalta ovat saata- villa ainoastaan kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan yhteis(cid:148)n tuottajan osalta. Euroopan yhteis(cid:148)n markkinoilla myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen 8. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 135/15 painotettu keskiarvo laski 167 ecusta tonnia kohti 144 ecuun tonnia kohti vuosina 1992–1993 ja nousi 158 ecuun tonnia kohti vuonna 1994, jolloin polkumyyntitoimenpiteet otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, sek(cid:132) 174 ecuun tonnia kohti tutkimusajanjakson aikana. Prosentteina ilmaistuna hinta nousi 4 prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana sek(cid:132) 21 prosenttia vuoden 1993 ja tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Kannattavuus (59) Kannattavuutta ovat luvut koskevat saatavilla ainoastaan kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan yrityksen osalta. K(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevista luvuista ilmenee, ett(cid:132) tarkas- teltavana olevan ajanjakson aikana molemmat yritykset tekiv(cid:132)t tappiota, vaikka tilanne kehittyikin ja ett(cid:132) niiden tappioiden parempaan suuntaan, painotettu keskiarvo oli 36 prosenttia, 19 prosenttia ja 7 prosenttia liikevaihdosta vuonna 1992, vuonna 1994 ja tutkimusajanjakson aikana. Ty(cid:148)llisyys (60) Kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan yritysen ty(cid:148)llisyystaso laski 444:st(cid:132) 384:(cid:132)(cid:132)n vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, eli 14 prosenttia. Vahinkoa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (61) Tutkimuksesta ilmeni, ett(cid:132) polkumyyntitoimenpi- teiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta huolimatta yhteis(cid:148)n tuotan- nonala joutui sulkemaan tuotantolaitoksia (mik(cid:132) tosin johtui p(cid:132)(cid:132)osin muista syist(cid:132) kuin polkumyyn- nill(cid:132) tapahtuneesta tuonnista) ja laskemaan tuotan- tom(cid:132)(cid:132)ri(cid:132)(cid:132)n, mink(cid:132) lis(cid:132)ksi ja markkinaosuus pieneniv(cid:132)t. Yhteis(cid:148)n tuotannonala ei toipunut riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin voiton tuottamiseksi. sen myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t G. SYY-YHTEYS 1. Alustava huomautus (62) Komissio oli jo p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) N:o 1751//94/EHTY ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) N:o 55/96/EHTY todennut, ett(cid:132) Brasi- liasta, Puolasta, Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132), Ukrainasta ja Tˇsekin tasa- tuonti oli vallasta polkumyynnill(cid:132) aiheuttanut yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. T(cid:132)ss(cid:132) tarkastelussa oli tarkasteltava sit(cid:132), aiheuttiko kyseess(cid:132) oleva tuonti edelleen merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. tapahtunut vahinkoa 2. Polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen tuonnin vaikutukset (63) asianomaisista maista ja tulevan tuonnin Vaikka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kyseisten maiden markkinaosuudet kasvoivat huomattavasti vuoden 1992 ja tutkimus- ajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, t(cid:132)m(cid:132)n tuonnin hintataso nousi yleisesti ottaen huomattavasti toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton j(cid:132)lkeen vuonna 1994, ylitt(cid:132)en mini- mihinnan. (64) Olisi huomattava, ett(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)n kysynt(cid:132) on aina ollut suurempi kuin yhteis(cid:148)n tuottajien tarjonta. Yhteis(cid:148)n tuottajat kykeniv(cid:132)t parhaimmil- laan tyydytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n 45–50 prosenttia kysynn(cid:132)st(cid:132) sulkemista. Yhteis(cid:148)n ennen tuotannonalan p(cid:132)(cid:132)llimm(cid:132)inen huolenaihe oli asian- omaisista maista tulevan tuonnin hinnan eik(cid:132) sen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tai markkinaosuus. tuotantolaitosten (65) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan luonne on muuttunut tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana, koska viisi tuottajaa on lopettanut tuotantonsa sitten vuoden 1993. Vaikka tuodun hematiittiharkkoraudan tuonti on saattanut vaikuttaa asiaan, n(cid:132)iden yritysten p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s kyseisen tuotteen tuotannon lopettamisesta ei tarkasteltavana olevasta tuonnista. johtunut ensisijaisesti (66) Hematiittiharkkoraudan tuotanto on kahden j(cid:132)ljell(cid:132) olevan yhteis(cid:148)n tuottajan t(cid:132)rkein tulol(cid:132)hde. Kuten edell(cid:132) todettiin, tutkimuksesta ilmeni, ett(cid:132) toinen yrityksist(cid:132) oli selvitystilassa ja k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) konkurs- ajanjakson sitilassa suurimman osan aikana. Kyseinen yritys lopetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon yhdek- s(cid:132)ksi kuukaudeksi vuoden 1995 tammikuusta. tarkasteltavana olevan Vaikka toisen yrityksen taloudellinen tilanne oli parempi, sen toiminta oli tappiollinen koko tarkas- teltavana erityisesti olevan ajanjakson aikana, aiemmin toteutetusta rakenneuudistuksesta johtu- neiden eritt(cid:132)in korkeiden sosiaaliturvakustannusten vuoksi. Kyseisen yrityksen kannattavuuden uudesta laskelmasta, jossa sosiaaliturvakustannuksia ei otettu huomioon, ilmeni, ett(cid:132) vaikka vuodet 1992 ja 1993 olivat selv(cid:132)sti tappiollisia, yritys tuotti pient(cid:132) voittoa vuosina 1994 ja 1995 sek(cid:132) tutkimusajanjakson aikana. 3. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (67) ett(cid:132) Lopuksi komissio on todennut t(cid:132)m(cid:132)n uudelleentar- yhteis(cid:148)n tuotannonalan kastelun aikana, luonne on muuttunut olennaisesti, kun ainoastaan kaksi hematiittiharkkoraudan tuottajaa on j(cid:132)ljell(cid:132). Tutkimuksesta ilmeni lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) j(cid:132)ljell(cid:132) olevat tuottajat olivat vaikeuksissa ennen tarkasteltavana olevaa ajanjaksoa ja sen aikana ja ett(cid:132) ne tekiv(cid:132)t edelleen tappiota, taloudellinen tilanne kehittyikin parempaan suuntaan. Yhteis(cid:148)n tuotta- jien vaikeudet olivat kuitenkin rakenteellisia ja polkumyynnill(cid:132) tapahtuvasta tuonnista riippumat- tomia. Siit(cid:132) huolimatta, ett(cid:132) tuodun tuotteen hinta nousi huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton j(cid:132)lkeen, yhteis(cid:148)n tuotannonala pysyi edelleen vaikeuksissa. vaikka L 135/16 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 5. 98 (68) N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutunut johtunut merkitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin polkumyynnill(cid:132) tapahtuneesta tuonnista, vaan l(cid:132)hinn(cid:132) muista tekij(cid:148)ist(cid:132) kuin asianomaisista maista tapahtuneesta tuonnista. vahinko ei H. YHTEIS(cid:153)N ETU 1. Alustavat huomiot (74) (75) (69) Komissio tutki, onko toimenpiteiden pit(cid:132)minen voimassa yhteis(cid:148)n edun mukaista vai voidaanko toimenpiteiden muuttaminen tai p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), kumoaminen on yhteis(cid:148)n edun mukaista. ett(cid:132) (70) T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komissio l(cid:132)hetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville asianomaisille osapuolille, mukaan lukien yhteis(cid:148)n tuotannonala, tuojat/kaup- piaat ja tuotetta k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132) teollisuus. Komissio sai ainoastaan rajoitetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vastauksia tarkastelta- vana olevan tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)jilt(cid:132) ja tuojilta/kaup- piailta. 2. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan etu a) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan luonne ja rakenne (71) (72) Yhteis(cid:148)n tuotannonala l(cid:132)hinn(cid:132) jalostaa raaka-aineet (tavanomaisesti rautamalmi ja koksi) hematiittihark- koraudaksi valokaariuuneissa yli 1 000 celsiusasteen l(cid:132)mp(cid:148)tilassa. Nestem(cid:132)inen rauta valetaan t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen harkoiksi, jotka j(cid:132)(cid:132)hdytet(cid:132)(cid:132)n ennen varas- tointia ja myynti(cid:132). Hematiittiharkkorauta on yksin- kertaisella teknologialla valmistettu perusrautatuote, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n raaka-aineena harmaan valuraudan valmistuksessa. Yhteis(cid:148)n tuotannonala muodostuu kahdesta yrityk- sest(cid:132), joista toinen sijaitsee Koillis-Italiassa ja toinen Luoteis-Saksassa. Molemmat yritykset ovat suhteel- lisen pieni(cid:132), ja ne ty(cid:148)llistiv(cid:132)t yhteens(cid:132) 393 henkil(cid:148)(cid:132) tutkimusajanjakson aikana. Hematiittharkkorauta ja se edusti on kyseisten yritysten t(cid:132)rkein tuote, noin 85 prosenttia kummankin yrityksen liikevaih- dosta tutkimusajanjakson aikana. vastaamaan noin 30 prosentista yhteis(cid:148)n kulutuk- sesta. b) Toimenpiteiden voimassa pit(cid:132)misen tai p(cid:132)(cid:132)t- t(cid:132)misen vaikutukset Todettiin, ottaen huomioon yhteis(cid:148)n tuottajien kokemien vaikeuksien luonteen, ett(cid:132) on ep(cid:132)toden- n(cid:132)k(cid:148)ist(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala voisi hy(cid:148)ty(cid:132) n(cid:132)ist(cid:132) toimenpiteist(cid:132). k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta Lis(cid:132)ksi olisi korostettava, ett(cid:132) polkumyyntitoimen- seuranneesta piteiden huomattavasta hinnan korotuksesta huolimatta yritykset, jotka olivat aiemmin lopettaneet hematiit- tiraudan tuotannon eiv(cid:132)t ole aloittaneet sit(cid:132) uudes- taan. sit(cid:132) ja 3. Muiden osapuolten edut (76) Edell(cid:132) olevien p(cid:132)(cid:132)telmien perusteella ei pidet(cid:132) tarpeellisena jatkaa toimenpiteiden muihin asian- omaisiin osapuoliin kohdistuvien vaikutusten tutki- mista t(cid:132)ss(cid:132) erityistapauksessa. I. P(cid:142)(cid:142)TELM(cid:142) (77) Edell(cid:132) olevat vahinkoa, syy-yhteytt(cid:132) ja yhteis(cid:148)n etua koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t huomioon ottaen Brasiliasta, Tˇsekin tasavallasta, Puolasta, Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132) ja Ukrainasta per(cid:132)isin olevan hematiittiharkkoraudan tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi p(cid:132)(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) ja toimenpiteet olisi kumottava. ON P(cid:142)(cid:142)TT(cid:142)NYT SEURAAVAA: 1 artikla P(cid:132)(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n Brasiliasta, Tˇsekin tasavallasta, Puolasta, Ven(cid:132)- j(cid:132)lt(cid:132) ja Ukrainasta per(cid:132)isin olevan hematiittiharkkoraudan tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely. 2 artikla Kumotaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset N:o 1751/94/EHTY ja N:o 55/96/ EHTY. (73) Asianomaisen tuotteen kokonaistuotanto oli noin 230 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana, ja sit(cid:132) myytiin l(cid:132)hes ainoastaan yhteis(cid:148)n markkinoilla. Yhteis(cid:148)n tuotannonala kykenee parhaimmillaan T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). 3 artikla 8. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 135/17 T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1357/98 do Deputado Allan MACARTNEY à Comissão. Farinha de peixe

eurovoc_concepts:
animal feedingstuffs
animal protein
cattle
fish product
health control
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: C 50/28 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 2. 1999 (1999/C 50/036) PERGUNTA ESCRITA E-1342/98 apresentada por JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: EURO 1999 Na pÆgina 110 do Relat(cid:243)rio da Comissªo Europeia sobre a situa(cid:231)ªo em matØria de convergŒncia e respectiva recomenda(cid:231)ªo com vista (cid:224) passagem (cid:224) terceira fase da UEM, datado de 25. 3. 1998, consta que, o denominado «ajustamento d(cid:237)vida/dØfice» engloba outros factores, para alØm do dØfice or(cid:231)amental, que contribuem para as oscila(cid:231)ıes no volume da d(cid:237)vida pœblica bruta: nestes factores devem incluir-se altera(cid:231)ıes nos activos financeiros l(cid:237)quidos detidos, modifica(cid:231)ıes no valor da d(cid:237)vida denominada em moeda estrangeira e outros ajustamentos estat(cid:237)sticos. PoderÆ a Comissªo especificar de que tipos de ajustamentos estat(cid:237)sticos se trata? Resposta dada pelo ComissÆrio de Silguy em nome da Comissªo (3 de Junho de 1998) O dØfice pœblico constitui o principal par(cid:226)metro que explica as varia(cid:231)ıes do montante da d(cid:237)vida pœblica. Contudo, devido (cid:224)s diferentes defini(cid:231)ıes dadas ao dØfice (necessidades de financiamento l(cid:237)quido do sector pœblico administrativo) e (cid:224) d(cid:237)vida (d(cid:237)vida bruta consolidada dos sector pœblico administrativo, quantificada em valor nominal), e a certas especificidades tØcnicas, outros elementos podem ter uma incidŒncia sobre o n(cid:237)vel de endividamento. Trata-se nomeadamente das varia(cid:231)ıes do montante dos activos financeiros detidos, das varia(cid:231)ıes do valor da parte da d(cid:237)vida em divisas e outros ajustamentos estat(cid:237)sticos. Estes outros ajustamentos estat(cid:237)sticos dizem nomeadamente respeito ao valor das obriga(cid:231)ıes indexadas e ao valor afectado (cid:224)s obriga(cid:231)ıes e aos t(cid:237)tulos a curto prazo em caso de diferen(cid:231)a entre o pre(cid:231)o de emissªo e o valor nominal. Sªo igualmente necessÆrios ajustamentos devido ao facto de as diferen(cid:231)as contabil(cid:237)sticas (contas a pagar e a receber) e o crØditos comerciais nªo serem inclu(cid:237)dos na d(cid:237)vida, ainda que tenham uma incidŒncia sobre o dØfice. Estes ajustamentos podem contribuir de forma positiva ou negativa para a varia(cid:231)ªo do n(cid:237)vel de endividamento. No entanto, sªo de reduzida amplitude e representam em geral menos de 1 % do produto interno bruto (PIB). (1999/C 50/037) PERGUNTA ESCRITA E-1357/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Farinha de peixe Pode a Comissªo confirmar se a farinha de peixe Ø classificada como uma fonte de prote(cid:237)nas animais e quais sªo as ramifica(cid:231)ıes desta classifica(cid:231)ªo? Uma vez que a farinha de peixe foi considerada isenta de qualquer risco pelo MinistØrio brit(cid:226)nico da Agricultura, Pescas e Alimenta(cid:231)ªo, pode a Comissªo explicar por que razªo Ø proib(cid:237)da a utiliza(cid:231)ªo de farinha de peixe na alimenta(cid:231)ªo de ruminantes? PrevŒ a Comissªo alargar esta proibi(cid:231)ªo no futuro? Analisou a Comissªo os efeitos desta proibi(cid:231)ªo, e de um eventual alargamento, para a indœstria da farinha de peixe? Que estudos efectuou a Comissªo para provar, em primeiro lugar, quaisquer riscos e, em segundo lugar, para determinar o seu respectivo impacto sobre a indœstria da farinha de peixe e indœstrias afins? Resposta dada pelo ComissÆrio Fischler em nome da Comissªo (19 de Junho de 1998) O artigo 2o da Directiva 92/118/CEE (1) inclui a farinha de peixe na defini(cid:231)ªo de prote(cid:237)nas animais transformadas destinadas (cid:224) alimenta(cid:231)ªo animal. O cap(cid:237)tulo 6 do anexo da directiva define as regras aplicÆveis ao comØrcio e (cid:224)s importa(cid:231)ıes desse produto


title: WRITTEN QUESTION No. 1450/98 by Eva KJER HANSEN to the Commission. Commission implementation of the Council's decision concerning financial support to the applicant countries of Eastern Europe

eurovoc_concepts:
EU aid
Estonia
Latvia
Lithuania
accession to the European Union
distribution of aid
economic disparity
financial aid

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1464/98 by Nel van DIJK to the Commission. Inclusion by Netherlands Central Planning Office of reduced EU budget contribution by the Netherlands in calculation of estimated costs of implementing parties' election manifestoes

eurovoc_concepts:
Member States' contribution
Netherlands
budgetary discipline (EU)
drawing up of the EU budget
election programme
financing of the EU budget
interinstitutional agreement
multiannual financial framework

text: C 323/132 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 21. 10. 98 Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1396/98 ja E-1397/98 (6. heina¤kuuta 1998) Arvoisan parlamentin ja¤senen kirjalliseen kysymykseen N:o 1396/98 sisa¤ltyva¤t asiat ja kirjallisen kysymyksen N:o 1397/98 kohdat 4 ja 5 eiva¤t kuulu neuvoston toimivaltaan. Kirjallisen kysymyksen N:o 1397/98 kohdista 1, 2 ja 3 ei ole keskusteltu neuvostossa. (98/C 323/204) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1455/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Anne McIntosh (PPE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Arvonlisa¤verokannat Tukeeko puheenjohtajavaltio sita¤ harkintavaltaa, jonka komissio esitti pienennettya¤ arvonlisa¤verokantaa tietyille tyo¤voimavaltaisille palvelualoille koskevassa tiedonannossaan SEC (97)2089 lopull. , ja aikooko se ka¤ytta¤a¤ sita¤? Onko neuvoston puheenjohtaja valmis hyva¤ksyma¤a¤n sen, etta¤ ta¤ta¤ harkintavaltaa sovelletaan kirkkojen ja tiettyjen historiallisten rakennusten ylla¤pitoon ja kunnostamiseen? Onko ta¤ma¤ puheenjohtajavaltion mielesta¤ osa komission suorittamaa uudelleen tarkastelua, joka kohdistuu arvonlisa¤veron yhdenmukaistamiseen koko Euroopan unionin alueella? Vastaus (6. heina¤kuuta 1998) Arvoisan parlamentin ja¤senen kirjallisessa kysymyksessa¤a¤n mainitsemaa komission tiedonantoa ka¤sitella¤a¤n parhaillaan neuvoston elimissa¤. Niin kauan kun tyo¤skentely on kesken, neuvosto ei voi vastata arvoisan parlamentin ja¤senen kysymykseen. (98/C 323/205) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1464/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nel van Dijk (V) (7. toukokuuta 1998) Aihe: Alankomaiden keskussuunnitteluvirasto ottaa huomioon Alankomaiden alemmat EU-maksut vaaliohjel- mien kustannuksia laskettaessa Onko komissio ottanut huomioon Alankomaiden keskussuunnitteluviraston kertomuksen Keuzes in kaart › economische effecten van vijf verkiezingsprogramma(cid:146)s (Valinnat selviksi › viiden vaaliohjelman taloudelliset vaikutukset), erityisesti luvun EU-maksujen alenemisesta liitteessa¤ 6? Koska neuvosto ei ole yksimielinen uusista rahoitusna¤kymista¤ › esimerkiksi Alankomaiden ka¤ytta¤essa¤ veto-oikeuttaan › onko voimassa olevien rahoitusna¤kymien jatkaminen (cid:148)sidottu yksimielisyyteen(cid:148), kuten keskussuunnitteluvirasto kirjoittaa? Miten ta¤ma¤ keskussuunnitteluviraston ka¤sitys sopii rahoitusna¤kymista¤ 29. lokakuuta 1993 tehdyn toimielinten va¤lisen sopimuksen 25 kappaleessa ma¤a¤ra¤ttyyn pa¤a¤to¤ksentekomenettelyyn? Pita¤a¤ko¤ paikkansa, etta¤ neuvoston osalta toimielinten va¤lisessa¤ sopimuksessa on ma¤a¤ra¤tty, etta¤ se voi esta¤a¤ jatkamisen ma¤a¤ra¤enemmisto¤lla¤ mutta etta¤ ja¤senvaltiot ovat kuitenkin sopineet, etta¤ ka¤yta¤nno¤ssa¤ jatkamiselle on saatava ma¤a¤ra¤enemmisto¤ (1)?


title: Regulamento (CE) nº 973/98 da Comissão de 7 de Maio de 1998 que fixa as restituições aplicáveis à exportação de alimentos para animais compostos à base de cereais

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

formats: pdf print

text: L 135/44 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 5. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 973/98 DA COMISS (cid:5)AO de 7 de Maio de 1998 que fixa as restitui(cid:135)˜oes aplic ´aveis (cid:133) exporta(cid:135)˜ao de alimentos para animais compostos (cid:133) base de cereais A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo (cid:133) organiza(cid:135)˜ao comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss˜ao (2), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 13º, Considerando que, nos termos do artigo 13º do Regula- mento (CEE) nº 1766/92, a diferen(cid:135)a entre as cota(cid:135)˜oes ou os pre(cid:135)os no mercado mundial dos produtos referidos no artigo 1º deste regulamento e os pre(cid:135)os destes produtos na Comunidade pode ser coberta por uma restitui(cid:135)˜ao (cid:133) exporta(cid:135)˜ao; Considerando que o Regulamento (CE) nº 1517/95 da Comiss˜ao, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)˜ao do Regulamento (CEE) nº 1766/92 no respeitante ao regime de importa(cid:135)˜ao e de exporta(cid:135)˜ao aplic ´avel aos alimentos compostos (cid:133) base de cereais para animais e altera o Regulamento (CE) nº 1162/95, que estabelece normas de execu(cid:135)˜ao especiais do regime dos certificados de importa(cid:135)˜ao e de exporta(cid:135)˜ao no sector dos cereais e do arroz (3), definiu, no seu artigo 2º, os crit(cid:130)rios espec(cid:146)ficos que se devem ter em conta para o c ´alculo da restitui(cid:135)˜ao em rela(cid:135)˜ao a estes produtos; Considerando que esse c ´alculo deve tamb(cid:130)m ter em conta o teor de produtos cereal(cid:146)feros; que, com vista a uma simplifica(cid:135)˜ao, a restitui(cid:135)˜ao deve ser paga em rela(cid:135)˜ao a duas categorias de «produtos cereal(cid:146)feros», nomeadamente o milho, cereal mais vulgarmente utilizado nos alimentos compostos exportados, e os produtos (cid:133) base de milho, e para «outros cereais», sendo estes ´ultimos os produtos cereal(cid:146)feros eleg(cid:146)veis, com exclus˜ao do milho e dos produtos (cid:133) base de milho; que deve ser concedida uma restitui(cid:135)˜ao em rela(cid:135)˜ao (cid:133) quantidade de produtos cereal(cid:146)- feros contidos nos alimentos compostos para animais; Considerando que, por outro lado, o montante da restitui- (cid:135)˜ao deve tamb(cid:130)m ter em conta as possibilidades e condi- (cid:135)˜oes de venda dos produtos em causa no mercado mundial, o interesse em evitar perturba(cid:135)˜oes no mercado da Comunidade e o aspecto econ(cid:155)mico das exporta(cid:135)˜oes; Considerando, todavia, que em rela(cid:135)˜ao (cid:133) fixa(cid:135)˜ao da resti- tui(cid:135)˜ao, parece apropriado no per(cid:146)odo actual basear-se na diferen(cid:135)a verificada, no mercado comunit ´ario e no mercado mundial, dos custos das mat(cid:130)rias-primas utili- zadas geralmente nestes alimentos compostos, o que permite tomar em considera(cid:135)˜ao de forma mais precisa a realidade econ(cid:155)mica das exporta(cid:135)˜oes dos referidos produ- tos; Considerando que a restitui(cid:135)˜ao deve ser fixada uma vez por m(cid:136)s; que pode ser alterada no intervalo; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est˜ao em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest˜ao dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As restitui(cid:135)˜oes (cid:133) exporta(cid:135)˜ao dos alimentos compostos para animais abrangidos pelo Regulamento (CEE) nº 1766/92 que estejam sujeitos ao Regulamento (CE) nº 1517/95 s˜ao fixadas em conformidade com o anexo do presente regu- lamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 8 de Maio de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 7 de Maio de 1998. Pela Comiss ˜ao Franz FISCHLER Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 51. 8. 5. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 135/45 ANEXO do regulamento da Comiss˜ao, de 7 de Maio de 1998, que fixa as restitui(cid:135)˜oes aplic ´aveis (cid:133) exporta(cid:135)˜ao de alimentos para animais compostos (cid:133) base de cereais C(cid:155)digo do produto que beneficia da restitui(cid:135)˜ao (cid:133) exporta(cid:135)˜ao (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Produtos cereal(cid:146)feros (2) Montante da restitui(cid:135)˜ao (2) (ECU/t) Milho e produtos (cid:133) base de milho C(cid:155)digos NC 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1104 23, 1904 10 10 1104 19 50, 1103 29 40, Produtos cereal(cid:146)feros (2), com exclus˜ao do milho e dos produtos (cid:133) base de milho 28,22 29,36 (1) Os c(cid:155)digos dos produtos s˜ao definidos na sec(cid:135)˜ao 5 do anexo do Regulamento (CEE) nº 3846/87 (JO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1), alterado. (2) Para efeitos da restitui(cid:135)˜ao apenas se toma em conta o amido ou a f(cid:130)cula provenientes de produtos (cid:133) base de cereais. Por «produtos (cid:133) base de cereais» entende-se os produtos das subposi(cid:135)˜oes 0709 90 60 e 0712 90 19, do cap(cid:146)tulo 10, das posi(cid:135)˜oes 1101, 1102, 1103 e 1104 ((cid:133) excep(cid:135)˜ao da subposi(cid:135)˜ao 1104 30) e o conte ´udo em cereal dos produtos das subposi(cid:135)˜oes 1904 10 10 e 1904 10 90 da Nomenclatura Combinada. O conte ´udo em cereal dos produtos pertencentes (cid:133)s subposi(cid:135)˜oes 1904 10 10 e 1904 10 90 da Nomenclatura Combinada (cid:130) considerado igual ao peso do produto final. N˜ao ser ´a paga nenhuma restitui(cid:135)˜ao para os cereais se a origem do amido ou f(cid:130)cula n˜ao puder ser claramente estabelecida por an ´alise


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1387/98 af Jonas SJÖSTEDT , Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. Tørvemoser i det polesiske område i Belarus

eurovoc_concepts:
Belarus
biodiversity
climate change
environmental impact
environmental protection
peat
protected area
soil protection

text: C 386/120 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 11. 12. 98 (98/C 386/162) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1374/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Det integrerede system for forvaltning og kontrol af stłtte fra EUGFL Gennemfłrelsen af et integreret system for forvaltning og kontrol af stłtte fra EUGFL i Gr(cid:230)kenland (forordning E(cid:216)F 3508/92) (1) er ifłlge nogle oplysninger forbundet med problemer, idet der er forsinkelser af udbetalingen af stłtten til de modtageberettigede producenter. Kommissionen bedes besvare fłlgende. 1. Hvilke konkrete problemer er der med forvaltningen af det integrerede system for stłtte til Gr(cid:230)kenland? 2. Hvor meget har Gr(cid:230)kenland hidtil modtaget i stłtte med henblik p(cid:229) gennemfłrelse af det integrerede system for forvaltning og kontrol af stłtteordninger? 3. Ved Kommissionen, om dette system vil komme ind under den Organisation for Betaling og Kontrol af f(cid:230)llesskabsstłtte fra strukturfondene, som den gr(cid:230)ske regering er ved at planl(cid:230)gge som erstatning for den nuv(cid:230)rende Organisation for Betalinger (GEDIDAGEP)? 4. Er der fare for, at producenterne vil miste f(cid:230)llesskabsstłtte som fłlge af de problemer, der er med forvaltningen af det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-stłtteordninger? (1) EFT L 355 af 5. 12. 1992, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. juni 1998) Kommissionen skal indledningsvis erkl(cid:230)re, at de problemer i Gr(cid:230)kenland, der opstod ved indfłrelsen af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, efter dens mening ikke skyldtes eventuelle forsinkelser i udbeta- lingen af stłtten til landbrugerne. Med hensyn til det (cid:230)rede medlems konkrete spłrgsm(cid:229)l skal fłlgende bem(cid:230)rkes: 1. For det fłrste m(cid:229) der konstateres betydelige forsinkelser i indfłrelsen af markregistret. Dette markregister, der tager sigte p(cid:229) at indfłre et alfanumerisk system til identifikation af markerne, skulle senest have v(cid:230)ret operationelt den 1. januar 1997. Dern(cid:230)st m(cid:229) der endvidere konstateres mangler i visse kontrol- og forvaltningsprocedurer, der indeb(cid:230)rer risiko for, at udgifter ikke er afholdt efter EF-reglerne. 2. For 1993-1996 modtog Gr(cid:230)kenland et tilskud p(cid:229) 2,5 mio. ECU. 3. Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen officiel meddelelse om nedl(cid:230)ggelse af n(cid:230)vnte organ og overfłrelse af ansvaret til andre nationale instanser. 4. De konstaterede problemer skulle ikke medfłre, at producenterne mister stłtte. (98/C 386/163) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1387/98 af Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) og Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Tłrvemoser i det polesiske omr(cid:229)de i Belarus (7. maj 1998) Er Kommissionen klar over, hvor vigtige tłrvemoserne i det polesiske omr(cid:229)de i Belarus er som kulstofgrube og som omr(cid:229)de af overordentlig stor betydning for biodiversiteten? Hvad kan Kommissionen głre for at hj(cid:230)lpe med at bevare dette omr(cid:229)de inden for rammerne af strategierne for klima(cid:230)ndring og bevarelse af biodiversiteten, og er der navnlig afsat EU-midler til en s(cid:229)dan stłtte?


title: Règlement (CE) n° 968/98 de la Commission du 7 mai 1998 fixant la restitution maximale à l'exportation d'avoine dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1773/97

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

text: L 135/32 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 8. 5. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 968/98 DE LA COMMISSION du 7 mai 1998 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation d’avoine dans le cadre de l’adjudica- tion vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2052/97 (4), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 de la Commission, du 12 septembre 1997, relatif (cid:133) une mesure particuli(cid:138)re d’inter- vention pour les c(cid:130)r(cid:130)ales en Finlande et en Su(cid:138)de (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 837/ 98 (6), et notamment son article 8, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 a ouvert une adjudication de la restitution (cid:133) l’exportation d’avoine produite en Finlande et en Su(cid:138)de et destin(cid:130)e (cid:133) (cid:136)tre export(cid:130)e de la Finlande et de la Su(cid:138)de vers tous les pays tiers; consid(cid:130)rant que l’article 8 du r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 pr(cid:130)voit que, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de fixer une restitution maximale (cid:133) l’exportation, en tenant compte des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/ 95; que, dans ce cas, l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe (cid:133) un niveau (cid:130)gal ou inf(cid:130)rieur (cid:133) la restitution maximale; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 1er au 7 mai 1998, dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1773/97, la restitution maximale (cid:133) l’exportation d’avoine est fix(cid:130)e (cid:133) 44,94 (cid:130)cus par tonne. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 8 mai 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 7 mai 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 250 du 13. 9. 1997, p. 1. (6) JO L 119 du 22. 4. 1998, p. 14


title: Kommissionens förordning (EG) nr 958/98 av den 7 maj 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 8. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 958/98 av den 7 maj 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2375/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 8 maj 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 7 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 325, 14. 12. 1996, s. 5. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 135/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 7 maj 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 052 999 052 999 052 204 212 600 624 999 382 388 999 060 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 109,7 109,7 76,5 76,5 41,3 36,8 64,6 65,1 46,3 50,8 60,5 60,5 60,5 41,9 77,8 92,7 95,3 84,4 85,8 84,1 77,4 138,0 107,9 88,5 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: WRITTEN QUESTION No. 1365/98 by Graham WATSON to the Commission. Zero Emissions Research Initiative

eurovoc_concepts:
EU programme
Japan
development policy
foundation
industrial policy
research and development
school-industry relations
scientific research
sustainable development
technological change

text: C 50/30 Official Journal of the European Communities EN 22. 2. 1999 (1999/C 50/039) WRITTEN QUESTION E-1363/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. What work is the Commission doing to support the ZERI schools initiative, which brings schools and colleges together in collaboration with industry? (1999/C 50/040) WRITTEN QUESTION E-1364/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. The Japanese Government has recently appointed 42 academics at Tokyo University to work on the theoretical framework for zero emissions. Is the Commission aware of the work of the ZERI Foundation at the United Nations University which was set up four years ago by the Belgian industrialist, Gunther Pauli, and what contact does the Commission have with ZERI? (1999/C 50/041) WRITTEN QUESTION E-1365/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. The Japanese Government has recently appointed 42 academics at Tokyo University to work on the theoretical framework for zero emissions. Does the Commission have any plans to sponsor similar research into the zero emissions programme at the ZERI Foundation? (1999/C 50/042) WRITTEN QUESTION E-1366/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. What programmes does the Commission already have in this field and where do they overlap with the work of the ZERI Foundation?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1395/98 του Fernand LE RACHINEL προς την Επ τροπή. Εναρμόνιση των φόρων για τα ραδιοτηλεοπτικά μέσα στον ξενοδοχειακό τομέα

eurovoc_concepts:
approximation of laws
audiovisual equipment
broadcasting
competence of the Member States
equal treatment
hotel industry
public service
quasi-fiscal charge
restriction on competition
tax harmonisation

text: 22. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 402/125 Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (11 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· den proti·uetai braxyproue·smvw na protei·nei tropopoih·seiw tvn pararthma·tvn thw odhgi·aw 92/43/EOK toy Symboyli·oy, thw 21hw Mai(cid:143)oy 1992, gia th diath·rhsh tvn fysikv· n oikoto·pvn kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw. Uevrei· o·ti apo·lyth proteraio·thta ua pre·pei na apotele·sei h sygkro·thsh toy dikty·oy Natura 2000, h opoi·a epi· toy paro·ntow eyri·sketai se plh·rh eje·lijh. H tropopoi·hsh tvn pararthma·tvn kata· ayth· th fa·sh endexome·nvw na prokale·sei anepiuy·mhtew streblv· seiw kai kauysterh·seiw, ako·mh kai gia thn prostasi·a toy ly·koy. Afo·toy oloklhrvuei· h ekpo·nhsh toy dikty·oy Natura 2000, h Epitroph· ua mporoy·se endexome·nvw na protei·nei tropopoih·seiw tvn pararthma·tvn thw odhgi·aw poy ua kaui·stanto aparai·thtew gia th diath·rhsh tvn sxetikv· n fysikv· n oikoto·pvn kai eidv· n thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw. Sy·mfvna me ta problepo·mena sto a·ruro 22 thw odhgi·aw 92/43/EK, ta kra·th me·lh ejeta·zoyn kata· po·so ei·nai sko·pimo na eisa·goyn topika· ei·dh poy anafe·rontai sto para·rthma IV, sto e·dafo·w toyw, ea·n to me·tro ayto· mporei· na symba·lei sth diath·rhsh· toyw, efo·son bebai·vw apo· e·reyna poy e·xei diejaxuei· kai ba·sei thw pei·raw poy apokth·uh se a·lla kra·th me·lh h· alloy· proky·ptei o·ti h epaneisagvgh· ayth· symba·llei apotelesmatika· sthn apokata·stash aytv· n tvn eidv· n se ikanopoihtikh· kata·stash diath·rhshw, kai efo·son prin apo· thn epaneisagvgh· diejaxuoy·n oi de·oysew diaboyley·seiw me to endiafero·meno koino·. H Ispani·a e·xei thn dynato·thta na ka·nei xrh·sh ayth·w thw dia·tajhw gia na antimetvpi·sei thn ejafa·nish toy ly·koy noti·vw toy Duero. H Epitroph· den diaue·tei thn armodio·thta pare·mbashw en prokeime·nv. (98/C 402/165) GRAPTH ERVTHSH E-1395/98 ypobolh· : Fernand Le Rachinel (NI) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Enarmo·nish tvn fo·rvn gia ta radiothleoptika· me·sa ston jenodoxeiako· tome·a Dedome·nvn tvn shmantikv· n apokli·sevn poy ypa·rxoyn sthn Eyrv· ph metajy· tvn fo·rvn gia ta radiothleoptika· me·sa ston jenodoxeiako· tome·a, proti·uetai h Epitroph· na probei· se enarmo·nish h· sy·gklish tvn eunikv· n nomouesiv· n gia na apotrapoy·n streblv· seiw toy antagvnismoy·; Oi shmantike·w ayte·w diafore·w (plh·rew pososto· me·xri ta 10 thleoptika· kana·lia sth Galli·a, e·naw mo·non fo·row gia ta 15 prv· ta kana·lia sto Hnvme·no Basi·leio) ei·nai anti·uetew me ton eley·uero antagvnismo· kai thn i·sh metaxei·rish tvn yphresiv· n ston toyrismo·. Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Ioyni·oy 1998) To prvto·kollo (1) gia to sy·sthma dhmo·siaw radiothleo·rashw sta kra·th me·lh poy symfvnh·uhke sto `msterntam vw para·rthma sth synuh·kh EK epibebaiv· nei thn armodio·thta tvn kratv· n melv· n na kauori·zoyn thn apostolh· tvn dhmo·sivn radiothleoptikv· n organismv· n kai na diorganv· noyn th xrhmatodo·thsh· toyw. Epome·nvw, den ypa·getai sthn armodio·thta thw Epitroph·w na kri·nei tiw eunike·w diata·jeiw sxetika· me thn ei·sprajh tvn telv· n radiothleoptikh·w ekpomph·w kai na prospauei· na tiw enarmoni·sei. Ta me·tra ayta· ypa·gontai stiw genike·w forologike·w ejoysi·ew tvn kratv· n melv· n kai ua mporoy·san na enarmonisuoy·n mo·no apo· to Symboy·lio sy·mfvna me ta a·rura 99-102 thw synuh·khw EK. (1) EE C 340, 10. 11. 1997


title: Reglamento (CE) n° 965/98 de la Comisión de 7 de mayo de 1998 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 135/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 5. 98 REGLAMENTO (CE) No 965/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 7 de mayo de 1998 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n de los cereales y de las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92, la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el art(cid:146)culo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n; Considerando que las restituciones deben fijarse teniendo en cuenta los elementos mencionados en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restitu- ciones por exportaci(cid:155)n y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2052/97 (4); Considerando que existen posibilidades de exportaci(cid:155)n de una cantidad de 100 000 toneladas de ma(cid:146)z hacia determi- nados destinos en el marco de licitaciones abiertas por el Programa Mundial de Alimentos; que resulta apropiado recurrir al procedimiento establecido en el apartado 4 del art(cid:146)culo 7 del Reglamento (CE) no 1162/95 de la Comi- si(cid:155)n (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Regla- mento (CE) no 444/98 (6); que conviene tenerlo en cuenta al fijar las restituciones; Considerando que, en lo que se refiere a las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno, la restituci(cid:155)n aplicable a dichos productos debe calcularse teniendo en cuenta la cantidad de cereales necesaria para la fabricaci(cid:155)n de los mismos; que el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n ha fijado dichas cantidades; Considerando que la situaci(cid:155)n del mercado mundial o las exigencias espec(cid:146)ficas de determinados mercados pueden requerir la diferenciaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n para determi- nados productos de acuerdo con su destino; Considerando que la restituci(cid:155)n debe fijarse una vez por mes y puede ser modificada en el intervalo; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de dichas modalidades a la situaci(cid:155)n actual de los mercados en el sector de los cereales, y, en particular, a las cotizaciones o precios de dichos productos en la Comunidad y en el mercado mundial, conduce a fijar la restituci(cid:155)n en los importes consignados en el anexo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se fijan en los importes consignados en el anexo las restituciones a la exportaci(cid:155)n, en el estado en que se encuentran, de los productos contemplados en las letras a), b) y c) del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92, excepto la malta. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 8 de mayo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de mayo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) DO L 117 de 24. 5. 1995, p. 2. (6) DO L 56 de 26. 2. 1998, p. 12. 8. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 135/29 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 7 de mayo de 1998, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n de los cereales y de las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno C(cid:155)digo del producto Destino (1) (en ecus/t) Importe de las restituciones C(cid:155)digo del producto Destino (1) (en ecus/t) Importe de las restituciones 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 12,00 0 25,00 35,00 (cid:190) 40,00 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 31,00 (3) 21,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 23,00 21,75 20,00 18,50 17,25 (cid:190) (cid:190) 47,50 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 todos los terceros pa(cid:146)ses, 02 otros terceros pa(cid:146)ses, 03 Suiza, Liechtenstein, 04 Tanzania, Burundi, Rep(cid:156)blica del Congo (Brazzaville), Rep(cid:156)blica Democr(cid:145)tica del Congo. (2) Si el producto contiene s(cid:130)molas en copos no se conceder(cid:145) restituci(cid:155)n alguna. (3) Restituci(cid:155)n fijada de acuerdo con el procedimiento establecido en el apartado 4 del art(cid:146)culo 7 del Reglamento (CE) no 1162/95 modificado, por una cantidad de 100 000 toneladas de ma(cid:146)z exportada a Tanzania, Burundi, la Rep(cid:156)blica del Congo (Brazzaville) y la Rep(cid:156)blica Democr(cid:145)tica del Congo en el marco de licitaciones abiertas por el Programa Mundial de Alimentos. Nota: Las zonas ser(cid:145)n las que se delimitan en el Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisi(cid:155)n (DO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), modificado


title: WRITTEN QUESTION No. 1484/98 by Andrea MANZELLA to the Commission. Conviction of General Oviedo

eurovoc_concepts:
Paraguay
coup d'état
deprivation of rights
military court
penalty
primary election