title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive on registration documents for motor vehicles and their trailers (COM(97) 0248 C4-0423/97 97/0150(SYN))(Cooperation procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
motor vehicle
police checks
right of establishment
vehicle registration

formats: html print


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1092/98 af 28. maj 1998 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1339/97 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 155/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 5. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1092/98 af 28. maj 1998 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1339/97 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestem- melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2052/97 (4), særlig artikel 7, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over restitutionen og/eller afgiften ved udførsel af blød hvede til alle tredjelande, med undtagelse af Ceuta, Melilla og en række AVS-lande, blev (cid:134)bnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1339/97 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 507/98 (6); i artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 er det fastsat, at Kommissionen p(cid:134) grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95; i dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen, og til de bydende, hvis bud omfatter en eksportafgift; anvendelse af ovennævnte kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation for den p(cid:134)gældende kornart medfører, at maksimumsrestitutionen fastsættes i artikel 1 nævnte beløb; til det de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 22. indtil den 28. maj 1998 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1339/97 omhandlede licitation, fastsættes maksimumsrestitutionen for blød hvede til 25,95 ECU/ton. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 29. maj 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 28. maj 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 287 af 21. 10. 1997, s. 14. (5) EFT L 184 af 12. 7. 1997, s. 7. (6) EFT L 63 af 4. 3. 1998, s. 20


title: Phase I and II : Data collection at a coastal site and off shore.

eurovoc_concepts:
atmosphere
coastal region


title: Business services statistics : Engineering services: Limited competition in engineering services activities in Europe.

eurovoc_concepts:
engineer
service
technology
type of business


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου που αφορά περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1868/94 για την καθιέρωση καθεστώτος ποσοστώσεων για την παραγωγή αμύλου γεωμήλων (COM(97)0576 C4-0045/98 97/ 0300(CNS))(Διαδικασία διαβούλευσης)

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
agricultural quota
marketing year
potato
starch


title: Komission asetus (EY) N:o 1091/98, annettu 28 päivänä toukokuuta 1998, ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: 29. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 155/35 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1091/98, annettu 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, ohran enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoi- tetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa n(cid:148)ist(cid:132) toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), sen 7 artiklan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) kaikkiin kolmansiin maihin viet(cid:132)v(cid:132)n ohran vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1337/97 (5), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) komissio ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) enimm(cid:132)isvientituen menettely(cid:132) toimitettujen tietojen perusteella noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) voi vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet; t(cid:132)ss(cid:132) tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132) tai ne tarjousten tekij(cid:132)t, joiden tarjous on enimm(cid:132)isvientituen suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, sek(cid:132) se tarjouksen tekij(cid:132) tai joiden tarjous koskee vientiveroa, ne tarjousten tekij(cid:132)t, edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkisiin markkinoihin seuraa, ett(cid:132) enim- m(cid:132)isvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1337/97 tarkoittaman tarjouskilpailun toimitettujen toukokuuta puitteissa tarjousten osalta ohran enimm(cid:132)isvientitueksi vahvistetaan 53,00 ecua tonnia kohti. 22. –28. 1998 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 184, 12. 7. 1997, s. 1


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für einen Beschluß des Rates über Regeln für die Teilnahme von Unternehmen, Forschungszentren und Hochschulen sowie für die Verbreitung der Forschungsergebnisse zur Umsetzung des Fünften Rahmenprogramms der Europäischen Gemeinschaft (1998-2002) (KOM(97)0587/2 - C4-0015/98 97/0309(SYN)) (Verfahren der Zusammenarbeit: erste Lesung)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
Joint Research Centre
administrative procedure
dissemination of information
international organisation
research and development
research body
third country
type of business
university


title: Resolution on the role the Union in the world: implementation of the common foreign and security policy for 1997

eurovoc_concepts:
European Parliament
advisory power
common foreign and security policy
diplomatic representation
general budget (EU)
interinstitutional agreement
narcotic
settlement of disputes
the EU's international role


title: Decision on the proposal for a Council Decision on the accession of the European Community to the General Fisheries Commission for the Mediterranean (5957/98 - C4- 0235/98 97/0059(AVC))(Assent procedure)

eurovoc_concepts:
European Movement
European cooperation
action programme
education policy
educational institution
university


title: Komission asetus (EY) N:o 1088/98, annettu 28 päivänä toukokuuta 1998, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice

text: L 155/22 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 29. 5. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1088/98, annettu 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiet- tyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)rien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka kyseisi(cid:132) perustuotteita on vahvistettava kullekin kuukau- delle, ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon riisin yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 192/98 (4), sen 13 artiklan 3 kohdan, ja erityisesti p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 87/482/ETY (7) neuvoston hyv(cid:132)ksytyn Euroopan yhteis(cid:148)n ja Amerikan yhdysvaltojen kesken sovitun makaronivalmisteiden vienti(cid:132) yhteis(cid:148)st(cid:132) Yhdys- valtoihin koskevan j(cid:132)rjestelyn johdosta on tarpeen eriytt(cid:132)(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 00 ja 1902 19 kuuluvien tava- roiden tuki niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakoh- dassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) jos asetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua todistusta ei toimiteta, alennettu vientituki on s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) ottaen huomioon tuotantotuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jota sovelletaan komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1516/95 (9), mukaisesti kyseiselle perustuotteelle tuotteen oletettuna valmistusajankohtana, ja sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 1 kohdan mukaan kummankin mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinoiden ja yhteis(cid:148)n markki- noiden noteerausten tai hintojen ero voidaan kattaa vien- tituella, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumatto- mina tavaroina viet(cid:132)vien maataloustuotteiden vientituen my(cid:148)nt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityis- kohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) ja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisperus- teista 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1222/94 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1909/97 (6), m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n tuotteet, joille olisi vahvistettava niiden vien- joko tiin tapauskohtaisesti asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteess(cid:132) B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteess(cid:132) B lueteltuina tavaroina, tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), sovellettava 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteess(cid:132) B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteess(cid:132) B lueteltuina tavaroina viet(cid:132)- viin asetuksen (EY) N:o 1222/94 liitteess(cid:132) A mainittuihin ja joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklassa tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 sellaisena kuin se on muutet- tuna, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin perustuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan liitteen mukai- sesti. asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 1 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan mukaan tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalle 2 artikla (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (4) EYVL L 20, 27. 1. 1998, s. 16 (5) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5 (6) EYVL L 268, 1. 10. 1997, s. 20 T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. (7) EYVL L 275, 29. 9. 1987, s. 36 (8) EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112 (9) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 49 29. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 155/23 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen L 155/24 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 29. 5. 98 LIITE perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisesta 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 annettuun annettuun komission asetukseen CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalta perustuotetta 1001 10 00 Durumvehn(cid:132): – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1001 90 99 Vehn(cid:132) sek(cid:132) rukiin sekavilja: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa 1002 00 00 1003 00 90 Ruis Ohra 1004 00 00 Kaura 1005 90 00 Maissi, k(cid:132)ytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – t(cid:132)rkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – CN-koodeihin 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 kuuluva maltodekstriini, maltodekstriinisiirappi (3): glukoosisiirappi, glukoosi, – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton k(cid:132)ytt(cid:148)) CN-koodiin 1108 13 00 kuuluva perunat(cid:132)rkkelys, joka rinnastetaan maissin jalostuksesta saatavaan tuotteeseen: – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa 1006 20 ex 1006 30 tapauksissa (2) – muissa tapauksissa Esikuorittu riisi: – lyhytjyv(cid:132)inen – keskipitk(cid:132)jyv(cid:132)inen – pitk(cid:132)jyv(cid:132)inen Kokonaan hiottu riisi: – lyhytjyv(cid:132)inen – keskipitk(cid:132)jyv(cid:132)inen – pitk(cid:132)jyv(cid:132)inen 1006 40 00 Rikkoutuneet riisinjyv(cid:132)t, k(cid:132)ytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – CN-koodiin 1108 19 10 kuuluva t(cid:132)rkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton k(cid:132)ytt(cid:148)) (cid:190) (cid:190) 1,286 0,798 1,978 4,610 4,783 1,790 2,117 3,592 1,714 3,189 3,592 2,117 3,592 3,178 2,829 2,829 4,100 4,100 4,100 1,148 2,700 2,700 29. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 155/25 CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalta perustuotetta 1007 00 90 Durra 1101 00 Vehn(cid:132)jauhot sek(cid:132) vehn(cid:132)n ja rukiin sekajauhot: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1102 10 00 Ruisjauhot 1103 11 10 Durumvehn(cid:132)n rouheet ja karkeat jauhot: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1103 11 90 Tavallisen vehn(cid:132)n rouheet ja spelttivehn(cid:132): – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 4,783 1,581 2,300 4,750 (cid:190) (cid:190) 1,581 2,433 (1) K(cid:132)ytettyihin jalostettuihin tai niihin rinnastettavien tuotteiden m(cid:132)(cid:132)riin on tarvittaessa sovellettava komission asetuksen (EY) n:o 1222/94, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteess(cid:132) E olevia kertoimia (EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Kyseess(cid:132) olevat tavarat ovat komission asetuksen (ETY) n:o 1722/93, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteeseen I kuuluvia tavaroita (EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) CN-koodien NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 siirapeille, jotka on saatu sekoittamalla glukoosi- ja fruktoosisiirappia, vientituki voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) ainoastaan glukoosisiirapin osalta


title: Übereinkommens Aufgrund von Artikel K.3 des Vertrags über die Europäische Union über die Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Ehesachen - Auf der Tagung des Rates (Justiz und Inneres) am 28. und 29. Mai 1998 bei der Ausarbeitung des Übereinkommens über die Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Ehesachen verabschiedete Erklärung für das Ratsprotokoll

eurovoc_concepts:
EU law - national law
application of the law
divorce
family law
marriage
simplification of formalities

formats: html pdf print

text: C 221/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 7. 98 Auf der Tagung des Rates (Justiz und Inneres) am 28. und 29. Mai 1998 bei der Ausarbeitung des Übereinkommens über die Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Ehesachen verabschiedete Erkärung für das Ratsprotokoll (98/221/02) Der Rat ist sich des Umstands bewußt, daß sich die Länge der Verfahren bei Klagen vor dem Gerichtshof der Europäischen Gemeinschaften im Bereich des Familienrechts negativ auswirken kann, und betont, daß möglichst bald zu prüfen ist, wie diese Verfahren verkürzt werden können; der Rat schlägt vor, daß diese Prüfung durch die zuständigen Ratsstellen in Zusammen- arbeit mit dem Gerichtshof durchgeführt wird


title: Regolamento (CE) n. 1090/98 della Commissione del 28 maggio 1998 relativo alle offerte comunicate nell'ambito della gara per l'importazione di granturco di cui al regolamento (CE) n. 1032/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
maize
third country

text: L 155/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 29. 5. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 1090/98 DELLA COMMISSIONE del 28 maggio 1998 relativo alle offerte comunicate nell’ambito della gara per l’importazione di granturco di cui al regolamento (CE) n. 1032/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 12, paragrafo 1, considerando che una gara per la riduzione massima del dazio all’importazione di granturco in Spagna (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1032/98 della Commissione (3); considerando che, conformemente all’articolo 5 del rego- lamento (CE) n. 1839/95 della Commissione (4), modifi- cato dal regolamento (CE) n. 1963/95 (5), la Commissione pu(cid:149), in base alle offerte comunicate e secondo la proce- dura prevista all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92, decidere di non dar seguito alla gara; considerando che, tenuto conto in particolare dei criteri precisati agli articoli 6 e 7 del regolamento (CE) n. 1839/ 95, non (cid:138) opportuno fissare una riduzione massima del dazio; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Non (cid:138) dato seguito alle offerte comunicate dal 22 al 28 maggio 1998 nell’ambito della gara per la riduzione del dazio all’importazione di granturco di cui al regolamento (CE) n. 1032/98. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 29 maggio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 28 maggio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 148 del 19. 5. 1998, pag. 3. (4) GU L 177 del 28. 7. 1995, pag. 4. (5) GU L 189 del 10. 8. 1995, pag. 22


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1084/98 av den 28 maj 1998 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
bar
import
steel

text: 29. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 155/3 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1084/98 av den 28 maj 1998 om inf(cid:148)rande av en prelimin(cid:132)r antidumpningstull p(cid:134) import av st(cid:132)nger av rost- fritt st(cid:134)l med ursprung i Indien EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING fastst(cid:132)llande och genomf(cid:148)rde unders(cid:148)kningar p(cid:134) plats hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag: med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 905/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 7 i denna, efter samr(cid:134)d med den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och med beaktande av f(cid:148)ljande: A. F(cid:153)RFARANDE I augusti 1997 meddelade kommissionen genom ett tillk(cid:132)nnagivande (nedan kallat ”tillk(cid:132)nnagivande om inledande”) i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning (3) att ett antidumpingsf(cid:148)rfarande skulle inledas betr(cid:132)ffande import till gemenskapen av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l med ursprung i Indien och p(cid:134)b(cid:148)rjade en unders(cid:148)kning. F(cid:148)rfarandet inleddes till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l som ingivits av Eurofer (Europeiska j(cid:132)rn- och st(cid:134)lindu- strif(cid:148)rbundet) f(cid:148)r gemenskapstillverkare som st(cid:134)r f(cid:148)r en betydande del av gemenskapens tillverkning av rostfritt st(cid:134)l. Klagom(cid:134)l inneh(cid:148)ll tillr(cid:132)cklig bevis- ning om dumpning och om v(cid:132)sentlig skada till f(cid:148)ljd d(cid:132)rav f(cid:148)r att det skulle vara ber(cid:132)ttigat att inleda ett f(cid:148)rfarande. Kommissionen underr(cid:132)ttade officiellt de gemen- tillverkare skapstillverkare, och exporterande import(cid:148)rer man visste ber(cid:148)rdes, f(cid:148)retr(cid:132)darna f(cid:148)r exportlandet samt den klagande om att ett f(cid:148)rfa- rande hade inletts. De ber(cid:148)rda parterna gavs tillf(cid:132)lle att l(cid:132)mna synpunkter skriftligen och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. tillverkare, import(cid:148)rer och leverant(cid:148)rer Ett antal exporterande tillverkare i Indien samt en del i gemenskapen l(cid:132)mnade synpunkter skriftligen. Alla ber(cid:148)rda parter som inom den tidsfrist som anges i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande hade beg(cid:132)rt att bli h(cid:148)rda gavs tillf(cid:132)lle till detta. Kommissionen s(cid:132)nde fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla parter som man visste var ber(cid:148)rda och erh(cid:148)ll svar fr(cid:134)n ett antal f(cid:148)retag i gemenskapen och Indien. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som ans(cid:134)gs n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att prelimin(cid:132)rt (1) (2) (3) (4) (5) (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EGT C 264, 30. 8. 1997, s. 2. a) Gemenskapstillverkare — Cogne Acciai Speciali Srl, Aosta, Italien. — Krupp Edelstahlprofile GmbH, Siegen, Tyskland. — Radacciai SpA, Bosisio Parrini, Italien. — Sprint Metal Edelstahlziehereien GmbH, Hemer, Tyskland. — Trafilerie Bedini Srl, Peschiera Borromeo, Italien. — Ugine-Savoie A, Ugine, Frankrike. Vid kontrollbes(cid:148)ket hos Rodacciai SpA visade sig f(cid:148)retaget inte l(cid:132)ngre villigt att samarbeta och f(cid:148)ljaktligen kunde de uppgifter som l(cid:132)mnats av f(cid:148)retaget inte beaktas i unders(cid:148)kningen. b) Exporterande tillverkare i Indien — Bhansali Pvt Ferromet Pvt Ltd, Mumbai. Brightbars Ltd/Bhansali — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur. — Grand Foundry Ltd, Mumbai. — Isibars Ltd, Mumbai. — Mukand Ltd, Mumbai. — Panchmahal Steel Ltd, Baroda. — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad. — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai. — Viraj Alloys Ltd, Mumbai. c) N(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer i gemenskapen till exporterande indiska tillverkare — Isibars GmbH, D(cid:129)sseldorf, Tyskland. — Mukand International Ltd, London, F(cid:148)re- nade kungariket. d) Icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer i gemenskapen till indiska tillverkare — Thyssen Schulte GmbH, Dortmund, Tyskland. — Ibero Edelstahlhandl & Co KG, M(cid:129)lheim, Tyskland. — Metaalcompganie ”Brabant”, Valkenswaard, Nederl(cid:132)nderna. L 155/4 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 98 (6) (7) (8) (9) (10) I samband med unders(cid:148)kningen konstaterades att Ibero Edelstahlhandel och Thyssen Schulte faktiskt var n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag till gemenskapstillverkare. Efter det att f(cid:132)rfarandet hade inletts ans(cid:148)kte den indiske tillverkaren Sindia Steels Ltd om behand- ling som ny export(cid:148)r i enlighet med artikel 11. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundf(cid:148)r- och ordningen”). Kommissionen kontrollerade d(cid:132)refter alla uppgifter som ans(cid:134)gs n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r ett prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llande och genomf(cid:148)rde unders(cid:148)kningar p(cid:134) plats hos f(cid:148)retaget. inh(cid:132)mtade Unders(cid:148)kningsperioden f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av dump- ning str(cid:132)ckte sig fr(cid:134)n och med den 1 oktober 1996 till och med den 30 juni 1997 (nedan kallad ”unders(cid:148)kningsperioden”). Unders(cid:148)kningen av skada omfattade perioden fr(cid:134)n och med 1994 till och med unders(cid:148)kningsperiodens slut. Det b(cid:148)r erinras om att den 30 oktober 1997 inledde kommissionen en antisubventionsunder- s(cid:148)kning r(cid:148)rande den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Indien (1). Denna unders(cid:148)kning p(cid:134)g(cid:134)r fortfarande. (13) B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning Den ber(cid:148)rda produkten (cid:132)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, tillformade eller f(cid:132)rdigbehandlade i kallt tillst(cid:134)nd inneh(cid:134)llande minst men inte vidare bearbetade, 2,5 viktprocent nickel, med runt tv(cid:132)rsnitt och andra tv(cid:132)rsnitt, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande omfattas av KN-nr 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31, och 7222 20 81. Rostfritt st(cid:134)l k(cid:132)nnetecknas av ett betydande inne- h(cid:134)ll av nickel, krom och i vissa fall (cid:132)ven molybden. Dessa legeringar skyddar det rostfria st(cid:134)let mot korrosion. St(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l anv(cid:132)nds av m(cid:134)nga olika industriella anv(cid:132)ndare, s(cid:134)som bil- och verk- stadsindustrin, byggbranschen och den kemiska industrin. (11) Den finns m(cid:134)nga olika typer av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l vilka skiljer sig (cid:134)t genom sin legering, form, tolerans och diameter. Trots f(cid:148)rekomsten av alla dessa olika typer av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l omfattas de alla av samma breda definition eftersom de har samma och anv(cid:132)ndning samt tekniska distribueras genom samma distributionskanaler. I grundl(cid:132)ggande egenskaper, kemiska fysiska, samma (1) EGT C 328, 30. 10. 1997, s. 16. samband med denna unders(cid:148)kning anses de f(cid:148)ljaktligen utg(cid:148)ra en enda produktkategori. 2. Likadan produkt (12) Kommissionen konstaterade att de st(cid:132)nger av rost- fritt st(cid:134)l som tillverkades och s(cid:134)ldes i gemenskapen var likadana produkter enligt artikel 1. 4 i grundf(cid:148)r- ordningen som de st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l som exporteras fr(cid:134)n Indien till gemenskapen eftersom, de hade samma fysiska, kemiska och tekniska egen- skaper och anv(cid:132)ndning. C. DUMPNING 1. Normalv(cid:132)rde att f(cid:148)r fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet F(cid:148)r varje exporterande tillverkare unders(cid:148)ktes f(cid:148)rst huruvida den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten var representativ i enlighet med artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen, dvs. om den utgjorde mer (cid:132)n 5 % av exportvolymen till gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten. (14) D(cid:132)refter unders(cid:148)ktes huruvida den totala inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen f(cid:148)r varje produktslag utgjorde minst 5 % av exportvolymen till gemenskapen av samma produktslag. F(cid:148)r de produktslag som uppfyllde representativi- tetskravet p(cid:134) 5 % gjordes en bed(cid:148)mning av huru- vida det hade skett tillr(cid:132)cklig f(cid:148)rs(cid:132)ljning vid normal handel i enlighet med artikel 2. 4 i grundf(cid:148)rord- ningen. I det fall f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen (cid:148)ver kost- naden per enhet f(cid:148)r varje produktslag utgjorde minst 80 % av den totala inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvo- lymen fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av det v(cid:132)gda genomsnittliga pris som faktiskt hade beta- lats f(cid:148)r all inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning. I det fall volymen l(cid:148)nsamma transaktioner f(cid:148)r varje produktslag var l(cid:132)gre (cid:132)n 80 %, men h(cid:148)gre (cid:132)n 10 %, av den totala inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen fastst(cid:132)lldes normal- v(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av det v(cid:132)gda genomsnittliga pris som faktiskt hade betalats enbart f(cid:148)r den l(cid:148)nsamma delen av den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. I det fall den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen f(cid:148)r varje produktslag var l(cid:132)gre (cid:132)n 5 % av den volym som var ansedd f(cid:148)r export till gemenskapen, eller i det fall mindre (cid:132)n 10 % av den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen var l(cid:148)nsam, ans(cid:134)gs den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen f(cid:148)r detta produktslag vara otillr(cid:132)cklig i enlighet med artikel 2. 2 och 2. 4 i grundf(cid:148)rord- ningen och f(cid:148)ljaktligen f(cid:148)rbigicks denna. I dessa fall fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av de v(cid:132)gda genomsnittliga priser som andra exporte- 29. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 155/5 rande tillverkare i det ber(cid:148)rda landet tog ut f(cid:148)r sin representativa inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning av motsvarande produktslag vid normal handel. hade betalats eller skulle betalas av dessa oberoende kunder. landet samtliga tillverkarens fall andra exporterande tillverkare i det I det ber(cid:148)rda inte hade n(cid:134)gon representativ inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning fastst(cid:132)lldes ett konstruerat normalv(cid:132)rde i enlighet med artikel 2. 3 och 2. 6 i grundf(cid:148)rordningen, dvs. p(cid:134) grundval av den expor- terande tillverkningskost- nader f(cid:148)r den ber(cid:148)rda exporterade produkten, och ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administra- tionskostnader, andra allm(cid:132)nna kostnader samt vinst. F(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader, andra allm(cid:132)nna kostnader samt vinst ber(cid:132)knades vanligen p(cid:134) grundval av den ber(cid:148)rda tillverkarens representativa inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den likadana produkten f(cid:148)r dessa produktslag vid normal handel. I det fall den exporterande tillverkaren inte s(cid:134)lde den likadana produkten p(cid:134) den inhemska mark- naden i representativa kvantiteter eller vid normal handel fastst(cid:132)lldes beloppen f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader, allm(cid:132)nna kost- nader samt vinst i enlighet med artikel 2. 6 a i grundf(cid:148)rordningen, dvs. p(cid:134) grundval av det v(cid:132)gda genomsnittet f(cid:148)r de faktiska belopp som hade fast- st(cid:132)llts f(cid:148)r andra exporterande tillverkare vilka var f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kningen avseende representativ inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produkten vid normal handel. andra fastst(cid:132)lldes (15) Det konstaterades att tillverkningskostnaderna f(cid:148)r ett f(cid:148)retag som inte s(cid:134)lde den ber(cid:148)rda produkten p(cid:134) den inhemska marknaden var otillf(cid:148)rlitliga. F(cid:148)r de produktslag f(cid:148)r vilka normalv(cid:132)rdet m(cid:134)ste konstru- eras tillverkningskostnaderna f(cid:148)ljakt- ligen i enlighet med artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av andra exporterande tillverkares v(cid:132)gda f(cid:148)r genomsnittliga samma produktslag och ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader, andra allm(cid:132)nna kostnader vinst. Beloppen f(cid:148)r samt f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader, andra allm(cid:132)nna kostnader i samt enlighet med artikel 2. 6 a i grundf(cid:148)rordningen enligt ovan. tillverkningskostnad fastst(cid:132)lldes vinst (17) N(cid:132)r exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen skedde till i 2. 9 artikel enlighet med import(cid:148)rer i gemenskapen som var n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag till en exporterande tillverkare konstruerades exportpri- serna i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av de priser till vilka de importerade produkterna f(cid:148)rsta g(cid:134)ngen s(cid:134)ldes vidare till oberoende k(cid:148)pare. Justeringar gjordes f(cid:148)r alla omkostnader som tillkom mellan importen och (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)ljningen, en sk(cid:132)lig marginal f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administra- samt tionskostnader, andra allm(cid:132)nna kostnader vinst. Vinstniv(cid:134)n fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av upplys- ningar om vinster som l(cid:132)mnats av samarbetsvilliga icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen n(cid:132)r dessa upplysningar bed(cid:148)mdes vara tillf(cid:148)rlitliga. import(cid:148)rer inbegripet den av (18) (19) 3. J(cid:132)mf(cid:148)relse F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse gjordes justeringar f(cid:148)r olikheter som p(cid:134)stods och konstate- rades p(cid:134)verka prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet. I enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen gjordes dessa justeringar f(cid:148)r importavgifter och indirekta skatter, transport, d(cid:132)rmed f(cid:148)rpackning, kredit- sammanh(cid:132)ngande kostnader, kostnader, provisioner och valutaomr(cid:132)kning. f(cid:148)rs(cid:132)kring, hantering och Vissa f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att justering borde ske f(cid:148)r i valutaomr(cid:132)kning i enlighet med artikel 2. 10 j grundf(cid:148)rordningen eftersom de utl(cid:132)ndska valutor i vilka de fakturerat sin exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning v(cid:132)sentligen hade devalverats gentemot den indiska rupien under unders(cid:148)kningsperioden. Dessa f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att dagen f(cid:148)r k(cid:148)porder borde anses som f(cid:148)rs(cid:132)ljningsdag och att den v(cid:132)xelkurs som g(cid:132)llde 60 dagar f(cid:148)re dagen f(cid:148)r k(cid:148)porder borde anv(cid:132)ndas vid dumpningsber(cid:132)kningen. Eftersom de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen emellertid inte framlade n(cid:134)gon bevisning f(cid:148)r att n(cid:134)gra f(cid:148)rsiktighet- s(cid:134)tg(cid:132)rder till skydd mot v(cid:132)xelkursrisker hade vidta- gits n(cid:132)r k(cid:148)pordern l(cid:132)mnades kunde f(cid:148)retagen anses vara inf(cid:148)rst(cid:134)dda med risken. F(cid:148)ljaktligen avvisades denna beg(cid:132)ran prelimin(cid:132)rt, men fr(cid:134)gan kommer att unders(cid:148)kas ytterligare. 2. Exportpris (16) N(cid:132)r exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen till gemenskapen skedde direkt icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer fastst(cid:132)lldes exportpriserna i enlighet med artikel 2. 8 i grundf(cid:148)- rordningen p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt till (20) Vissa f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att justeringar borde ske f(cid:148)r importtullar p(cid:134) sin r(cid:134)material. De beg(cid:132)ran p(cid:134) det s. k. ”pass book-systemet”. Detta system inneb(cid:132)r att n(cid:132)r de f(cid:132)rdigvaror som inne- h(cid:134)ller r(cid:134)materialet exporteras sker kompensation f(cid:148)r de importtullar som skall betalas i form av tull- befrielse f(cid:148)r framtida import. grundade L 155/6 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 98 I enlighet med artikel 2. 10 b i grundf(cid:148)rordningen beviljades emellertid en s(cid:134)dan justering endast n(cid:132)r det kunde visas att det material f(cid:148)r vilket importtull betalades fysiskt ingick i den ber(cid:148)rda produkten n(cid:132)r den s(cid:134)ldes p(cid:134) den inhemska marknaden och att importtullarna inte togs ut eller (cid:134)terbetalades f(cid:148)r den produkt som exporterades till gemenskapen. (21) Ett f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att en justering f(cid:148)r olika han- delsled borde ske, eftersom dess export endast skedde till distribut(cid:148)rer, medan det s(cid:134)lde till b(cid:134)de distribut(cid:148)rer och slutanv(cid:132)ndare p(cid:134) den inhemska marknaden. Det h(cid:132)vdades att de priser som togs ut av inhemska slutanv(cid:132)ndare genomg(cid:134)ende var h(cid:148)gre (cid:132)n de priser som togs ut av inhemska distribut(cid:148)rer. Denna beg(cid:132)ran beviljades inte eftersom f(cid:148)retaget inte kunde p(cid:134)visa att det f(cid:148)rel(cid:134)g konsekventa och tydliga olikheter i priser i de p(cid:134)st(cid:134)dda olika han- delsleden p(cid:134) den inhemska marknaden. Det kon- staterades s(cid:132)rskilt att f(cid:148)r vissa produktslag var det genomsnittliga priset till de inhemska slutanv(cid:132)n- darna l(cid:132)gre (cid:132)n till de inhemska distribut(cid:148)rerna. 4. Dumpningsmarginal (22) I enlighet med artikel 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalen p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan ett v(cid:132)gt genomsnittligt nor- malv(cid:132)rde och ett v(cid:132)gt genomsnittligt exportpris fritt fabrik i samma handelsled. (23) Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, var de f(cid:148)ljan- de: (26) — Bhansali Brightbars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai 16,7 % — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 10,9 % — Grand Foundry Ltd, Mumbai — Isibars Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbay — Panchmahal Steel Ltd, Baroda 12,2 % 17,7 % 17,3 % 11,4 % — Parekh Bright Bars Pvt. Ltd, Thane 15,5 % — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 14,4 % — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 15,4 % — Viraj Alloys Ltd, Mumbai 10,9 % (24) Vid unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes det att Bhansali Brightbars och Bhansali Ferromet var varandra n(cid:132)r- st(cid:134)ende f(cid:148)retag. Med h(cid:132)nsyn till att det fanns en risk f(cid:148)r att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna skulle komma att kringg(cid:134)s genom att exporten till gemenskapen styrdes till det f(cid:148)retag som hade den l(cid:132)gsta dump- ningsmarginalen om tv(cid:134) olika dumpningsmargina- ler fastst(cid:132)lldes, drogs slutsatsen att endast en dump- ningsmarginal, ber(cid:132)knad som ett v(cid:132)gt genomsnitt av de b(cid:132)gge f(cid:148)retagens dumpningsmarginaler, skul- le fastst(cid:132)llas f(cid:148)r b(cid:134)da f(cid:148)retagen. (25) alla ber(cid:148)rda exporterande tillverkare som F(cid:148)r varken besvarade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r el- ler p(cid:134) annat s(cid:132)tt gav sig till k(cid:132)nna fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalen p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter i enlighet med artikel 18. 1 i grundf(cid:148)rord- ningen. En j(cid:132)mf(cid:148)relse gjordes mellan Eurostatuppgifter och uppgifter om exportvolymen till gemenskapen f(cid:148)r de samarbetsvilliga exporterade tillverkarna i syfte att fastst(cid:132)lla graden av samarbete i unders(cid:148)kningen. Eftersom graden av samarbete var h(cid:148)g, ans(cid:134)g kom- missionen att det var l(cid:132)mpligt att grunda dump- ningsmarginalen f(cid:148)r icke-samarbetsvilliga f(cid:148)retag p(cid:134) den h(cid:148)gsta dumpningsmarginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det ber(cid:148)rda landet, eftersom det inte fanns sk(cid:132)l att anta ett en icke-samarbetsvillig exporterande tillver- kare skulle ha dumpat till en l(cid:132)gre niv(cid:134) (cid:132)n den h(cid:148)gsta niv(cid:134) som konstaterats. Detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt ans(cid:134)gs vara n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att undvika att bristande samarbete bel(cid:148)nas och f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra kringg(cid:134)ende. F(cid:148)ljaktligen fastst(cid:132)lldes den prelimin(cid:132)ra dump- ningsmarginalen f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga expor- terande tillverkarna i Indien till 17,7 %, uttryckt i procent av nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns. Vad g(cid:132)ller den exporterande tillverkare som n(cid:132)mns i punkt 6 fastst(cid:132)lldes det att alla villkor i artikel 11. 4 i grundf(cid:148)rordningen f(cid:148)r att inleda en (cid:148)versyn avseende en ny export(cid:148)r var uppfyllda. Kommissio- nen drog slutsatsen att i detta s(cid:132)rskilda fall skulle dumpningsmarginalen f(cid:148)r denna tillverkare, och al- la f(cid:148)retag som uppfyllde samma villkor, fastst(cid:132)llas till en annan niv(cid:134) (cid:132)n f(cid:148)r icke-samarbetsvilliga ex- porterande tillverkare, f(cid:148)r vilka den h(cid:148)gsta niv(cid:134)n till(cid:132)mpades p(cid:134) grund av deras bristande samarbets- vilja och i syfte att f(cid:148)rhindra kringg(cid:134)ende. Under dessa omst(cid:132)ndigheter ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att till(cid:132)m- pa den v(cid:132)gda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de samarbetsvilliga indiska f(cid:148)reta- gen, dvs. 15,5 %, p(cid:134) detta f(cid:148)retag. D. SKADA 1. Gemenskapsindustrin (27) Den sammanlagda tillverkningen f(cid:148)r de fem ge- menskapstillverkare av rostfritt st(cid:134)l som st(cid:148)dde kla- gom(cid:134)let och samarbetade fullt ut med kommissio- nen (se punkt 5) utgjorde 45 % av gemenskapens 29. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 155/7 sammanlagda tillverkning. Dessa f(cid:148)retag utg(cid:148)r ”ge- menskapsindustrin” enligt artiklarna 4. 1 och 5. 4 i grundf(cid:148)rordningen. Denna analys har bekr(cid:132)ftats i detalj f(cid:148)r unders(cid:148)k- ningsperioden. 2. Allm(cid:132)nna anm(cid:132)rkningar (28) Det b(cid:148)r erinras om att unders(cid:148)kningsperioden en- dast omfattade nio m(cid:134)nader. Slutsatserna fr(cid:134)n un- ders(cid:148)kningsperioden extrapolerades d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) 12 m(cid:134)nader att m(cid:148)jligg(cid:148)ra en j(cid:132)mf(cid:148)relse p(cid:134) (cid:134)rsbasis (nedan kallad ”unders(cid:148)kningsperiod 12”). f(cid:148)r 3. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen (29) Ber(cid:132)kningen av den synliga f(cid:148)rbrukningen av st(cid:132)n- ger rostfritt st(cid:134)l i gemenskapen under perioden ja- nuari 1994 till juni 1997 grundade sig p(cid:134) den sam- manlagda tillverkningen i gemenskapen plus den totala importen minus den totala exporten. Kom- missionen anv(cid:132)nde sig i detta avseende av uppgifter fr(cid:134)n gemenskapsindustrin, (cid:148)vriga tillverkare i ge- menskapen, Eurofer och Eurostats statistik. (30) Under perioden 1994 till juni 1997 uppgick den sammanlagda gemenskapen, f(cid:148)rbrukningen uttryckt i ton, till 117 039 ton (cid:134)r 1994, 146 025 ton (cid:134)r 1995, 113 448 ton (cid:134)r 1996 och 148 457 ton un- der unders(cid:148)kningsperiod 12. i 4. Den dumpade importens volym och mark- nadsandel (31) Importvolymen fr(cid:134)n Indien, uttryckt i ton, utvec- klades p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 7 597 ton (cid:134)r 1994, 11 170 ton (cid:134)r 1995, 10 329 ton (cid:134)r 1996 och 8 311 ton un- der unders(cid:148)kningsperiod 12, vilket motsvarar en to- tal (cid:148)kning p(cid:134) 2 732 ton, eller 36 %, mellan 1994 och 1996. (32) Den indiska marknadsandelen (p(cid:134) grundval av Eu- rostatstatistik) (cid:148)kade stadigt fr(cid:134)n 6,5 % (cid:134)r 1994, till 7,6 % (cid:134)r 1995 och till 9,1 % (cid:134)r 1996. Detta mot- svarar en (cid:148)kning p(cid:134) 40 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med (cid:134)ren 1994 till 1996. Under unders(cid:148)kningsperioden minskade marknadsandelen, men l(cid:134)g (cid:132)nd(cid:134) kvar p(cid:134) en h(cid:148)g ni- v(cid:134) (5,6 %). 5. Priser f(cid:148)r den dumpade importen fr(cid:134)n Ind- ien och prisunderskridande (33) P(cid:134) grundval av Eurostatstatistik har det fastst(cid:132)llts att under perioden fr(cid:134)n 1994 till unders(cid:148)kningsperio- den skedde importen fr(cid:134)n Indien genomg(cid:134)ende till priser som underskred gemenskapsindustrins priser. (34) (35) (36) I syfte att fastst(cid:132)lla om de samarbetsvilliga indiska export(cid:148)rernas priser underskred gemenskapsindu- strins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser genomf(cid:148)rdes en detaljerad analys av varje export(cid:148)rs f(cid:148)rs(cid:132)ljning under under- s(cid:148)kningsperioden. Analysen genomf(cid:148)rdes p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt att f(cid:148)r varje produktslag j(cid:132)mf(cid:148)rdes export(cid:148)rernas v(cid:132)gda genomsnittliga exportpris med gemenska- psindustrins v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag. Om exporten skedde till via n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag gjordes justeringar av export- priserna f(cid:148)r alla kostnader som tillkom mellan im- porten och f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till f(cid:148)rsta oberoende kund. Vid j(cid:132)mf(cid:148)relsen grupperades produkterna i pro- duktslag p(cid:134) grundval av st(cid:134)lkvalitet, form, diameter och tolerans. Vid behov gjordes justeringar av de indiska export- priserna f(cid:148)r transport- och hanteringskostnader i syfte att fastst(cid:132)lla ett pris fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)rtullat. En justering gjordes av gemenskapstillverkarnas f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser f(cid:148)r olika handelsled, eftersom det hade konstaterats att de indiska tillverkarna s(cid:134)lde till handlare under det att gemenskapsindustrin s(cid:134)l- de b(cid:134)de till handlare och anv(cid:132)ndare och beviljade handlarna betydande rabatter. Justeringen skedde genom att gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris till slutanv(cid:132)ndarna minskades f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till de rabatter som beviljats. Dessutom justerades ge- menskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser vid behov f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till transportkostnader. (37) De indiska exporterande tillverkarna beg(cid:132)rde juste- ring f(cid:148)r p(cid:134)st(cid:134)dda skillnader i kvalitet, vilket inte kunde beviljas, eftersom den ber(cid:148)rda produktens kemiska sammans(cid:132)ttning regleras av internationella normer. Beg(cid:132)ran var endast allm(cid:132)n h(cid:134)llen, dvs. den indiske tillverkaren l(cid:132)mnade inga f(cid:148)retagsspecifika uppgifter, och f(cid:148)ljaktligen var det inte m(cid:148)jligt att g(cid:148)ra en riktig kontroll av beg(cid:132)ran. (38) P(cid:134) samma s(cid:132)tt kunde en beg(cid:132)ran fr(cid:134)n de indiska exporterande tillverkarna om justering f(cid:148)r 1) olika f(cid:148)rdr(cid:148)jning mellan order och leverans, och 2) olika priss(cid:132)ttningsmekanismer (indiska tillverkare s(cid:132)ljer till fasta priser, under det att gemenskapstillverkar- na anv(cid:132)nder ett system med ett grundpris till vilket l(cid:132)ggs ett legeringsp(cid:134)slag f(cid:148)r nickel, krom och mo- lybden) inte beviljas, eftersom det inte kunde p(cid:134)vi- sas att dessa b(cid:132)gge faktorer inverkade p(cid:134) prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet. L 155/8 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 98 (39) Inte heller kunde en beg(cid:132)ran fr(cid:134)n tv(cid:134) indiska ex- porterande tillverkare om justering f(cid:148)r olika betal- ningsvillkor beviljas. De indiska exporterande till- verkarna hade uppgivit att de, i motsats till gemen- skapsindustrin, till(cid:132)mpade ett betalningsvillkor som innebar betalning ungef(cid:132)r 30 dagar f(cid:148)re leverans. Detta p(cid:134)st(cid:134)ende vederlades av kommissionens un- ders(cid:148)kningsresultat enligt vilket det fastst(cid:132)lldes att de ber(cid:148)rda indiska tillverkarna till(cid:132)mpade ett betal- ningsvillkor som innebar betalning 60 dagar efter dagen f(cid:148)r avs(cid:132)ndning. Eftersom transporten fr(cid:134)n Indien till gemenskapen i genomsnitt inte tar l(cid:132)n- gre (cid:132)n 30 dagar innebar detta att de indiska tillver- karna, i likhet med vad som konstaterats vara fallet f(cid:148)r gemenskapsindustrin, erh(cid:148)ll betalning inte f(cid:148)re men efter leverans. (40) De indiska tillverkarna beg(cid:132)rde slutligen att det vid ber(cid:132)kningen av prisunderskridande och undanr(cid:148)- jande av skada (se punkt 75) skulle tas h(cid:132)nsyn till att Indien i enlighet med Allm(cid:132)nna preferenssyste- met (cid:132)r befriad fr(cid:134)n den tull p(cid:134) 4,2 % som tas ut p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten. Enligt dessa tillverkare bor- de de indiska exportpriserna (cid:148)kas med 4,2 %, ”som om” Allm(cid:132)nna preferenssystemet inte hade varit til- l(cid:132)mpligt p(cid:134) importen fr(cid:134)n Indien. Detta argument godtogs inte, eftersom ber(cid:132)kningen av prisunders- kridande grundar sig p(cid:134) de faktiska priser som be- talas p(cid:134) marknaden. Hypotetiska tullar kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte beaktas. I den relevanta lagstiftningen, s(cid:132)rskilt artikel 13 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3281/94, anges att behandling enligt Allm(cid:132)nna preferenssystemet inte hindrar att (cid:134)tg(cid:132)rder mot skadev(cid:134)llande dumpning vidtas. (41) exportpriserna J(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan de justerade v(cid:132)gda genomsnitt- gemenskapsindustrins och liga v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser visade att de indiska exporterande tillverkarna hade underskridit gemenskapstillverkarnas f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser enligt f(cid:148)- ljande: — Bhansali Brightbars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai 14,5 % — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 16,5 % — Grand Foundry Ltd, Mumbai — Isibars Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Panchmahal Steel Ltd, Baroda 13,3 % 19,5 % 17,9 % 13,9 % — Parekh Bright Bars Pvt. Ltd, Thane 15,5 % — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 16,8 % — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 13,2 % — Viraj Alloys Ltd, Mumbai 19,8 %. karna Bhansali Brightbars och Bhansali Ferromet, ber(cid:132)knad som ett v(cid:132)gt genomsnitt av de b(cid:132)gge f(cid:148)re- tagens prisunderskridandemarginaler. (43) Vid unders(cid:148)kningen h(cid:132)vdade vissa indiska tillver- kare att med h(cid:132)nsyn till slutsatserna i ett kommis- sionsbeslut r(cid:148)rande konkurrensfr(cid:134)gor ((cid:142)rende IV/ 35. 814 – Legeringsp(cid:134)slag) (1) som nyligen fattats skulle det vara meningsl(cid:148)st att ber(cid:132)kna prisunders- kridandemarginaler i samband med denna under- s(cid:148)kning. I detta beslut anges att gemenskapstillverkare av platta produkter av rostfritt st(cid:134)l p(cid:134) ett samordnat s(cid:132)tt har (cid:132)ndrat ”referensv(cid:132)rdena i den ber(cid:132)knings- metod som anv(cid:132)nds f(cid:148)r att ber(cid:132)kna legeringsp(cid:134)sla- gen. Detta har skett i syfte att begr(cid:132)nsa och snedv- rida den normala konkurrensen p(cid:134) den gemensam- ma marknaden”. Det (cid:132)r emellertid att m(cid:132)rka att detta beslut inte h(cid:132)nf(cid:148)r sig till den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r anti- dumpningsunders(cid:148)kningen. St(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l tillh(cid:148)r kategorin l(cid:134)nga produkter av rostfritt st(cid:134)l, och inte platta produkter av rostfritt st(cid:134)l, vilket (cid:132)r den produkt som avses i kommissionens beslut. r(cid:134)dets f(cid:148)rordning nr 17 (2). De indiska f(cid:148)retagen bekr(cid:132)ftade denna skillnad, men h(cid:132)vdade att det (cid:132)ven f(cid:148)rekom ett samordnat f(cid:148)rfarande med avseende p(cid:134) st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l. Tv(cid:134) f(cid:148)retag inl(cid:132)mnade ett formellt besv(cid:132)r enligt ar- Ingen tikel 3 i avg(cid:148)rande bevisning l(cid:132)mnades eller gjordes till- att g(cid:132)nglig f(cid:148)r kommissionen som tydde p(cid:134) tillverkarna av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l ”genom ett samordnat f(cid:148)rfarande hade kommit (cid:148)verens om en priss(cid:132)ttningsmekanism f(cid:148)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l”. I detta sammanhang (cid:132)r det viktigt att understryka att tillverkarna av platta produkter av rostfritt st(cid:134)l och tillverkarna av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l till st(cid:148)rsta delen inte (cid:132)r desamma. Dessutom noterades det att i j(cid:132)mf(cid:148)relse med ge- menskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser varierade f(cid:148)r- s(cid:132)ljningspriserna f(cid:148)r identiska produktslag som s(cid:134)l- des till j(cid:132)mf(cid:148)rbara kundkategorier v(cid:132)sentligt under samma tidsperiod. Det noterades ocks(cid:134) att f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningspriserna varierade mellan olika tidsperioder (och uppvisade en ned(cid:134)tg(cid:134)ende utveckling sedan 1995), vilket ledde till olika l(cid:148)nsamhetsniv(cid:134)er under olika perioder f(cid:148)r de tillverkare som utgjorde ge- menskapsindustrin. Kommissionen drog d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att tv(cid:132)rtemot vad de indiska tillverkarna h(cid:132)vdat fanns det inget i detta skede av unders(cid:148)k- ningen som tydde p(cid:134) att det vore meningsl(cid:148)st att ber(cid:132)kna prisunderskridandemarginaler. (42) Till f(cid:148)ljd av de sk(cid:132)l som anges i punkt 24 besluta- des att endast en prisunderskridandemarginal skulle fastst(cid:132)llas f(cid:148)r de b(cid:134)da indiska exporterande tillver- (1) Kommissionens beslut av den 21 januari 1998 (EGT L 100, 1. 4. 1998, s. 55). (2) EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. 29. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 155/9 6. Gemenskapsindustrins situation ningsperioden, d(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen var h(cid:148)gre (cid:132)n f(cid:148)r 1996. 6. 1. Tillverkningsvolym, kapacitet och kapacitet- sutnyttjande (44) Under perioden 1994 till juni 1997 uppgick ge- menskapsindustrins sammanlagda tillverkning, ut- tryckt i ton, till 60 800 ton (cid:134)r 1994, 65 459 ton (cid:134)r 1995, 53 070 ton (cid:134)r 1996 och 66 640 ton under un- ders(cid:148)kningsperiod 12. (45) Kommissionen drog slutsatsen att gemenskapsin- dustrins sammanlagda tillverkning hade fluktuerat under de senaste (cid:134)ren p(cid:134) grund av (cid:132)ndrad efterfr(cid:134)- gan och l(cid:134)gprisimport fr(cid:134)n Indien. Till f(cid:148)ljd av en mycket stor efterfr(cid:134)gan blev 1995 ett framg(cid:134)ngsrikt (cid:134)r f(cid:148)r gemenskapsindustrin med avseende p(cid:134) till- verkningsniv(cid:134)n, medan tillverkningsniv(cid:134)n minska- de v(cid:132)sentligt 1996. Detta berodde p(cid:134) att f(cid:148)rbruk- ningen i gemenskapen minskade 1996 och att de indiska exporterande tillverkarna s(cid:134)lde sina produk- ter till mycket l(cid:134)ga priser och p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt underskred gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. Gemen- skapsindustrins tillverkning (cid:148)kade igen under un- ders(cid:148)kningsperioden till f(cid:148)ljd av en (cid:148)kad efterfr(cid:134)- gan, samtidigt som f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna sj(cid:148)nk. (46) anv(cid:132)nder Vad g(cid:132)ller utvecklingen av kapaciteten och kapaci- tetsutnyttjandet gemenskapsindustrin samma maskiner (cid:132)ven f(cid:148)r att tillverka andra pro- dukter. F(cid:148)ljaktligen (cid:132)r det sv(cid:134)rt att g(cid:148)ra en exakt bed(cid:148)mning av kapaciteten och kapacitetsutnyttjan- det f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten. S(cid:134)ledes ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att inte dra n(cid:134)gra slutsatser p(cid:134) grundval av dessa b(cid:132)gge faktorer. 6. 2 F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (47) Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym till icke- n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag i gemenskapen (uttryckt i ton) uppgick till 31 659 ton (cid:134)r 1994, 33 264 ton (cid:134)r 1995, 22 988 ton (cid:134)r 1996, 21 081 ton under unders(cid:148)k- ningsperioden och 28 108 under unders(cid:148)kningspe- riod 12, medan f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen till n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag var 12 977 ton (cid:134)r 1994, 13 675 ton (cid:134)r 1995, 11 930 ton (cid:134)r 1996, 13 092 ton under unders(cid:148)k- ningsperioden och 17 456 ton under unders(cid:148)k- ningsperiod 12. (48) Kommissionen drog slutsatsen att b(cid:134)de f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolymen till icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag i gemen- skapen samt den sammanlagda volymen till s(cid:134)v(cid:132)l icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende som n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag i gemen- skapen utvecklades ungef(cid:132)r likadant som tillverk- fluktuerade ningsvolymen. under de n(cid:132)rmast f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)ren och 1996 sj(cid:148)nk den betydligt. Denna utveckling v(cid:132)nde f(cid:148)rst till f(cid:148)ljd av betydande priss(cid:132)nkningar under unders(cid:148)k- F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen (49) Denna utveckling inneb(cid:132)r att f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen till icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag minskade med mer (cid:132)n 11 % om man j(cid:132)mf(cid:148)r 1994 med unders(cid:148)kningspe- riod 12. I detta avseende konstaterades (cid:132)ven att ge- menskapsindustrin inte kunde dra nytta av den all- m(cid:132)nna marknadstillv(cid:132)xten. 6. 3 Marknadsandel att (50) Marknadsandelen f(cid:148)r den indiska importen (cid:148)kade v(cid:132)sentligt mellan 1994 och 1996 (se ovan) under gemenskapsindustrins marknadsandel det uppvisade en negativ utveckling under samma pe- riod. Vad g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till b(cid:134)de n(cid:132)rst(cid:134)ende och icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag konstaterades att (cid:132)ven om gemenskapsindustrins marknadsandel uppgick till 38,1 % (cid:134)r 1994, uppgick den endast till 32,1 % (cid:134)r 1995 och 30,8 % (cid:134)r 1996. Detta inneb(cid:132)r en f(cid:148)r- lust p(cid:134) 19,2 %. Marknadsandelen n(cid:134)dde sin l(cid:132)gsta niv(cid:134) (30,7 %) under unders(cid:148)kningsperioden. (51) (52) (53) Vad g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till enbart icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag fastst(cid:132)lldes det att marknadsandelen hade minskat v(cid:132)sentligt fr(cid:134)n 27 % (cid:134)r 1994, till 22,8 % (cid:134)r 1995 och till 20,1 % (cid:134)r 1996. Detta inneb(cid:132)r en f(cid:148)r- lust p(cid:134) 25,6 %. Marknadsandelen n(cid:134)dde sin l(cid:132)gsta niv(cid:134) (18,9 %) under unders(cid:148)kningsperioden. 6. 4. F(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser Fr(cid:134)n och med 1995 uppvisade gemenskaps- industrin stadigt sjunkande f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. Ge- sina priser med menskapsindustrin hade s(cid:132)nkt 21 % sedan 1995 i syfte att f(cid:148)rhindra ytterligare f(cid:148)rluster av marknadsandelar. F(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna sj(cid:148)nk enligt index fr(cid:134)n 134 (cid:134)r 1995, till 126 (cid:134)r 1996 och till 106 under unders(cid:148)kningsperioden (index 100 (cid:134)r 1994). 6. 5. L(cid:148)nsamhet Vad g(cid:132)ller l(cid:148)nsamheten visade unders(cid:148)kningen att alla utom en av de tillverkare som utgjorde gemen- skapsindustrin hade haft en b(cid:132)ttre ekonomisk situa- tion 1994 (cid:132)n under unders(cid:148)kningsperioden. Vinst- marginalen hade sjunkit betydligt f(cid:148)r alla f(cid:148)retag, s(cid:132)rskilt mellan 1995 och unders(cid:148)kningsperioden, och i synnerhet ett f(cid:148)retag gick med stora f(cid:148)rluster under unders(cid:148)kningsperioden. Den v(cid:132)gda genom- snittliga vinstmarginalen under unders(cid:148)kningspe- rioden var otillr(cid:132)cklig f(cid:148)r alla utom en tillverkare till f(cid:148)ljd av s(cid:132)nkta f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. L 155/10 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 98 Index f(cid:148)r vinstmarginalen utvecklades enligt f(cid:148)ljan- de: 100 (cid:134)r 1994, 312 (cid:134)r 1995, 151 (cid:134)r 1996 samt 73 under unders(cid:148)kningsperioden. deras l(cid:148)nsamhet. Detta visar tydligt hur prisk(cid:132)nslig marknaden (cid:132)r och hur stor inverkan de indiska ex- porterande tillverkarnas prisunderskridande har. 6. 6. Syssels(cid:132)ttning och lager (59) (54) Vad g(cid:132)ller syssels(cid:132)ttning var antalet anst(cid:132)llda i ge- menskapsindustrin n(cid:132)stan of(cid:148)r(cid:132)ndrat, och minska- de fr(cid:134)n 602 (cid:134)r 1994 till 592 under unders(cid:148)knings- perioden. I en del fall kunde frist(cid:132)llningar endast undvikas genom kortare arbetstid. (55) Lagren (cid:148)kade med mer (cid:132)n 3 000 ton mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden. Vid slutet av under- s(cid:148)kningsperioden uppgick lagren till 10 923 ton. 7. Slutsats (56) Av ovanst(cid:134)ende framg(cid:134)r det att gemenskapsindu- strin v(cid:134)llats v(cid:132)sentlig skada. De huvudsakliga skade- faktorerna utg(cid:148)rs av de indiska exporterande tillver- karnas betydande prisunderskridande och den d(cid:132)rav f(cid:148)ljande prisdepressionen f(cid:148)r gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser, en otillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsamhet, de be- tydande marknadsandelar som de indiska exporte- rande tillverkarna vunnit mellan 1994 och 1996 och en motsvarande f(cid:148)rlust av marknadsandelar f(cid:148)r gemenskapsindustrin, minskad f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym samt (cid:148)kade lager. E. ORSAKSSAMBAND 1. Verkan av den dumpade importen (57) Den snabba (cid:148)kningen av den indiska importens marknadsandel (40 % mellan 1994 och 1996) och det betydande prisunderskridande som konstaterats (upp till 16,3 %) sammanfaller med en f(cid:148)rs(cid:132)mring av gemenskapsindustrins situation, s(cid:132)rskilt i form av f(cid:148)rlorade marknadsandelar, prisdepression och otillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsamhet. (58) f(cid:148)r F(cid:148)r att bem(cid:148)ta den dumpade importen fr(cid:134)n Indien kunde gemenskapsindustrin efter det framg(cid:134)ngsrika (cid:134)ret 1995 v(cid:132)lja att antingen uppr(cid:132)tth(cid:134)lla sina priser eller att f(cid:148)lja de dumpade priserna, vilket skulle in- neb(cid:132)ra negativa f(cid:148)ljder l(cid:148)nsamheten. Under 1996 f(cid:148)rs(cid:148)kte vissa gemenskapstillverkare uppr(cid:132)tt- h(cid:134)lla sina f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser p(cid:134) en h(cid:148)g niv(cid:134) under det att andra s(cid:132)nkte dem. B(cid:132)gge strategierna inver- kade negativt p(cid:134) l(cid:148)nsamheten antingen direkt (l(cid:132)gre priser) eller indirekt (l(cid:132)gre f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvoly- mer, vilket leder till h(cid:148)gre allm(cid:132)nna omkostnader per s(cid:134)lt ton). Under unders(cid:148)kningsperioden s(cid:132)nkte alla gemenskapstillverkare sina f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser ytterligare, vilket i (cid:134)nyo innebar negativa f(cid:148)ljder f(cid:148)r Vissa indiska exporterande tillverkare gjorde g(cid:132)llan- de att de inte hade v(cid:134)llat n(cid:134)gon v(cid:132)sentlig skada, ef- tersom de endast hade s(cid:134)lt till ett begr(cid:132)nsat antal handlare, under det att gemenskapstillverkarna (cid:132)ven hade s(cid:134)lt till anv(cid:132)ndare och handlare som inte var kunder till de indiska tillverkarna. F(cid:148)ljaktligen f(cid:148)rel(cid:134)g endast en begr(cid:132)nsad konkurrens mellan de indiska produkterna och gemenskapsprodukterna, som endast ber(cid:148)rde 35 % av den totala marknaden i gemenskapen. Mot detta argument talade det fak- tum att det (cid:132)r l(cid:132)tt att (cid:148)verblicka marknaden, som reagerar snabbt p(cid:134) pris(cid:132)ndringar, samt att de indi- ska tillverkarna har m(cid:148)jlighet att s(cid:132)lja till andra k(cid:148)- pare i gemenskapen. 2. Andra faktorer (60) Kommissionen (cid:148)verv(cid:132)gde (cid:132)ven om andra faktorer s(cid:134)som marknadens utveckling i sin helhet, gemen- skapsindustrins eget beteende eller import fr(cid:134)n an- dra l(cid:132)nder kunde ha orsakat den skada som gemen- skapsindustrin v(cid:134)llats. (61) (62) Vissa indiska tillverkare h(cid:132)vdade att den klagande gemenskapsindustrin var ineffektiv och riktade s(cid:132)r- skilt uppm(cid:132)rksamheten p(cid:134) det l(cid:134)ga kapacitetsut- nyttjandet. S(cid:134)som anges ovan ans(cid:134)gs det hur som helst inte l(cid:132)mpligt att anv(cid:132)nda graden av kapacitet- sutnyttjande som en avg(cid:148)rande skadefaktor. En minskning av kapacitetsutnyttjandet intr(cid:132)ffar emel- lertid alltid i samband med en betydande minsk- ning av gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning tillsam- mans med en (cid:148)kning av den dumpade importen. Vid unders(cid:148)kningen (cid:148)verv(cid:132)gdes (cid:132)ven huruvida situ- ationen f(cid:148)r de tillverkare i gemenskapen som inte utgjorde en del av gemenskapsindustrin enligt defi- nitionen i punkt 27 var annorlunda (cid:132)n f(cid:148)r gemen- skapsindustrin. P(cid:134) grund av brist p(cid:134) kontrollerbara uppgifter och med h(cid:132)nsyn till (cid:148)verblickbarheten p(cid:134) gemenskapsmarknaden f(cid:148)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, s(cid:132)rskilt vad g(cid:132)ller priser, drogs slutsatsen att utveck- lingen f(cid:148)r de andra tillverkarna i gemenskapen san- nolikt har varit ungef(cid:132)r densamma som f(cid:148)r de sa- marbetsvilliga tillverkarna. (63) Dessutom konstaterades det att import fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder inte hade haft n(cid:134)gon avg(cid:148)rande inverkan p(cid:134) gemenskapsindustrin. Denna import var antingen f(cid:148)rsumbar volymm(cid:132)ssigt och/eller skedde till h(cid:148)gre priser. Endast den ryska importen f(cid:148)refaller att i ge- nomsnitt ha skett till l(cid:132)gre priser (cid:132)n den indiska importen. Under unders(cid:148)kningsperioden svarade dock denna import volymm(cid:132)ssigt endast f(cid:148)r 1,2 % av gemenskapsmarknaden. 29. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 155/11 (64) De indiska tillverkarna h(cid:132)vdade slutligen att priser- na p(cid:134) varmvalsade st(cid:132)nger, dvs. det huvudsakliga r(cid:134)- materialet i tillverkningen av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, och priserna p(cid:134) st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l inte f(cid:148)ljt samma ned(cid:134)tg(cid:134)ende utveckling under de sena- ste (cid:134)ren. Detta p(cid:134)stods ha lett till sv(cid:134)righeter f(cid:148)r icke-integrerade tillverkare, eftersom dessa tvinga- des k(cid:148)pa r(cid:134)material till h(cid:148)gre priser. De icke-inte- grerade tillverkarnas sv(cid:134)righeter kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte h(cid:132)nf(cid:148)ras till den indiska importen. Det sistn(cid:132)mnda p(cid:134)st(cid:134)endet underbyggdes inte av n(cid:134)gra bevis och kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte beaktas i detta skede. 3. Slutsats (65) Med h(cid:132)nsyn till att prisunderskridandet, gemenska- psindustrins s(cid:132)nkningar av sina f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser, den otillr(cid:132)ckliga l(cid:148)nsamheten samt de betydande marknadsandelar som de indiska exporterande tillverkarna vunnit mellan 1994 och 1996 (en utveckling som endast kunde v(cid:132)ndas efter det att gemenskapsindustrin hade s(cid:132)nkt sina priser) och en motsvarande f(cid:148)rlust av marknadsandelar f(cid:148)r gemen- skapsindustrin sammanf(cid:148)ll i tiden, drogs slutsatsen att den dumpade importen fr(cid:134)n Indien i sig sj(cid:132)lv, hade v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. F. GEMENSKAPENS INTRESSE (66) F(cid:148)r att kunna g(cid:148)ra en helhetsbed(cid:148)mning av huru- vida det l(cid:134)g i gemenskapens intresse att inf(cid:148)ra anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder genomf(cid:148)rde kommissionen i enlighet med artikel 21 i grundf(cid:148)rordningen en un- ders(cid:148)kning av de sannolika konsekvenserna f(cid:148)r de olika ber(cid:148)rda intressena av att inf(cid:148)ra respektive inte inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder. (67) (cid:143)tg(cid:132)rder kan inte vidtas i det fall gemenskapens in- stitutioner, p(cid:134) grundval av samtliga uppgifter som l(cid:132)mnats, med s(cid:132)kerhet kan dra slutsatsen att det in- te ligger i gemenskapens intresse att inf(cid:148)ra s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder. (68) I syfte att unders(cid:148)ka denna fr(cid:134)ga s(cid:132)ndes fr(cid:134)gefor- mul(cid:132)r till 59 anv(cid:132)ndare av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, men inga underbyggda svar erh(cid:148)lls. Detta ans(cid:134)gs inneb(cid:132)ra att unders(cid:148)kningsresultatet troligen inte skulle ha n(cid:134)gra v(cid:132)sentliga verkningar f(cid:148)r anv(cid:132)ndar- na, antingen p(cid:134) grund av att st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l inte (cid:132)r en betydande kostnadsfaktor f(cid:148)r dem eller p(cid:134) grund av att deras tillverkning av produkter i se- nare led med avseende p(cid:134) st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l endast svarar f(cid:148)r en liten andel av den totala tillverkningen. Hur som helst noterades att alla pris(cid:148)kningar till f(cid:148)ljd av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna endast skulle bli m(cid:134)ttliga p(cid:134) grund av det stora an- talet konkurrenter i och utanf(cid:148)r gemenskapen. (69) Kommissionen kontaktade (cid:132)ven fjorton leverant(cid:148)- till gemenskapstillverkarna av rer av r(cid:134)material st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l. Av svaren fr(cid:134)n dessa framgick det att (cid:134)terinf(cid:148)randet av r(cid:132)ttvis handel skulle medf(cid:148)ra f(cid:148)rdelar f(cid:148)r industrin i tidigare led med avseende p(cid:134) tillverkning, f(cid:148)rs(cid:132)ljning, syssel- s(cid:132)ttning och l(cid:148)nsamhet. (70) Det har slutligen h(cid:132)vdats att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder med h(cid:132)n- syn till de metoder som p(cid:134)st(cid:134)s anv(cid:132)ndas vid ber(cid:132)k- ningen av legeringsp(cid:134)slaget. I detta avseende h(cid:132)nvi- sas till kommentarerna ovan. Dessutom beaktades det faktum att ingen av anv(cid:132)ndarna i sitt svar p(cid:134) kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r h(cid:132)vdat att gemen- st(cid:132)nger av f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser skapsindustrins rostfritt st(cid:134)l var ober(cid:132)ttigat h(cid:148)ga. f(cid:148)r (71) Sammanfattningsvis fanns det ingen bevisning som tydde p(cid:134) att det inte l(cid:134)g i gemenskapens intresse att inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder. G. PRELIMIN(cid:142)R TULL (72) (73) (74) P(cid:134) grundval av slutsatserna om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse anser kommissionen att det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att inf(cid:148)ra pre- limin(cid:132)ra antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. I syfte att fastst(cid:132)lla niv(cid:134)n p(cid:134) dessa (cid:134)tg(cid:132)rder tog kommissionen h(cid:132)nsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och storleken p(cid:134) den tull som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja den skada som v(cid:134)llats ge- menskapsindustrin. F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l ans(cid:134)g kommissionen att det var n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att (cid:148)ka priserna f(cid:148)r den dumpade im- porten till en icke-skadev(cid:134)llande niv(cid:134). Den n(cid:148)dv(cid:132)n- diga pris(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan det v(cid:132)gda genomsnittliga import- pris som anv(cid:132)ndes f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla prisunderskri- dandet (se punkt 34 och efterf(cid:148)ljande punkter) med gemenskapsindustrins v(cid:132)gda genomsnittliga till- verkningskostnad och en rimlig avkastning i f(cid:148)rh(cid:134)l- lande till oms(cid:132)ttningen. I detta h(cid:132)nseende anv(cid:132)ndes en vinstmarginal p(cid:134) 5 % av oms(cid:132)ttningen. Kom- missionen anser att denna vinstniv(cid:134) (cid:132)r tillr(cid:132)cklig med h(cid:132)nsyn till den ber(cid:148)rda produktens art. (75) Enligt denna j(cid:132)mf(cid:148)relse var skademarginalerna (uttryckta i f(cid:148)rh(cid:134)llande till priset fritt gemenska- pens gr(cid:132)ns), f(cid:148)ljande: — Bhansali Brightbars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai 18,3 %. — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 11,5 %. — Grand Foundry Ltd, Mumbai 16,7 %. L 155/12 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 98 — Isibars Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbay — Panchmahal Steel Ltd, Baroda — Parekh Bright Bars Pvt. Ltd, Thane — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai — Viraj Alloys Ltd, Mumbai 25,0 %. 24,5 %. 17,6 %. 15,5 %. 21,2 %. 16,5 %. 23,5 %. — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai — Viraj Alloys Ltd, Mumbai 15,4 %. 10,9 %. F(cid:148)r Sindia Steels Ltd b(cid:148)r tullsatsen vara 15,5 %. (79) F(cid:148)r att undvika att bristande samarbete bel(cid:148)nas an- s(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att fastst(cid:132)lla tullsatsen f(cid:148)r de icke- samarbetsvilliga f(cid:148)retagen till den h(cid:148)gsta tullsats som konstaterats, dvs. 17,7 %. (76) (77) (78) Vad g(cid:132)ller de indiska tillverkarna Bhansali Bright- bars och Bhansali Ferromet beslutades att endast en skademarginal skulle fastst(cid:132)llas f(cid:148)r b(cid:134)da f(cid:148)retagen, ber(cid:132)knad som ett v(cid:132)gt genomsnitt av de b(cid:132)gge f(cid:148)re- tagens skademarginaler. (80) P(cid:134) grund av brist p(cid:134) j(cid:132)mf(cid:148)rbara uppgifter ans(cid:134)gs det att skademarginalen f(cid:148)r nykomlingen Sindia Steels Ltd skulle fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genomsnitt av skademarginalerna f(cid:148)r de samarbet- svilliga indiska f(cid:148)retagen. Detta gav en skademargi- nal p(cid:134) 22 %. I enlighet med artikel 7. 2 i grundf(cid:148)rordningen skall tullsatsen motsvara dumpningsmarginalen, s(cid:134)vida inte skademarginalen (cid:132)r l(cid:132)gre. F(cid:148)ljande tullsatser skall d(cid:132)rf(cid:148)r till(cid:132)mpas p(cid:134) de samarbetsvilliga tillver- karna: — Bhansali Brightbars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai 16,7 %. — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 10,9 %. 12,2 %. — Grand Foundry Ltd, Mumbai 17,7 %. — Isibars Ltd, Mumbai 17,3 %. — Mukand Ltd, Mumbay 11,4 %. — Panchmahal Steel Ltd, Baroda — Parekh Bright Bars Pvt. Ltd, Thane 15,5 %. — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 14,4 %. H. SLUTBEST(cid:142)MMELSER Enligt god f(cid:148)rvaltningspraxis b(cid:148)r en period fastst(cid:132)l- las inom vilken de ber(cid:148)rda parter som gav sig till k(cid:132)nna inom den tidsfrist som anges i tillk(cid:132)nnagi- vandet om inledande skriftligen kan l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Vidare b(cid:148)r det anges att alla avg(cid:148)randen i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r prelimin(cid:132)ra och kan beh(cid:148)va (cid:148)verv(cid:132)gas p(cid:134) nytt i samband med fastst(cid:132)llandet av en eventuell slutgil- tig tull. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 En prelimin(cid:132)r antidumpningstull skall 1. inf(cid:148)ras p(cid:134) import av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, tillformade eller f(cid:132)rdig- behandlade i kallt tillst(cid:134)nd men inte vidare bearbetade, inneh(cid:134)llande minst 2,5 viktprocent nickel, med runt tv(cid:132)rsnitt och andra tv(cid:132)rsnitt, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande omfattas av KN-nr 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 och 7222 20 81 med ursprung i Indien. 2. Den prelimin(cid:132)ra tullsatsen, som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, skall vara f(cid:148)ljande: Tillverkare Tullsats (%) TARIC- till(cid:132)ggsnummer Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur Grand Foundry Ltd, Mumbai Isibars Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Panchmahal Steel Ltd, Baroda Parekh Bright Bars Pvt. Ltd, Thane Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 16,7 10,9 12,2 17,7 17,3 11,4 15,5 14,4 8226 8400 8401 8402 8403 8404 8406 8405 29. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 155/13 Tillverkare Tullsats (%) TARIC- till(cid:132)ggsnummer Sindia Steels Ltd, Nashik Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Viraj Alloys Ltd/Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai Alla (cid:148)vriga f(cid:148)retag 15,5 15,4 10,9 17,7 8406 8407 8400 8900 3. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. 4. (cid:153)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen f(cid:148)r den produkt som avses i punkt 1 f(cid:134)r endast ske om en s(cid:132)ker- het som motsvarar niv(cid:134)n p(cid:134) den prelimin(cid:132)ra tullen st(cid:132)lls. Artikel 2 Enligt artikel 21. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 f(cid:134)r ber(cid:148)rda parter yttra sig om till(cid:132)mpningen av denna f(cid:148)r- ordning inom en m(cid:134)nad efter det att den har tr(cid:132)tt i kraft. Artikel 3 Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artikel 20 i f(cid:148)rord- ning (EG) nr 384/96 f(cid:134)r de ber(cid:148)rda parter som gav sig till k(cid:132)nna inom den tidsfrist som anges i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande l(cid:132)mna synpunkter skriftligen och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda muntligen av kommissionen inom en m(cid:134)nad ef- ter det att denna f(cid:148)rordning har tr(cid:132)tt i kraft. Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 1 i denna f(cid:148)rordning skall till(cid:132)mpas under en pe- riod av sex m(cid:134)nader. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 28 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande


title: Règlement (CE) nº 1138/98 du Conseil du 28 mai 1998 modifiant les annexes II et III du règlement (CE) nº 519/94 relatif au régime commun applicable aux importations de certains pays tiers

eurovoc_concepts:
China
EU control
import
market supervision
originating product
tariff quota

text: 3. 6. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 159/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1138/98 DU CONSEIL du 28 mai 1998 modifiant les annexes II et III du r(cid:138)glement (CE) no 519/94 relatif au r(cid:130)gime commun applicable aux importations de certains pays tiers (CE) no 519/94 (1) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 113, vu la proposition de la Commission, a consid(cid:130)rant que r(cid:138)glement le instaur(cid:130), (cid:133) l’(cid:130)gard de la R(cid:130)publique populaire de Chine, les contingents vis(cid:130)s (cid:133) l’annexe II dudit r(cid:138)glement et les mesures de surveillance vis(cid:130)es (cid:133) l’annexe III du m(cid:136)me r(cid:138)glement; consid(cid:130)rant que, dans la d(cid:130)termination du niveau de ces contingents, le Conseil a eu pour objectif de pr(cid:130)server un (cid:130)quilibre entre une protection apppropri(cid:130)e des entreprises communautaires concern(cid:130)es et le maintien, compte tenu des divers int(cid:130)r(cid:136)ts en cause, d’un niveau de commerce acceptable avec la Chine; consid(cid:130)rant que l’analyse des principaux indicateurs (cid:130)conomiques, notamment le volume des importations chinoises et leur part de march(cid:130), am(cid:138)ne (cid:133) conclure que le contingent applicable aux jouets relevant des codes SH/ NC 9503 41, 9503 49 et 9503 90 doit (cid:136)tre supprim(cid:130) et que cette suppression n’est ni incompatible avec l’objectif pr(cid:130)cit(cid:130), ni propre (cid:133) perturber le march(cid:130) communautaire; consid(cid:130)rant que, (cid:133) la lumi(cid:138)re de l’exp(cid:130)rience acquise dans la situation des la gestion des contingents en cause, producteurs communautaires concern(cid:130)s r(cid:130)v(cid:138)le qu’un ajus- tement (cid:133) la hausse de 5 % serait appropri(cid:130) et ne serait ni incompatible avec l’objectif pr(cid:130)cit(cid:130), ni de nature (cid:133) perturer le march(cid:130) communautaire; que, dans le cas des chaussures, particuli(cid:138)rement sensible de cette industrie indique que, pour l’instant, un rel(cid:138)vement n’est pas opportun; toutefois, caract(cid:138)re le le contingent est consid(cid:130)rant que les produits dont supprim(cid:130) par le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement doivent cependant faire l’objet d’une surveillance communautaire pr(cid:130)alable de fa(cid:135)on (cid:133) assurer un contr(cid:147)le suffisant du volume et des prix des importations des produits concern(cid:130)s; consid(cid:130)rant que les contingents quantitatifs et les mesures de surveillance instaur(cid:130)s par le r(cid:138)glement (CE) no 519/94 doivent donc (cid:136)tre modifi(cid:130)s, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les annexes II et III du r(cid:138)glement (CE) no 519/94 sont remplac(cid:130)es par les annexes qui figurent respectivement aux annexes I et II du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Il est applicable avec effet (cid:133) partir du 1er janvier 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 28 mai 1998. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident M. FISHER (1) JO L 67 du 10. 3. 1994, p. 89. R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 847/97 (JO L 122 du 14. 5. 1997, p. 1). L 159/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 3. 6. 98 ANNEXE I «ANNEXE II Contingents applicables (cid:133) certains produits originaires de Chine D(cid:130)signation des produits Code SH/NC Contingents annuels Chaussures ex 6402 99 (1) 39 151 481 paires 6403 51 6403 59 ex 6403 91 (1) ex 6403 99 (1) 2 795 000 paires 12 120 000 paires ex 6404 11 (2) 18 228 780 paires 6404 19 10 31 897 716 paires 6911 10 48 090 tonnes 6912 00 36 383 tonnes Articles pour le service de la table ou de la cuisine, en porcelaine Articles pour le service de la table ou de la cuisine, autres qu’en porcelaine (1) (cid:211) l’exclusion des chaussures (cid:133) technologie sp(cid:130)ciale: chaussures d’un prix caf (cid:133) la paire (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur (cid:133) 9 (cid:130)cus, destin(cid:130)es (cid:133) l’activit(cid:130) sportive, ayant une semelle moul(cid:130)e (cid:133) une ou plusieurs couches, non inject(cid:130)e, fabriqu(cid:130)e avec des mat(cid:130)riaux synth(cid:130)tiques con(cid:135)us sp(cid:130)cialement pour amortir les chocs dus aux mouvements verticaux ou lat(cid:130)raux et pourvues de caract(cid:130)ristiques techniques telles que des coussinets herm(cid:130)tiques renfermant des gaz ou des fluides, des composants m(cid:130)caniques qui absorbent ou neutralisent l’impact ou des mat(cid:130)riaux tels que les polym(cid:138)res de faible densit(cid:130). (2) (cid:211) l’exclusion: a) des chaussures con(cid:135)ues en vue de la pratique d’une activit(cid:130) sportive, ayant une semelle non inject(cid:130)e et qui sont ou peuvent (cid:136)tre munies de pointes, de crampons, d’attaches, de barres ou de dispositifs similaires; b) des chaussures (cid:133) technologie sp(cid:130)ciale: chaussures d’un prix caf (cid:133) la paire (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur (cid:133) 9 (cid:130)cus, destin(cid:130)es (cid:133) l’activit(cid:130) sportive, ayant une semelle moul(cid:130)e (cid:133) une ou plusieurs couches, non inject(cid:130)e, fabriqu(cid:130)e avec des mat(cid:130)riaux synth(cid:130)tiques con(cid:135)us sp(cid:130)cialement pour amortir les chocs dus aux mouvements verticaux ou lat(cid:130)raux et pourvues de caract(cid:130)ristiques techniques telles que des coussinets herm(cid:130)tiques renfermant des gaz ou des fluides, des composants m(cid:130)caniques qui absorbent ou neutralisent l’impact ou des mat(cid:130)riaux tels que les polym(cid:138)res de basse densit(cid:130). » 3. 6. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 159/3 ANNEXE II «ANNEXE III Liste des produits originaires de R(cid:130)publique populaire de Chine, soumis (cid:133) surveillance communautaire D(cid:130)signation des produits Codes SH/NC Chlorure d’ammonium Autres polyalcools Acide citrique T(cid:130)tracyclines et leurs d(cid:130)riv(cid:130)s Chloramph(cid:130)nicol Colorants basiques et pr(cid:130)parations (cid:133) base de ces colorants Colorants de cuve et pr(cid:130)parations (cid:133) base de ces colorants Articles pour feux d’artifice, fus(cid:130)es de signalisation ou paragr(cid:136)les et similaires, p(cid:130)tards et autres articles de pyrotechnie Alcools polyvinyliques Gants Chaussures Objets d’ornementation en porcelaine Verres Bicyclettes Jouets Puzzles Jouets Cartes (cid:133) jouer Articles relevant des codes SH/NC 2827 10 2905 49 90 2918 14 ex 2941 30 ex 2941 40 3204 13 3204 15 3604 3905 30 4203 29 91 4203 29 99 6402 19 ex 6402 99 (1) 6403 19 ex 6403 91 (1) ex 6403 99 (1) ex 6404 11 (2) 6913 10 ex 7013 (3) 8712 00 9503 30 9503 41 9503 49 9503 60 9503 90 9504 40 9603 29 9603 30 9603 40 9603 90 (1) (cid:211) l’exclusion des chaussures (cid:133) technologie sp(cid:130)ciale: chaussures d’un prix caf (cid:133) la paire (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur (cid:133) 9 (cid:130)cus, destin(cid:130)es (cid:133) l’activit(cid:130) sportive, ayant une semelle moul(cid:130)e (cid:133) une ou plusieurs couches, non inject(cid:130)e, fabriqu(cid:130)e avec des mat(cid:130)riaux synth(cid:130)tiques con(cid:135)us sp(cid:130)cialement pour amortir les chocs dus aux mouvements verticaux ou lat(cid:130)raux et pourvues de caract(cid:130)ristiques techniques telles que des coussinets herm(cid:130)tiques renfermant des gaz ou des fluides, des composants m(cid:130)caniques qui absorbent ou neutralisent l’impact ou des mat(cid:130)riaux tels que les polym(cid:138)res de faible densit(cid:130). (2) (cid:211) l’exclusion: a) des chaussures con(cid:135)ues en vue de la pratique d’une activit(cid:130) sportive, ayant une semelle non inject(cid:130)e et qui sont ou peuvent (cid:136)tre munies de pointes, de crampons, d’attaches, de barres ou de dispositifs similaires; b) des chaussures (cid:133) technologie sp(cid:130)ciale: chaussures d’un prix caf (cid:133) la paire (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur (cid:133) 9 (cid:130)cus, destin(cid:130)es (cid:133) l’activit(cid:130) sportive, ayant une semelle moul(cid:130)e (cid:133) une ou plusieurs couches, non inject(cid:130)e, fabriqu(cid:130)e avec des mat(cid:130)riaux synth(cid:130)tiques con(cid:135)us sp(cid:130)cialement pour amortir les chocs dus aux mouvements verticaux ou lat(cid:130)raux et pourvues de caract(cid:130)ristiques techniques telles que des coussinets herm(cid:130)tiques renfermant des gaz ou des fluides, des composants m(cid:130)caniques qui absorbent ou neutralisent l’impact ou des mat(cid:130)riaux tels que les polym(cid:138)res de basse densit(cid:130). (3) (cid:211) l’exclusion des sous-verres sans cadre consistant en une feuille de verre cueillie m(cid:130)caniquement (cid:133) ar(cid:136)tes biseaut(cid:130)es, une feuille de papier imprim(cid:130) et un panneau de fibres servant de support d’image, tenus ensemble par des agrafes de m(cid:130)tal commun. »