title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1623/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Det femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (finansiel bevilling)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
employment policy
higher education
innovation
quality of life
research and development
scientific research
small and medium-sized enterprises
technological change

text: 5. 2. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 31/61 (1999/C 31/079) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1610/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (25. maj 1998) Om: Indvirkningen af GATT/WTO p(cid:229) dyrebeskyttelsen Der er voksende uro over, at GATT-bestemmelserne głr det stadig vanskeligere for EU at hłjne standarderne for dyrevelf(cid:230)rd, da importen af bestemte produkter ikke kan forbydes, selv om produktionen har p(cid:229)fłrt dyr store lidelser. Dette modvirker igen indfłrelsen af strammere restriktioner i EU p(cid:229) grund af frygten for konkurrencen fra billigere importvarer, som produceres under anvendelse af endnu mere grusomme produktionsmetoder. Kommissionen har i Agenda 2000 foresl(cid:229)et en nyorientering af den f(cid:230)lles landbrugspolitik for at tage hensyn til dyrevelf(cid:230)rd. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen tr(cid:230)ffe for at sikre dette problem en hłjere profil under den kommende WTO-ministerkonference med henblik p(cid:229) at forhindre en mulig kommende konflikt med reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. juli 1998) Efter Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler ifłlge den nuv(cid:230)rende fortolkning er der konflikt mellem WTO-aftalerne og EF(cid:146)s dyrevelf(cid:230)rdsbestemmelser, hvis EF(cid:146)s velf(cid:230)rdsbaserede produktionsnormer głres til en foruds(cid:230)tning for import fra tredjelande. S(cid:229)danne mulige konflikter kan undg(cid:229)s ved, at der vedtages internationale velf(cid:230)rdsbaserede normer som led i bilaterale eller multilaterale aftaler. Desuden kan dette spłrgsm(cid:229)l, eftersom dyrevelf(cid:230)rd f(cid:229)r stłrre og stłrre relevans i international handel, bringes op i WTO-sammenh(cid:230)ng i fremtiden. Muligheden af at (cid:230)ndre WTO- reglerne for at tage hensyn til velf(cid:230)rdsaspektet vil blive behandlet i forbindelse med fastl(cid:230)ggelsen af EF(cid:146)s forhandlingsm(cid:229)l for n(cid:230)ste fase af WTO-forhandlingerne. (1999/C 31/080) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1623/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (27. maj 1998) Om: Det femte rammeprogram for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (finansiel bevilling) Spłrgsm(cid:229)let vedrłrer (cid:230)ndret forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgłrelse om femte rammeprogram for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) og (cid:230)ndret forslag til R(cid:229)dets afgłrelse om det femte rammeprogram for det europ(cid:230)iske atomenergif(cid:230)llesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (KOM(97) 0439 endel. › 97/0119 COD › 97/ 0120 CNS) (1). Agter Kommissionen at sikre samhłrighed mellem behovene for en integreret holdning i det femte rammepro- gram og koncentration af og indbyrdes gennemfłrlighed af forskningsaktiviteter generelt, fremme af store infrastrurprojekter og nłgleaktioner som F(cid:230)llesskabets nye opbygning er baseret p(cid:229). Kan den med henblik herp(cid:229) fastl(cid:230)gge en r(cid:230)kke kvalitative og kvantitative parametre for udvikling og kontrol af aktioner, der er forbundet med disse nłgleaktiviteter, navnlig forbedring af besk(cid:230)ftigelsessektoren, den potentielle absorberingsgrad, strategisk synlighed og den europ(cid:230)iske dimension, den indbyrdes gennemfłrlighed af F(cid:230)llesskabets aktioner, euro(cid:230)iske og nationale aktioner, tilstedev(cid:230)relsen af sm(cid:229) og mellemstore virksomheder inden for sektoren, eventuel inddragelse af nye virksomheder, nye arbejdspladser og nye erhverv. (1) EFT C 291 af 25. 9. 1997, s. 15-16


title: QUESTION ECRITE no 1631/98 de Amedeo AMADEO à la Commission. Rapport annuel du Fonds de cohésion (1996)

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report
ecology
environmental protection
organic farming
peripheral region
public health
quality of life
rail transport
regional aid

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1620/98 von Glyn FORD an die Kommission. Heimarbeiter in Europa

eurovoc_concepts:
home working
national implementing measure
working time

formats: html pdf print

text: C 354/118 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 Im Ma¤rz 1998 haben die Mitgliedstaaten im Rahmen des Ausschusses fu¤r humanita¤re Hilfe einen Vorschlag der Kommission unterstu¤tzt, der auf die Gewa¤hrung eines Gesamtbetrags von 7,2 Mio. Ecu fu¤r die den saharauischen Flu¤chtlingen in Algerien 1998 bereitzustellende Hilfe abzielt. Ferner haben sie davon Kenntnis genommen, da(cid:223) die Kommission im Laufe des Jahres 1998 je nach Entwicklung der Lage einen neuen Vorschlag im Hinblick auf eine entsprechende Unterstu¤tzung ausarbeiten ko¤nnte. (98/C 354/190) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1618/98 von Ernesto Caccavale (UPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Hilfsma(cid:223)nahmen fu¤r die U¤ berschwemmungsgebiete in Kampanien In den vergangenen Tagen wurden die Gebiete der Region Kampanien von verheerenden U¤ berschwemmungen heimgesucht, die zu einem Notstand gro(cid:223)en Ausma(cid:223)es gefu¤hrt haben: ganze Do¤rfer sind vollsta¤ndig von der Au(cid:223)enwelt abgeschnitten und von einem Meer von Schlamm und Gero¤ll regelrecht umspu¤lt. Bergrutsche gewaltigen Ausma(cid:223)es haben Stra(cid:223)en und Ha¤user unter sich begraben. Tausende von Menschen sind obdachlos. Viele Opfer konnten bereits geborgen werden, wa¤hrend zahlreiche andere noch verschu¤ttet sind. Au(cid:223)erdem hat der in ho¤chster Alarmbereitschaft befindliche Zivilschutz mitgeteilt, da(cid:223) in einigen Gebieten die Grundversor- gung mit Wasser, Licht und Gas unterbrochen ist. Ist die Kommission in Anbetracht dieser au(cid:223)erordentlich schwerwiegenden Lage und in der Erwa¤gung, da(cid:223) es sich hierbei um eine vorhersehbare und vermeidbare Trago¤die handelt, da sich die betroffenen Gebiete in einer hydrogeologisch u¤beraus sensiblen Region befinden und dennoch eine a¤u(cid:223)erst dichte Bebauung aufweisen, 1. bereit, der von dieser Naturkatastrophe betroffenen Bevo¤lkerung Soforthilfe zukommen zu lassen; 2. der Auffassung, da(cid:223) es notwendig ist, die politische Vorgehensweise in diesem Gebiet zu u¤berpru¤fen und gegebenenfalls Ma(cid:223)nahmen zur U¤ berwachung erdrutschgefa¤hrdeter Gebiete und mi(cid:223)bra¤uchlicher Bebau- ung, die bislang in vo¤llig unvernu¤nftiger Weise erfolgt ist, zu ergreifen? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (12. Juni 1998) Die Kommission macht den Herrn Abgeordneten auf ihre Antwort auf die Dringlichkeitsentschliessungen vom 14. Mai 1998 aufmerksam, die sie ihm sowie dem Generalsekretariat des Parlaments direkt u¤bermittelt. In dieser Antwort hat die Kommission darauf hingewiesen, da(cid:223) die Haushaltslinie fu¤r Soforthilfen weggefallen ist und in bezug auf die U¤ berwachung der Raumordnungsma(cid:223)nahmen daran erinnert, da(cid:223) die Mitgliedstaaten versuchen, auf Gemeinschaftsebene im Wege eines zwischenstaatlichen U¤ bereinkommens Grundsa¤tze fu¤r eine Raumordnungspolitik festzulegen. Im Katastrophenschutz hat die Kommission keine operationellen Zusta¤ndigkeiten und kann nur nach dem Subsidiarita¤tsprinzip ta¤tig werden. Zur Umsetzung der Entscheidung 98/22/EG des Rates vom 19. Dezember 1997 u¤ber ein Aktionsprogramm der Gemeinschaft fu¤r den Katastrophenschutz (1) haben sich die Mitgliedstaaten auf Priorita¤ten geeinigt, die u. a. folgende Initiativen umfassen: › ein gro¤(cid:223)eres Projekt im Bereich der Vorbeugung, das insbesondere bei hydrogeologischen Risiken wichtig ist, › ein Vorgehen zur Verbesserung des Krisenmanagements, um die Wirksamkeit von Interventionen im Katastrophenfall zu erho¤hen, › ein umfassendes System zur Unterrichtung und Sensibilisierung der Bu¤rger, damit sich diese vor allem in Risikogebieten selbst wirksamer schu¤tzen ko¤nnen. Des weiteren wird in einer Entschlie(cid:223)ung des Rates vom Juli 1991 (2) die Notwendigkeit betont, die gegenseitige Hilfeleistung zwischen Mitgliedstaaten bei Katastrophen zu verbessern. Zu diesem Zweck hat die Kommission bereits wichtige Beitra¤ge entwickelt, u. a. ein System zur Entsendung von Fachleuten in Mitgliedstaaten, die solche anfordern und ein praktisches Handbuch fu¤r den Katastrophenschutz in der Gemeinschaft. (1) ABl. L 8 vom 14. 1. 1998. (2) ABl. C 198 vom 27. 7. 1991. (98/C 354/191) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1620/98 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (27. Mai 1998) Betrifft: Heimarbeiter in Europa In der Arbeitszeitrichtlinie wird eindeutig festgestellt, da(cid:223) sie fu¤r alle Kategorien von Arbeitnehmern, also auch fu¤r Heimarbeiter, gilt. Was wird die Kommission deshalb unternehmen, um die Einhaltung dieser Vorschrift zu u¤berwachen und sie durchzusetzen?


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om framtidens marknad för fiskeprodukter i Europeiska unionen: ansvar, partnerskap, konkurrenskraft"

eurovoc_concepts:
EU market
common organisation of markets
competition law
fishery product
fishing industry

text: C 235/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 nativt passivitet. Denna grundläggande medborgerliga rättighet har sin motsvarighet i gemenskapsrättens allmänna rättsliga principer. 3. 7. Artiklarna 7-21 ESK har medvetet avstått från att gå in på de specifika ändringarna i sektorsdirektiven. Det verkar viktigare att så koncentrerat som möjligt ta ställning till kommissio- nens grundläggande ändringsförslag, och kommittén anser sig därför kunna låta bli att kommentera anpass- ningsbestämmelserna, som i huvudsak inte kan ifråga- sättas. 4. Slutkommentarer I princip stöder ESK föreliggande kommissionsförslag; vi betraktar det som ett viktigt instrument för att förenkla lagstiftningen och skapa bättre insyn och överblick. De åtgärder som föreslås för att underlätta arbetet kommer dels att leda till en bättre kostnads/nyttorela- tion, dels påskynda procedurerna, och därmed förstärka medborgarnas förtroende för Europa. Bryssel den 27 maj 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om framtidens marknad för fiskeprodukter i Europeiska unionen: ansvar, partnerskap, konkurrenskraft” (98/C 235/12) Den 22 december 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Kommittén för jordbruk och fiskeri, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 maj 1998. Föredragande var Eduardo Chagas. Vid sin 355:e plenarsessionen den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 103 röster för, inga röster emot och 6 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Kommissionens meddelande är ämnat att vara ett underlag för diskussionen om de förändringar av den gemensamma organisationen av marknaden (GMO) som skall genomföras för att åstadkomma en marknad som fungerar bättre och anpassa denna del av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) till de förändringar som skett på fiskeproduktmarknaden. 1. 2. Kommissionen kommer senare att lägga fram förslag för att förbättra den gemensamma organisatio- nen av marknaden. 2. Allmänna synpunkter föremål för en bred institutionell debatt och omfattande konsultationer med de främsta aktörerna inom fiskeri- sektorn (rederier, anställda, industrier, konsumenter). 2. 2. Kommittén vill påminna om att denna GMO infördes genom förordning (EEG) nr 2142/70 (1), där de allmänna principer som reglerar denna del av den gemensamma fiskepolitiken formulerades. Den gemen- samma organisationen av marknaden för fiskeprodukter har genomgått flera förändringar under årens lopp; den senaste skedde genom den grundläggande förordning som trädde i kraft den 1 januari 1993 (2). 2. 1. Kommittén ser mycket positivt på meddelandet om framtidens marknad för fiskeprodukter och särskilt på kommissionens avsikt att detta dokument skall bli (1) EGT L 236, 27. 10. 1970, s. 5. (2) EGT L 388, 31. 12. 1992, s. 1. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/57 2. 3. Den gemensamma organisationen av marknaden överensstämmer i mycket med den gemensamma jord- brukspolitiken (GJP). Den är utformad enligt samma mönster och har vissa gemensamma målsättningar, som en stabilare marknad, tryggad försörjning och rimliga priser. GMO grundar sig också på samma principer: en enhetlig marknad, ekonomisk solidaritet och gemen- skapspreferens. 2. 4. GMO för fiskeprodukter har, till skillnad mot GJP, påverkats av att tulltarifferna för fiskeprodukter av politiska skäl bands i GATT under Dillonrundan på 60-talet. Detta har som bekant medfört problem och hindrat kommissionen att kunna öka tariffskyddet. Ytterligare efterföljande eftergifter gjordes under rundor. Eftersom den gemensamma tulltariffen är bun- 2. 5. den i GATT verkar GMO för fiskeprodukter under marknadsmässiga villkor. Detta gör det omöjligt att införa åtgärder, utöver de skyddsåtgärder som omfattas av GATT, för att begränsa importen från tredje land eller tillämpa produktionsstöd. Det betyder inte att principen om gemenskapspreferens inte skulle gälla eller att tulltarifferma för fiskeprodukter inte tillämpas. När skyddet för gemenskapsproduktionen sänks uppvägs det av att tredje land gör eftergifter som direkt gynnar fiskerisektorn. De olika problem som finns i fiskerisektorn kan 2. 6. inte lösas enbart av GMO. 2. 7. Man bör vara medveten om att det som påverkar jämvikten inom sektorn främst är överkapacitet i förhåll- ande till de tillgångar som finns och bristande tillgång i förhållande till efterfrågan, stor skuldsättning, stora uttag, låg produktivitet och i viss mån bristande mark- nadsföring. Dessa inre strukturella faktorer, i sig betydel- sefulla, förvärras av yttre faktorer som marknadens globalisering, sänkta tullnivåer eller avveckling av han- delshinder, konkurrens från andra produkter och lägre transportkostnader som leder till att den europeiska marknaden blir tillgänglig för huvudkonkurrenterna i branschen. 2. 8. För att kunna garantera ett livskraftigt fiskeri inom EU är det nödvändigt att utnyttja havets tillgångar på ett rationellt sätt genom att tillämpa samordnade åtgärder som täcker in alla de aspekter som ingår i den gemensamma fiskeripolitiken. föreslås står i överensstämmelse med liknande befintliga eller kommande åtgärder avseende vissa delar av den gemensamma fiskeripolitiken, framför allt struktur- åtgärder, resurser och styrning. Kommittén vill också påpeka att i linje med det 2. 10. övergripande synsätt som nämns ovan bör framtida förändringar av GMO för fiskeprodukter åtföljas av socioekonomiska stödåtgärder för att underlätta för sektorn att genomföra dessa förändringar. I det samman- hanget är det också viktigt att producentorganisationer- na är närvarande och verksamma i alla medlemsstater med intressen i fiskerisektorn. 2. 11. GMO för fiskeprodukter syftar till att reglera handeln och förhindra att tredje land får konkurrensför- delar samtidigt som unionens internationella avtal följs. 2. 12. Europeiska unionen och medlemsstaterna måste använda tillgängliga instrument för att mer kraftfullt förhindra att fisk som fångats utan någon hänsyn till upprättade regler kan säljas inom gemenskapen i illojal konkurrens mot våra aktörer. Denna situation är oaccep- tabel, vilket såväl fiskerisektorn som ESK framhållit vid flera tillfällen. Kontrollen av hur gällande regler tillämpas är bristfällig och detta är en av orsakerna till störningarna inom sektorn. 2. 12. 1. Beträffande import är det nödvändigt att upprätthålla en strängare kontroll av hur gällande bestämmelser följs, särskilt med avseende på hygien och hälsoaspekter, märkning, minimistorlek och mini- miålder. i Vad som är avgörande för producenternas 2. 13. inkomster är, likhet med andra produkter under samma omständigheter, att utbudet måste anpassas till efterfrågan. Producenterna måste dra nödvändiga konsekvenser av detta och den gemensamma marknads- organisationens regleringsmekanismer måste kunna upprätthålla sin reglerande funktion, särskilt som det handlar om en verksamhet med oförutsägbara fångster. 2. 14. Kommittén konstaterar att konsumtionen av fisk per person i Europeiska unionen visar en stadig men mycket lätt ökning under 90-talets senare år, och även stora variationer i konsumtionsmönster och vanor, framför allt vad gäller färsk fisk. Kommittén utgår ifrån att kommissionen kom- 2. 9. mer att se till att de åtgärder avseende GMO som nu 2. 15. Det borde vara möjligt att förändra kostvanorna hos de europeiska medborgarna och öka fiskkonsumtio- nen. Detta skulle medföra hälsosammare kostvanor, varför främjande av ökad konsumtion av fiskeprodukter C 235/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 är något som inte får glömmas bort i den förändrade marknadsorganisationen. Producentorganisationerna borde i mycket större utsträckning använda befintliga stimulansåtgärder på gemenskapsnivå för att genomföra reklamkampanjer i syfte att öka fiskkonsumtionen och för att informera om nya fiskarter. 2. 15. 1. stånd en varaktig konsumtionsökning. Prissättningen är också ett medel för att få till 2. 16. Producentorganisationerna och hela handels- sektorn som är underställd produktionsledet måste bidra till att öka marknadens öppenhet och inse vilken strategisk betydelse som konsumentinformation har. 2. 20. För att lyckas stå emot den allt större och starkare konkurrensen från producenter utanför unio- nen och från den egna vattenbruksproduktionen (som är i stark utveckling, även vad gäller högt värderade produkter), framför allt med avseende på färskvarupro- dukter, måste fiskeribranschen hålla en kvalitetsinrikt- ning som helt tillmötesgår konsumenternas krav. 2. 21. Kommittén ser positivt på att det genomförs åtgärder som kan förbättra flödet av gemenskapens produktion — av fullgod beskaffenhet och kvalitet — till bearbetningsindustrin, eftersom dessa sektorer kompletterar varandra. Förslaget att upprätta försörj- ningsavtal förefaller att vara en bra lösning. 2. 16. 1. Kommittén håller med om att optimering av produktionen och en öppnare marknad kan uppnås genom införandet av bestämmelser angående fiskarter- nas kommersiella beteckning, ursprung, produktionsme- tod (fångst eller vattenbruk) och färskhet. 2. 21. 1. Det gäller att hindra snedvridning av konkur- rensen i samband med tullförmåner som tredje land åtnjuter för handel på gemenskapsmarknaden och upp- väga de fördelar som de har på grund av låga produk- tions- och råvarukostnader. 2. 16. 2. Kommittén hoppas att förslag på åtgärder för att främja marknadens vertikala integration kommer snarast möjligt. 2. 17. Kommittén stöder fullkomligt principen om att fisket och handeln skall bedrivas på ett ansvarsfullt sätt. 2. 17. 1. Kommittén anser att man genom att välja ut och använda de bästa metoderna för fångst, vattenbruk eller marknadsföring kan uppnå en allmän kvalitetsök- ning, vilket skulle bidra till att förbättra gemenskapspro- duktionens ställning i konkurrensen med tredje land. 2. 22. Med tanke på de sinande fiskeresurserna delar Kommittén uppfattningen att sektorn allvarligt bör överväga frågan om att upphäva stimulansåtgärderna för återtag för kassering, så att producenterna uppmunt- ras att mer systematiskt använda sig av återtag för överföring, motsvarande vad som skett med vissa jord- bruksprodukter. Innovationsarbete i syfte att ta fram nya produkter och utveckla nya bearbetningsmetoder måste ges ett starkt stöd. 3. Särskilda synpunkter 2. 18. Att motivera fiskare att koncentrera landningen av fångsterna till hamnar som har utrustning och personal för att genomföra kontroller skulle kunna vara ett sätt att avskräcka från att använda metoder som inte följer gällande lagstiftning. 3. 1. När det gäller kapitel III A. 3, som behandlar stöd till privat lagring, vill vi påpeka att det finns medlemsstater där producentorganisationerna inte äger sina lager. Därför är det nödvändigt att klargöra för vem stödet till lagring är avsett. Kommittén vill uttrycka viss reservation avseen- 2. 19. de formuleringen i punkt III A. 4 b om produkter som fångats enligt metoder som ”skyddar miljön”. Vi anser att detta begrepp måste klargöras eftersom det annars kan missbrukas för att rättfärdiga åtgärder som snedvri- der konkurrensen. 3. 2. När det handlar om handelsöverenskommelser med tredje land och användandet av bästa metoder inom fångst- och handelssektorn, anser kommittén att man i det avsnitt som berör fångster på internationellt vatten också bör nämna fartyg från tredje land som går under bekvämlighetsflagg. Bryssel den 27 maj 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu der "Mitteilung der Kommission über die 'Durchführung des Ersten Aktionsplans für Innovation in Europa'"

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
development policy
employment policy
innovation

text: C 235/46 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 27. 7. 98 Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu der „Mitteilung der Kommission über die ‘Durchführung des Ersten Aktionsplans für Innovation in Europa’“ (98/C 235/10) Die Kommission beschloß am 21. Januar 1998, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 198 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu der vorgenannten Mitteilung zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Energie, Atomfragen und Forschung nahm ihre Stellungnahme am 13. Mai 1998 einstimmig an. Berichterstatterin war Frau Sirkeinen. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 355. Plenartagung (Sitzung vom 27. Mai 1998) mit 116 Ja-Stimmen bei 3 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. 1. Einleitung 2. Wesentlicher Inhalt der Kommissionsvorlage 1. 1. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß hat in seiner Stellungnahme zum Grünbuch zur Innovation (1) festgestellt, daß — Innovationen die Grundlage für Wettbewerbsfähig- keit, Beschäftigung, wirtschaftliche und gesellschaft- liche Weiterentwicklung und Wohlstand sind, — sie ein Fundament für einen beständigen wirtschaftli- chen und sozialen Zusammenhalt darstellen und — die Innovation einen vielfältigen und dezentralen Charakter hat. Sie ist ein aus vielen Faktoren bestehender Prozeß, der unter dem Gesichtspunkt des Subsidiaritätsprinzips, aber auch im Gesamtzu- sammenhang als Einheit untersucht werden muß. 1. 2. Die Senkung der Arbeitslosigkeit in Europa setzt ein neues Denken und neue Annäherungsweisen voraus. Insbesondere müssen die Innovationsvoraussetzungen in Europa gesteigert werden, die weit über Forschung und Technologie hinausreichen und beispielsweise auch die Geisteshaltung sowie den gesellschaftlichen, ord- nungspolitischen und bildungspolitischen Rahmen be- treffen. Der Europarat hat daher in Amsterdam und Luxemburg die Kommission damit beauftragt, For- schung und Innovation zur Senkung der Arbeitslosigkeit zu fördern. Die Kommission leitete im Jahre 1995 die Diskus- 1. 3. sion über die Innovationspolitik mit der Veröffentli- chung eines Grünbuch zur Innovation (2) ein, zu dem der Wirtschafts- und Sozialausschuß im Mai 1996 eine Stellungnahme (1) abgab. Auf der Grundlage des Grünbuchs und der dazu eingegangenen Reaktionen legte die Kommission im Dezember 1996 den Ersten Aktionsplan für Innovation in Europa vor. Die jetzige Kommissionsmitteilung enthält den ersten Jahres- überblick über die Durchführung des Aktionsplans sowie Vorschläge für 1998. (1) ABl. C 212 vom 22. 7. 1996. (2) KOM(95) 688 endg. In der Kommissionsvorlage geht es im wesentlichen um folgende Punkte: 2. 1. Durchführung des Aktionsplans Auf Gemeinschaftsebene wurde mit der Durchführung des Aktionsplans begonnen. Die nachstehende Tabelle gibt eine U¨ bersicht über verschiedene Maßnahmen, wesentliche Fortschritte und den Stand der Bemühungen in einzelnen Bereichen. S c h u t z d e s g e i s t i g e n E i g e n t u m s Grünbuch Patente: — Beschluß der Kommission über Folgemaßnahmen Anfang 1998 Help-Desk Schutz des geistigen Eigentums: — Ausschreibung für die Bereitstellung der externen Dienste Anfang 1998, Einsatzbereitschaft Mitte 1998 Zugang zu Patentinformationen: — Realisierung einer einheitlichen Benutzeroberfläche vom Europäischen Patentamt beschlossen Schutz biotechnologischer Erfindungen: — Einigung im Rat über eine diesbezügliche Richtlinie im November 1997 Geistiges Eigentum in der Informationsgesellschaft: — Vorschlag der Kommission für eine diesbezügliche Richtlinie vom 10. Dezember 1997 Technische Erfindungen: — Kommissionsvorschlag für im Anschluß an die Beratungen über das Grünbuch „Gebrauchsmusterschutz im Binnenmarkt“ eine Richtlinie I n n o v a t i o n s f i n a n z i e r u n g Die europäischen Kapitalmärkte: — Schaffung von Euro-Nouveau Marché und EASDAQ — Bericht der Kommission über noch bestehende Hin- dernisse für den Europäischen Rat im Juni 1998 27. 7. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 235/47 I-TEC (Innovation und Risikokapital): Form-Inno-Tech: — Auswahl von 9 Risikokapitalfonds Ende 1997 (380 Millionen ECU) für 150 High-Tech-KMU, die Vernetzung der Fonds wird angestrebt — Festlegung der Gründungsprinzipien für den Aufbau eines Netzes für Unternehmen und die Gründung von KMU im September 1997 JEV- Joint European Ventures: Train-Re-Tech: — Realisierung einer Maßnahme zur Unterstützung der JEV (5 Millionen ECU) LIFT (Links zur Innovationsfinanzierung im Technolo- giebereich): — Ausschreibung für den/die externen Betreiber des Help-Desks zur Vermittlung von Kontakten zwi- schen Investoren und Akteuren, Einsatzbereitschaft Mitte 1998 Unternehmertum und Zugang zu Finanzierungsmitteln: — Investitionsforen und Schulungsseminare im Rah- men von INNOVATION (bisher etwa 330 Projekte) und BRITE-EURAM (bisher 5 Projekte) — Errichtung des Forums Biotechnologie — Gesprächsrunde in Paris über Innovation, Existenz- gründung und Beschäftigung O r d n u n g s p o l i t i s c h e r R a h m e n u n d V e r - e i n f a c h u n g d e r V e r w a l t u n g s v e r f a h r e n Task Force BEST (Vereinfachung des Unternehmensum- felds): — Ausarbeitung eines Berichts für den Europäischen Rat im Juni 1998 SLIM (Vereinfachung der Rechtsvorschriften im Binnen- markt): — Bericht an den Rat im November 1997 Europäische Wirtschaftliche (EWIV): Interessenvereinigung — Mitteilung der Kommission „Beteiligung von EWIV an öffentlichen Aufträgen und öffentlich finanzierten Programmen“ — Leitfaden für KMU zur EWIV innerhalb des Netzes REGIE (Réseau Européen des Groupements Euro- péens d’Intérêt Économique) A l l g e m e i n e u n d b e r u f l i c h e B i l d u n g ERASMUS für Auszubildende: — 70 000 länderübergreifende Ausbildungsaufenthalte bis 1998 EUROPASS: — Einführung berufsspezifischer dualer Ausbildungs- gänge im Hochschulbereich Campus-Voice: — Netz von Partnerschaften zwischen 70 Hochschulen, 6 Unternehmen und 7 Zeitungsverlagen sowie Stu- dentenverbänden — Verknüpfung der Programme Ausbildung und Mobi- lität der Wissenschaftler und LEONARDO, Weit- erführung im Fünften Rahmenprogramm — Ausbau des TMR-Forschungsnetzes A u s r i c h t u n g I n n o v a t i o n d e r F o r s c h u n g a u f d i e Fünftes Rahmenprogramm FTE: — Konzentrierte Leitaktionen als zentrale Bestandteile des Rahmenprogramms — Innovationsförderung innerhalb der thematischen Programme Integration der KMU in das Fünfte Rahmenprogramm FTE: — Horizontales Programm „Innovation und Einbezie- hung von KMU“ — Teilnahme von 9 000 KMU am Vierten Rahmenpro- gramm nach 30 monatiger Laufzeit Bessere Abstimmung zwischen Forschung und Nor- mung: — Arbeitspapier über Forschung und Normung PROSOMA Esprit: — Ergebnisse aus FTE auf CD-ROM und im Internet erhältlich machen Technologietransferinitiative der Gemeinsamen For- schungsstelle (GFS): — Schrittweise Durchführung der Initiative inkl. U¨ ber- wachung der Entwicklungen und Auswertung der Ergebnisse ab 1998 V e r s t ä r k t e G e s a m t k o o r d i n i e r u n g I n n o v a t i o n d e r Schaffung von Koordinierungsmechanismen: — Gruppe „Innovation“ der Generaldirektoren — Mitteilung der Kommission zum Thema Zusammen- halt, Wettbewerbsfähigkeit, FTE-Politik und Inno- vation in Ausarbeitung Innovationsleistung und -politik in Europa — synopti- sche U¨ bersicht: — Validierung des Projekts und des Zeitplans der U¨ bersicht November 1997 2. 2. Vorrangige Tätigkeiten 1998 2. 2. 1. Die weitere Durchführung des Aktionsplans wird eine vorrangige Tätigkeit der Kommission bleiben, vor allem in folgenden Bereichen: — Schutz des geistigen Eigentums; C 235/48 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 27. 7. 98 — Zugang zu Finanzierungsquellen; — Verwaltungsvereinfachung; — Entwicklung des Unternehmergeistes. 2. 2. 2. Das Schwergewicht wird vor allem auf Maß- nahmen liegen, mit denen folgendes erreicht werden kann: — Mobilisierung der Mitgliedstaaten und der ein- schlägigen Akteure, insbesondere durch ihre Beteili- gung an der Ausarbeitung der Synoptischen U¨ ber- sicht über die Innovationsleistung und -politik; — Förderung von Entstehung, Entwicklung und Wachs- tum von auf neuen Technologien basierenden Unter- nehmen; — Förderung neuer Produktions- und Kommerzialisie- rungsformen; — stärkere Professionalisierung der innovationsun- terstützenden Berufe, insbesondere über Fortbil- dungsmaßnahmen in den Bereichen Technologiever- mittlung, Technologietransfer und Bewertung des wirtschaftlichen Potentials von Technologie; — Erleichterung der Zusammenschaltung oder, falls nötig, des Neuaufbaus von privaten und/oder öffent- lichen Unterstützungsnetzen und Diensten für die Unternehmen in den Bereichen Technologie, Marke- ting, Informations- und Finanzmanagement. 2. 2. 3. vorgenannten Maßnahmen. Ein Anhang enthält Informationsblätter zu den 3. Allgemeine Bemerkungen 3. 1. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß trägt in seiner vorliegenden Stellungnahme allgemeine Bemer- kungen zu der Kommissionsmitteilung sowie einige besondere Bemerkungen zur Auswahl der vorrangigen Tätigkeiten für 1998 vor. Auf einzelne bereits angelaufe- ne Maßnahmen wird nur in besonderen Fällen Bezug genommen. Der Ausschuß hat bereits mehrere Stellung- nahmen zu dem Aktionsplan und der Innovationspolitik abgegeben oder derzeit in Vorbereitung (1). Die jetzige Stellungnahme stützt sich auf die in diesen Stellungnah- men vorgebrachten Standpunkte, ohne sie jedoch aus- drücklich zu erwähnen. 3. 2. Aus der Sicht der betroffenen und interessierten Parteien ist es sicherlich zu befürworten, daß die Kom- mission jährlich einen Bericht über den Aktionsplan für Innovationspolitik mit Vorschlägen für vorrangige (1) Stellungnahme zum Grünbuch zur Innovation (ABl. C 212 vom 22. 7. 1997); Initiativstellungnahme zum Thema „Aus- wirkungen der fortlaufenden, generellen Kürzung der FTE-Ausgaben in der EU (Gemeinschaft und Mitgliedstaa- ten) auf die KMU“ (ABl. C 355 vom 21. 11. 1997, S. 31). Stellungnahme zu den Regeln für die Teilnahme von Unternehmen, Forschungszentren und Hochschulen sowie für die Verbreitung der Forschungsergebnisse zur Umset- zung des Fünften Rahmenprogramms (1998-2002) der EG und der Euratom. Tätigkeiten vorlegt. Der Konzeption des Berichts sollte jedoch mehr Aufmerksamkeit gewidmet werden. In der vorliegenden Form ist die Mitteilung trotz ihrer Kürze für den Laien schwer verständlich, vor allem da ihre Gliederung wesentlich von der des Aktionsplans ab- weicht. Auch werden die vorrangigen Maßnahmen für 1998 nicht begründet, und es fehlt eine Beschreibung der notwendigen Maßnahmen. 3. 3. Der Ausschuß schlägt zur Verbesserung der Lesbarkeit des Berichts vor, diesem eine praxisorientierte Zusammenfassung in Tabellenform beizufügen, die drei Spalten umfassen sollte: — prioritäre Maßnahmen; — bereits verwirklichte Teile; — im nächsten Jahr zu verwirklichende Teile. Ziele und Prioritätensetzung der Innovationspolitik der EU Zu den gravierendsten Problemen Europas zählt 3. 4. die hohe Arbeitslosigkeit. Es ist richtig und notwendig, die Innovationspolitik auch zur Bewältigung dieses Problems einzusetzen. Wo mehr in Bildung, Forschung, Innovation und neue Technologie investiert wird, entste- hen auch mehr neue Arbeitsplätze. 3. 5. Innovation ist letzten Endes eine kulturelle Frage. Dies sollte in dem Plan der Kommission stärker hervorge- hoben werden. Es geht um Geisteshaltungen und um den Willen der Gesellschaft zur Erneuerung, ihre Einstel- lung zu Veränderungen und Risiken, d. h. um Unterneh- mergeist und Dynamik allgemein. Der Entwicklung des Bildungswesens und dem Ausbau seiner Verbindungen zur Arbeitswelt und zu den Unternehmen kommt eine Schlüsselrolle zu. 3. 6. Für den Erfolg von Innovationen ist es wichtig, daß der gesamte Innovationsprozeß an den Arbeitsplät- zen in vielfältiger Weise gefördert wird, und daß die Organisation der Arbeit auf die Beteiligung aller und die Entwicklung und Nutzung des Könnens jedes Einzelnen abstellt. 3. 7. In Europa wird traditionsgemäß sehr darauf geachtet, daß bei der wirtschaftlichen Umstrukturierung auch der soziale Zusammenhalt berücksichtigt wird, was mittlerweile auch durch den Amsterdamer Vertrag bestätigt wurde. Bei diesem Prozeß kann der soziale Dialog eine zentrale Rolle spielen. 3. 8. Arbeitsplätze werden in erster Linie in kleinen und mittleren Betrieben im Handwerk und in Kleinstun- ternehmen geschaffen. Diese befinden sich nah am Markt und können sich schnell den Bedürfnissen der Bürger anpassen. Die Verbesserung der Voraussetzungen für die Beteiligung der KMU am gesamten Innova- 27. 7. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 235/49 tionsprozeß ist erste Priorität. Der Ausschuß hat auf die hiermit verbundene Fragen in zahlreichen Stellungnah- men (1) Bezug genommen. Ein zentrales Instrument ist in diesem Zusammenhang auch die Schaffung von Unternehmensnetzen und insbesondere die Zusammen- arbeit zwischen KMU. Bei der Verwirklichung des Aktionsplans für 3. 8. 1. Innovation wäre es nützlich, die in der vorgenannten Stellungnahme vorgestellte typologische Unterteilung der KMU in drei Unternehmenskategorien — Entwickler neuer Technologien, Nutzer neuer Technologien und passive Unternehmen — anzuwenden. Ziffer 5. 1. 4 der vorliegenden Stellungnahme enthält einen hierauf basie- renden praktischen Vorschlag. Die Innovationspolitik ist ein äußerst weites und 3. 9. vielschichtiges Feld, das neben den Unternehmen und anderen einzelnen Akteuren auch die lokale, regionale, einzelstaatliche und gemeinschaftliche Aktionsebene er- faßt. Der WSA hat bereits in seiner Stellungnahme zum Grünbuch betont, daß die EU sich bei ihrer Innovationspolitik vor allem mit Fragen befassen sollte, die in ihren Zuständigkeitsbereich fallen, d. h. mit den rechtlichen Rahmenbedingungen auf EU-Ebene, dem Binnenmarkt, den Strukturfonds und der Regelung von Fragen im Bereich der Forschungsprogramme. Der WSA möchte erneut betonen, daß diesen Bereichen bei der Verteilung finanzieller und Humanressourcen eindeutig Vorrang eingeräumt werden sollte. 3. 10. Bei Fragen, die in den Zuständigkeitsbereich der Mitgliedstaaten, der Regionen oder der wirtschaftlichen und sozialen Akteure fallen, kann die EU tätig werden, falls dies zu einem Mehrwert führt oder falls eine politische Mobilisierung nötig ist. Typische dezentrali- sierte Bereiche des Innovationssystems sind Finanzierung und Ausbildung sowie die Gründung, Entwicklung und Forschungsaktivität von Unternehmen, ferner Univer- sitäten und sonstige Forschungseinrichtungen. Hier be- steht vor allem ein Bedarf an gemeinschaftsweit erhobe- nen vergleichbaren Daten und an Möglichkeiten zum Informationsaustausch zwischen den Akteuren der Mit- gliedstaaten. Ferner sollten Netzwerke zur Zusammen- arbeit der Informations-, Bildungs- und Beratungsorga- nisationen der Mitgliedstaaten geschaffen und bei Bedarf einzelstaatliche und regionale Aktivitäten miteinander koordiniert werden. Erster Aktionsplan für Innovation 3. 11. Der WSA stellt mit Zufriedenheit fest, daß viele der in seiner Stellungnahme zum Grünbuch (2) geäußerten Standpunkte im Aktionsplan berücksichtigt sind. Der Ausschuß hat sich jedoch nicht zu dem Aktionsplan für Innovation in Europa selbst äußern können; daher möchte er an dieser Stelle folgende Bemerkungen dazu vorgetragen: 3. 11. 1. Die Förderung von Investitionen ist so wichtig, daß sie unbedingt im Rahmen eines effizienten und reibungslos funktionierenden Aktionsplans erfolgen sollte. Der erste Aktionsplan der Kommission und dessen Durchführung hinterlassen jedoch einen etwas bruchstückhaften und orientierungslosen Eindruck. Der Ausschuß gibt zu, daß die Innovationsförderung ein an sich komplexes und daher schwieriges Unterfangen ist, äußert aber dennoch seine Besorgnis über die Effizienz des Aktionsplans der Kommission. 3. 11. 2. Der Aktionsplan stützt sich weitgehend auf Forschungstätigkeit und die Nutzung ihrer Ergebnisse, und dabei insbesondere auf das 5. FTE-Rahmenpro- gramm der EU. Bei den meisten Maßnahmen geht es um die Verbesserung der Nutzungsmöglichkeiten und Beseitigung der Hindernisse für die Ergebnisverwertung. 3. 11. 3. Nicht alle Innovationen gehen jedoch von der Forschung aus. In dem Aktionsplan wird ein mindestens ebenso wichtiger Teil des Innovationssystems, nämlich die Märkte, völlig unberücksichtigt gelassen. Die Ermitt- lung der Marktbedürfnisse und das Marketing innerhalb und außerhalb der EU müssen in den Unternehmen parallel zu dem technologischen Angebot entwickelt werden. Dies sollte in dem Aktionsplan deutlich zum Ausdruck kommen, auch wenn ein Großteil der mögli- chen Maßnahmen, wie solche der O¨ ffentlichkeitsarbeit und Bildung, nicht in den Zuständigkeitsbereich der EU fallen. In den Zuständigkeitsbereich der EU fällt 3. 11. 4. jedoch eindeutig das effiziente Funktionieren des Binnen- markts, das eine wesentliche Voraussetzung für den Erfolg von Innovationen ist. Dies gilt für alle Teile des Markts, insbesondere sind jedoch Probleme in den für den freien Wettbewerb noch teilweise oder gänzlich geschlossenen Sektoren zu erkennen. Die langsame Entwicklung im Vergleich zu den größten Konkurrenten ist am deutlichsten in dem besonders innovativen Bereich der Telekommunikation und der Informationstechnik ganz allgemein zu erkennen. 3. 11. 5. Die Strukturfonds sind das wichtigste Instru- ment der EU zur Förderung der lokalen Wirtschaftszwei- ge, des Zusammenhalts und einer Entwicklung im Sinne gerechter Lebensbedingungen in Europa. Ein zentrales Mittel der Innovationspolitik auf EU-Ebene dürfte in Zukunft auch die Ausrichtung der Strukturfonds auf Innovationen fördernde Tätigkeiten sein. Ein solcher Ansatz dürfte auch am ehesten der Beschäftigungslage zugute kommen, die bei der Reform der Strukturfonds nach Auffassung des WSA ein vorrangiges Ziel ist. Bislang wird diese Frage im Aktionsplan lediglich erwähnt. (1) Initiativstellungnahme zum Thema „Auswirkungen der fortlaufenden, generellen Kürzung der FTE-Ausgaben in der EU (Gemeinschaft und Mitgliedstaaten) auf die KMU“, ABl. C 355 vom 21. 11. 1997, S. 31. (2) ABl. C 212 vom 22. 7. 1996. 3. 11. 6. Im Sinne einer Verbesserung der Innova- tionstätigkeit sind auch alle Projekte wichtig, die die Entwicklung der Informationsgesellschaft in Europa unterstützen. Die Informationsgesellschaft ist ein frucht- Innovationstätigkeit und bares Aktionsumfeld für C 235/50 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 27. 7. 98 schafft sowohl Nachfrage als auch Voraussetzungen für neue Produkte und Dienstleistungen. Verwirklichung des Plans 3. 12. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß begrüßt die Tatsache, daß die Umsetzung des Aktionsplans für Innovation bereits in so breitem Umfang angelaufen ist. Insbesondere ist der Ausschuß erfreut darüber, daß ein so großer Teil der eingeleiteten Maßnahmen unter das Ziel „Schaffung eines günstigen rechtlichen, ord- nungspolitischen und finanziellen Umfelds für Innova- tion“ fällt. Der Ausschuß hält Maßnahmen in diesem Bereich für vorrangig, da sie eindeutig in die Zuständig- keit der EU gehören, wie bereits in Ziffer 3. 8 ausgeführt. 3. 13. Der WSA stellt fest, daß die Mitteilung sich im Zusammenhang mit der Darstellung der vorrangigen Tätigkeiten für 1998 noch gar nicht mit der Besteuerung, der Vorhersage von Technologien, dem Wettbewerb und den Strukturfonds befaßt, die auch Punkte des Aktionsplans sind. Es wäre nützlich, wenn die Kommis- sion beispielsweise im Zusammenhang mit der Darstel- lung der Schwerpunktbereiche für 1998 mitteilen würde, was sie in diesen Bereichen zu tun beabsichtigt. 3. 14. Für den Aktionsplan für Innovation sollen keine eigenen Mittel vorgesehen werden; die Tätigkeit setzt sich aus horizontalen Maßnahmen, Koordinierung und der inhaltlichen U¨ berprüfung bereits bestehender Pro- gramme zusammen. Der WSA befürwortete in seiner Stellungnahme zu dem Grünbuch ausdrücklich ein solches Vorgehen, hielt es jedoch für notwendig, für die Verbreitung und Nutzung der Ergebnisse der For- schungs- und Entwicklungstätigkeit im Zusammenhang mit dem (4. ) Rahmenprogramm zusätzliche Mittel vor- zusehen. Inwiefern wurde dies in den Vorschlägen zum 5. Rahmenprogramm berücksichtigt? 3. 15. Da die Innovationspolitik einen horizontalen Charakter aufweist, ist das Zusammenwirken und die Koordination zwischen den verschiedenen Generaldirek- tionen der Kommission Voraussetzung für das Gelingen der einschlägigen Aktivitäten auf EU-Ebene. So weit bekannt, waren die Generaldirektoren hierin bereits erfolgreich. Der WSA erwartet, daß die Zusammenarbeit zur Erreichung konkreter Ergebnisse noch vertieft und intensiviert wird. 3. 16. Die Kommission hat eine Gruppe Hoher Beam- ter aus den Mitgliedstaaten für die Ausarbeitung einer Synoptischen U¨ bersicht über Innovationsleistung und -politik in Europa gebildet. Nach Auffassung des Aus- schusses sollte diese Personengruppe zu einem Innova- tionsforum erweitert werden, das Sachverständige ver- schiedener Interessengruppen der Gesellschaft zusam- menbringen und die zentralen Probleme und Schwer- punkte ausmachen und als Vermittler bewährter Prakti- ken fungieren könnte. 3. 17. Einen wesentlichen Teil der Verwaltung des Innovationsplans sollten die Bewertung und die hieraus folgenden Maßnahmen bilden. Zu diesem Zweck müs- sen in aktiver Weise effiziente und umfassende Maßnah- men eingesetzt werden, insbesondere das Fachwissen des erwähnten Innovationsforums. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß sollte in konstruktiver Weise in den Bewertungsprozeß einbezogen werden. 4. Besondere Bemerkungen zu den Programmpunkten 4. 1. Schutz geistigen Eigentums 4. 1. 1. hierzu eine eigene Stellungnahme abgegeben (1). Grünbuch über Patente. Der Ausschuß hat 4. 1. 2. Dienst zur Vermittlung von Informationen und Unterstützung zum Schutz des geistigen Eigentums. Die Maßnahme an sich ist notwendig. Der WSA ist jedoch der Ansicht, daß die Nutzung des Dienstes genau beobachtet werden sollte, um festzustellen, ob eine solche zentralisierte Lösung den Bedürfnissen der Nutzer entspricht, oder ob man stattdessen in dezentralisierte Dienste in den Mitgliedstaaten und Regionen investieren sollte. 4. 2. Finanzierung der Innovationstätigkeit 4. 2. 1. Pilotprojekt I-TEC. Das Projekt und seine Durchführungsmodalitäten erscheinen gut begründet und berechtigt. Zu den konkreten Ergebnissen läßt sich jedoch noch nichts sagen. 4. 2. 2. Das Vorhaben LIFT. Die Maßnahme erscheint an sich notwendig. Auch hier ist die Umsetzung noch nicht weit genug vorangeschritten, um die Ergebnisse bewerten zu können. Daher bleibt abzuwarten, ob eine Globallösung in diesem Fall der geeignete Ansatz ist. 4. 2. 3. Unternehmergeist und Finanzierung hoher Technologie. Bei diesem, einen sehr wichtigen Bereich betreffenden Projekt ist bereits ein dankenswertes Akti- vitätsniveau erreicht worden. Konkrete Ergebnisse können noch nicht bewertet werden — die von der Kommission dargestellten Resultate sind keine wirkli- chen Endergebnisse sondern eine Bestandsaufnahme der verwirklichten Maßnahmen. 4. 3. Ordnungspolitischer Rahmen und Vereinfachung der Verwaltungsverfahren 4. 3. 1. Mitteilung zur EWIV. Der öffentlichen Verwal- tung könnte bei der Förderung von Innovationen eine bedeutende Rolle zukommen, und dies sollte von der Kommission auch in Zukunft betont werden. EWIV ist ein wichtiges Instrument für die Organisation der Innovationstätigkeit von Unternehmen. Ein entspre- chend angelegter Bericht wäre zu begrüßen. 4. 3. 2. Das REGIE-Projekt. Solche Vernetzungsmaß- nahmen sind notwendig. Die Verwirklichung dieser Aktion scheint allerdings sehr schleppend zu verlaufen. (1) ABl. C 129 vom 27. 4. 1998. 27. 7. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 235/51 4. 4. Allgemeine und berufliche Bildung Die Projekte Campus-Voice, Form-Inno-Tech 4. 4. 1. und Train-Re-Tech sind alle auf wichtige Aspekte des Innovationssystems ausgerichtet. Der Ausschuß sieht diese als Pilotprojekte an, mit deren Hilfe Erfahrungen und Ideen für nationale oder sogar gemeinschaftliche Programme gesammelt werden können. Wichtig sind deren Bewertung, praktische Schlußfolgerungen und die Beendigung von hinter den Erwartungen zurückbleiben- den Projekten. 4. 5. Ausrichtung der Forschung auf die Innovation 4. 5. 1. Die Planung der Gemeinschaftstätigkeit für die nächsten Jahre befindet sich in diesem Bereich in der Endphase, da die Schlüsselmaßnahmen für das 5. FTE-Rahmenprogramm allmählich feststehen. Der WSA hat zu diesem Themenbereich gesondert Stellung genommen und wird dies auch künftig tun (1). 4. 5. 2. Die Kommission stellt fest, daß sich in der EU vier Schwächen im Bereich der Forschung und Entwicklung zeigen: zu geringe Investitionen, Fragmen- tierung, unzulängliche Ermittlung der Bedürfnisse der Gesellschaft und der neuen Märkte sowie unzureichende Abstimmung zwischen Forschung und Anwendung. Die Existenz der beiden letztgenannten Schwachstellen zeigt sich vor allem darin, daß Europa gerade in den schnell wachsenden Bereichen Marktanteile verloren hat. Je besser die Forschungsarbeit auf die Bedürfnisse des Markts ausgerichtet ist, um so geringer sind die Finanzie- rungsprobleme der Forschung — die investierten Mittel werden auf dem Markt schnell wieder hereingeholt. 4. 5. 3. Integration der KMU in das Rahmenpro- gramm. Der WSA hat in seinen Stellungnahmen wieder- holt die Wichtigkeit dieses Maßnahmenbereichs hervor- gehoben. Positiv ist, daß der Beteiligungsgrad der KMU gestiegen ist, aber die diesbezüglichen Ziele müssen höher angesetzt werden. 4. 5. 4. Engere Verbindung zwischen Forschung und Normung. Das Arbeitsdokument der Kommission ist ein nützlicher Schritt, aber die Maßnahmen in diesem Bereich sollten weiter reichen und umfassender sein. Bei der Einleitung jedes Forschungsprojekts, sowohl auf EU- als auch anderer Ebene, sollte die Normung von (1) Stellungnahme zum Arbeitspapier der Kommission — „Fünftes Rahmenprogramm — Wissenschaftliche und technologische Ziele“ — ABl. C 355 vom 21. 11. 1997, S. 38; Stellungnahme zum „Geänderten Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates über das Fünfte Rahmenprogramm der EG im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstra- tion (1998-2002)“ — ABl. C 73 vom 9. 3. 1998, S. 133; Stellungnahme zum „Fünften Rahmenprogramm FTE — spezifische Programme“ — in Vorbereitung; Stellungnah- me zu den „Regeln für die Teilnahme von Unternehmen, Forschungszentren und Hochschulen sowie für die Verbrei- tung der Forschungsergebnisse zur Umsetzung des Fünften Rahmenprogramms der Europäischen Gemeinschaft (1998- 2002)“. vornherein berücksichtigt werden, indem entweder ver- sucht wird, den bestehenden Normen gerecht zu werden, oder auf künftigen Normungsbedarf aufmerksam ge- macht wird. 4. 5. 5. PROSOMA. Bei diesem interessanten Versuch handelt es sich um die Verbreitung von Forschungsergeb- nissen. Für eine Bewertung der Ergebnisse ist es noch zu früh. 4. 5. 6. Technologietransfer in Zusammenarbeit mit der Gemeinsamen Forschungsstelle. Der Ausschuß be- fürwortet alle Maßnahmen, mit denen die Nutzung der in der GFS durchgeführten Forschung gefördert werden soll. Dies würde noch besser gelingen, wenn die Tätigkeit der GFS sich von Anfang an am Markt orientieren würde. 4. 6. Verstärkte Gesamtkoordinierung Synoptische U¨ bersicht über die Innovationstä- 4. 6. 1. tigkeit in Europa. Die U¨ bersicht soll als Instrument zur Analyse der Innovationspolitik dienen. Ein solches Instrument ist notwendig, da die Innovationspolitik sehr vielschichtig und sein Instrumentarium z. T. noch nicht entwickelt ist. 5. Vorrangige Tätigkeiten 1998 Die Kriterien für die Auswahl der vorrangigen 5. 1. Tätigkeiten gehen aus dem Text der Mitteilung nicht besonders deutlich hervor. Die ersten vier als Schwer- punkte genannten Tätigkeitsbereiche — Schutz des geistigen Eigentums, Finanzierung, Verwaltungsverein- fachung und Entwicklung des Unternehmergeistes — sind in jedem Fall wichtig und aktuell. 5. 1. 1. Die dringlichsten Maßnahmen im Bereich des Schutzes des geistigen Eigentums sind Vorschriften, die für ein Funktionieren der Informationsgesellschaft, einschließlich des elektronischen Geschäftsverkehrs, er- forderlich sind. Eilbedürftig sind auch die die Biotechnik betreffende Fragen. Die Kommission muß sich ferner stark für eine weltweite Harmonisierung des Patent- schutzsystems einsetzen, vor allem, wenn für die EU ein solches System entwickelt wird. 5. 1. 2. Bei der Förderung der Finanzierung ist es die Aufgabe der EU und auch der Mitgliedstaaten, einen funktionierenden Rechtsrahmen und allgemeine Anreize zu schaffen. Hierzu wäre es angebracht, die Hindernisse für Finanzierung in den verschiedenen Mitgliedstaaten zu ermitteln. Die direkte Finanzierung durch die EU und die Mitgliedstaaten sollte auf die Startkapital-Phase beschränkt sein. 5. 1. 3. Was die Vereinfachung der Verwaltung angeht, sind zahlreiche Untersuchungen durchgeführt und be- reits mehrere einschlägige Programme eingeleitet wor- den. Der WSA hat sich in zahlreichen Stellungnahmen zu diesem Punkt geäußert und Vereinfachungsmaßnahmen befürwortet. Nach Auffassung des Ausschusses sollten jetzt keine weiteren Mittel für neue Untersuchungen verwendet werden, sondern es sollten unverzüglich die C 235/52 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 27. 7. 98 Verwirklichung der Pläne in Angriff genommen und unnötige verwaltungstechnische Hindernisse auf ge- meinschaftlicher und einzelstaatlicher Ebene beseitigt werden. 5. 1. 4. Was die Entwicklung des Unternehmergeistes angeht, verweist der Ausschuß auf seine Ausführungen in Ziffer 3. 9. Nach Ansicht des WSA sollte zur Förderung der Innovationsfähigkeit unterschiedlicher KMU die unter Ziffer 3. 7. 1 vorgeschlagene Typologie angewandt werden. Der Ausschuß schlägt vor, dort Pilotprojekte zur Schaffung von Vermittlungsorganisationen einzuleiten, wo diese Einrichtungen noch fehlen. Dies könnten Organisationen oder Personen, die über Sachverständnis verfügen oder dieses vermitteln, wie Handelskammern oder private Berater sein, die auf Anfrage die KMU bei der Beschaffung von geeigneter Technologie, Zusam- menarbeitspartnern (große Unternehmen, private Unter- stützer usw. ) und Finanzierung unterstützen würden. Diese Vermittler würden mit Hilfe der Kommission Netze bilden, die die gesamte EU abdecken. 5. 2. Die am Ende der Mitteilung erwähnten fünf Ziele werden vom Ausschuß befürwortet. Die Kommission beschreibt jedoch nicht sehr deutlich die Maßnahmen, die zur Erreichung dieser Ziele ergriffen werden müssen. Alle Ziele fallen weitgehend in den Kompetenzbereich der Mitgliedstaaten, und daher sind der Bedarf und die Planung von Maßnahmen auf Gemeinschaftsebene besonders genau zu prüfen. 6. Schlußfolgerungen und Empfehlungen 6. 1. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß hält einen jährlichen Bericht über den Aktionsplan für Innova- tionspolitik für nützlich. Die erste Mitteilung ist jedoch recht schwer verständlich. Der Ausschuß schlägt zur Verbesserung der Lesbarkeit des Berichts vor, diesem eine Zusammenfassung in Tabellenform beizufügen, in der die prioritären Maßnahmen, bereits verwirklichte Teile und im nächsten Jahr zu verwirklichende Teile aufgezeigt werden. 6. 2. Die Voraussetzungen der kleinen und mittleren Unternehmen, des Handwerks und der Kleinstunterneh- men für eine Teilhabe am Innovationsprozeß überhaupt müssen weiter verbessert werden. Zur Entwicklung des Unternehmergeistes, die eine der vorrangigen Tätigkei- ten für 1998 darstellt, schlägt der WSA vor, dort Pilotprojekte zur Entwicklung von Vermittlungsorgani- Brüssel, den 27. Mai 1998. sationen einzuleiten, wo solche noch nicht bestehen. Diese wären den KMU bei der Beschaffung von Techno- logie, Partnern und Finanzierung behilflich. Nach Auf- fassung des Ausschusses wäre es nützlich, eine typologi- sche Einteilung der KMU in Entwickler neuer Technolo- gien, Nutzer neuer Technologien und passive Unterneh- men vorzunehmen. 6. 3. In dem Aktionsplan für Innovation werden die Märkte als besonders wichtiger Teil des Innovations- systems völlig ignoriert. Der Ausschuß ist der festen U¨ berzeugung, daß ein effizientes Funktionieren des Binnenmarkts, das eindeutig in den Zuständigkeitsbe- reich der EU fällt, eine zentrale Voraussetzung für das Gelingen von Innovationen darstellt. 6. 4. In der Innovationspolitik der Gemeinschaftsebe- ne sollte auch die Ausrichtung der Strukturfonds auf Innovationen fördernde Tätigkeiten einen zentralen Platz einnehmen. Dies würde der Beschäftigungslage am meisten zugute kommen, die nach Ansicht des WSA das wichtigste Ziel bei der Erneuerung der Strukturfonds ist. 6. 5. Der WSA vertritt die Auffassung, daß die Union sich in der Innovationspolitik in erster Linie auf Fragen konzentrieren sollte, die in ihren Zuständigkeitsbereich fallen, d. h. den ordnungspolitischen Rahmen der Ge- meinschaft, den Binnenmarkt, die Strukturfonds und die Forschungsprogramme. In Angelegenheiten, die in den Kompetenzbereich der Mitgliedstaaten, der Regio- nen oder der wirtschaftlichen und sozialen Akteure fallen, kann die EU nur tätig werden, wenn hieraus ein Mehrwert entsteht. In diesen Bereichen sollte die EU in erster Linie vergleichbare Daten zusammentragen, Möglichkeiten zum Austausch von Erfahrungen und zur Gründung von Zusammenarbeitsnetzen schaffen sowie bei Bedarf einzelstaatliche und regionale Maßnahmen miteinander koordinieren. Die effiziente Umsetzung des Aktionsplans für 6. 6. Innovation erfordert einen sachkundigen und auf einer breiten Basis gründenden Einsatz zur Identifizierung der Probleme und Schwerpunkte und zur Bewertung der Ergebnisse. Hierzu schlägt der WSA die Einsetzung eines Innovationsforums vor, wobei die Gruppe Hoher Beamter aus den Mitgliedstaaten um Sachverständige verschiedener Interessengruppen der Gesellschaft erwei- tert würde. Dieses Forum würde auch dem Erfahrungs- austausch und der Koordinierung zwischen den Mit- gliedstaaten und anderen Instanzen dienen. Der Präsident des Wirtschafts- und Sozialausschusses Tom JENKINS


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén om kontroll och besiktning på livsmedels-, veterinär- och växtskyddsområdet"

eurovoc_concepts:
consumer protection
food inspection
health policy
plant health control
veterinary inspection

text: C 235/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 3. 2. 5. 5. De ansvariga myndigheternas förvaltning av vattenresurserna som påtalades i ramdirektivet om vatten kan till exempel bli ett viktigt instrument för ett nytt synsätt när det gäller regional förvaltning. 3. 2. 6. G r u n d - o c h y r k e s u t b i l d n i n g s a m t i n f o r m a t i o n i n o m m i l j ö s e k t o r n 3. 2. 6. 1. Det är inom denna sektor som den största insatsen bör göras för att förändra arbetstagarnas yrkesprofiler, dra till sig de ungas intresse när det gäller nya yrken och fackkunskaper och för att utbilda offentliga administratörer, företrädare inom bransch- och yrkesorganisationer och småföretagare när det gäller ny teknik och ekologiskt hållbar förvaltning. 3. 2. 6. 2. Inom detta område framhålls, utöver grund- och yrkesutbildning, även Ekoaudit-systemet som för- bättrar företagens förvaltning av miljön. Ekoaudit för dessutom med sig ett fortlöpande system för fortbildning och uppdatering av alla berörda parters kunskaper. 3. 2. 6. 3. Inom fortbildnings- och informationssektorn kan ekonomiska och sociala intresseorganisationer samt föreningsrörelsen ha en viktig och stimulerande roll. 3. 2. 7. F o r s k n i n g o c h u t v e c k l i n g 3. 2. 7. 1. Inom det nya ramprogrammet bör man främ- ja forskning och utveckling när det gäller miljövänlig teknik och rening samt en ny syn på nya produktionsme- toder och produkter med avseende på tillväxt och miljövänlig konsumtion. Den europeiska konkurrens- kraften och den åtföljande tillväxten beror på i vilken utsträckning man kan svara mot kraven på miljöskydd och framhäva och bevara naturresurser. Bryssel den 28 maj 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén om kontroll och besiktning på livsmedels-, veterinär- och växtskyddsområdet” (98/C 235/02) Den 30 januari 1998 beslöt kommissionen att i enlighet med artikel 198 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen höra Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som hade fått i uppdrag att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 5 maj 1998. Föredragande var Leif Nielsen samt medföredragan- de Sergio Colombo och Paul Verhaeghe. Vid sin 355:e plenarsession den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén föreliggande yttrande med 81 röster för och 3 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Som en fortsättning på dess meddelande om konsumenternas hälsa och livsmedelssäkerhet från april 1997 (1) redogör kommissionen i detta meddelande för de åtgärder man vidtagit för att vidareutveckla kommissionens kontrollenheter för livsmedels-, veteri- när- och växtskyddskontroll. Kommissionen beskriver vidare planerna på en 1. 2. framtida kontrollinstans som baseras på Allmänna tjänsteinspektionens rapport (2) och rekommendationer. (1) KOM(97) 183 slutlig, 30. 4. 1997. (2) ”A study of the food safety control bodies”, allmänna tjänsteinspektionens rapport av den 13 oktober 1997. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/7 1. 3. I sitt yttrande från 1996 var ESK inte övertygad om att det redan befintliga kontoret borde förvandlas till en oberoende byrå (1). Med hänvisning bland annat till ESK:s yttrande har kommissionen dragit tillbaka sitt förslag om upprättande av en europeisk byrå för besiktning på veterinär och växtskyddsområdet (2) och man drar slutsatsen att kontroll och besiktningsansvaret även fortsättningsvis skall ligga hos Kontoret för livsme- dels- och veterinärfrågor i Irland, vilket är en avdelning inom GD XXIV. 1. 4. Det är vidare kommissionens åsikt att livsmedels- säkerhet och skydd av konsumenthälsan bäst uppnås genom ett praktisk inriktat partnerskap mellan livsme- delsindustrin, de nationella kontrollmyndigheterna och kommissionen inom ramen för en effektiv lagstiftning. Livsmedelsindustrin skall utveckla system för kontroll och självreglering i alla led av produktionskedjan för att säkerställa att livsmedlen produceras i enlighet med gemenskapslagstiftningen. De nationella myndigheterna skall fortfarande ha det centrala ansvaret och använda samordnade kontrollprogram och besöksbaserade sy- stem för kontroller. Kommissionen skall också övervaka de nationella kontrollmyndigheternas effektivitet genom besöksbaserade kontrollsystem. 1. 5. Kommissionen ansluter sig mot denna bakgrun- den till rekommendationerna i Allmänna tjänsteinspek- tionens rapport om en vidareutveckling av kontrollinsat- sen, de gemensamma kontrollenheternas möjlighet att arbeta opartiskt och objektivt samt en klart definierad rättslig och officiell status, som täcker in deras uppdrag, funktioner och ansvar vad gäller personal, förfaranden, arbetssätt, osv. 1. 6. Konceptet ”Kontroller i alla produktionsled” innebär att små tvärvetenskapliga besiktningsgrupper bildas som skall täcka alla områden i produktionskedjan från djurfodertillverkare, hälsostandard på gårdar, marknader och under transporter till bearbetning, lag- ring, distribution och detaljhandelsförsäljning av ifråga- varande livsmedel. Därutöver föreslår man att ett litet antal grupper för brådskande insatser bildas för att snabbt kunna sättas in vid krissituationer som rör folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd i EU. (1) Yttrande från Ekonomiska och sociala kommitténs yttran- de den 27 november 1996 om ”Förslag till rådets förordning (EG) om upprättandet av en europeisk byrå för besiktning på veterinär- och växtskyddsområdet”, EGT C 66, 3. 3. 1997, s. 43. (2) KOM(96) 223 slutlig, EGT C 239, 17. 8. 1996, s. 9. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. ESK stöder fullt ut kommissionens strävanden att ge hänsynen till konsumentskydd och livsmedelssäkerhet en högre prioritet och kan med följande förbehåll och rekommendationer ansluta sig till det som anförts om utformningen av de framtida kontroll- och besiktnings- enheterna. Som påpekas nedan är det av yttersta vikt att 2. 2. man i reglerna för kontroll, och vid utarbetandet av relevanta och anpassade förfaranden för samarbete mellan Kontoret för livsmedelsoch veterinärfrågor och andra organ på interinstitutionell nivå och i medlemssta- terna, säkerställer att såväl kommissionens som med- lemsstaternas kontroll- och besiktningsresurser utnyttjas optimalt. Härvidlag måste största möjliga förenkling av förfarandena eftersträvas, liksom en grundlig samord- ning. Om strukturen bara fungerar i teorin och inte i praktiken kan resultatet bli ökad byråkrati och ineffekti- vitet samt minskat stöd och tillit till systemet. I det avseendet välkomnar kommittén initiativ för samord- ning av nationella organ verksamma på området. 2. 3. Enligt kommissionens utgavs under 1997 76 råds- direktiv som innehåller bestämmelser om kommissio- nens övervakning eller kontroll av hanteringen i med- lemsstaterna eller tredje land (57 på djurhälsoområdet, 16 om växtskydd och 3 om offentlig kontroll av livsmedel och livsmedelshygien) (3). 2. 4. Oavsett behovet av förenklade regler finns det troligen behov av ytterligare regler och en ökad insats inom vissa delar av livsmedels- veterinär- och växt- skyddsområdet i framtiden. Tilltagande problem på t. ex. det mikrobiologiska området kan förväntas att kräva ytterligare utveckling av EU:s lagstiftning. 2. 5. Utvidgningen av unionen till att omfatta de öst- och centraleuropeiska länderna kommer dessutom i sig att öka behovet och omfånget av kommissionens kontroll- och besiktningsverksamhet i betydande omfatt- ning, inte minst på det veterinära området. Det är därför viktigt att ansökarländerna snarast övertar EU:s lagstiftning, så att eventuella undantag under en över- gångsperiod blir så kortvariga som möjligt. 2. 6. En handlingskraftig och effektiv kontroll- och besiktningsinsats från EU:s sida krävs således absolut för att säkra bestämmelsernas efterlevnad och nå målet en höjd säkerhets- och hälsonivå på livsmedels-, veteri- när- och växtskyddsområdet. En korrekt och enhetlig (3) KOM(97) 183 slutlig, bilaga II. C 235/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 tillämpning av bestämmelserna samt harmoniserade regler för betalning av kontrollavgifterna är dessutom en avgörande förutsättning för att inre marknaden skall fungera och för att säkerställa lika konkurrensvillkor. Kommittén välkomnar det forum om kontroll av efter- levnaden av konsumentskyddslagstiftningen som skall hållas i Edinburgh (11-12 juni 1998), som kommer att bilda mönster för samarbetet, samt efterlyser en uppföljning på livsmedelsområdet genom regelbundna sammanträden med de ansvariga för livsmedelskontroll i medlemsstaterna för att säkerställa enhetlighet. 2. 7. ESK kan mot denna bakgrund stödja kommissio- nens förslag om att utarbeta riktlinjer för att säkerställa enhetlig tillämpning och samordnade nationella kon- trollprogram, som omfattar hela produktionskedjan för livsmedel och som inför besöksbaserade kontrollsystem. ESK stöder förslaget om öppenhet. Kontorets 2. 8. arbetsmetoder bör såsom kommissionen föreslår vara öppna för insyn utifrån och en effektiv intern förvalt- ningskontroll bör införas som grundas på ett genomför- ande av uppmaningarna i Allmänna tjänsteinspektionens rapport (se punkt 3. 5). 2. 9. Kommissionens senaste beslut om veterinärkon- troller på plats (1) skall som kommissionen också påpekar kompletteras med snabb behandling. ESK kan stödja att resultat av kontrollbesöken i form av upplysningar om brister i medlemsstaternas kontrollsystem görs tillgängliga på Internet, i årsrapporter och vid regelbund- na samtal med konsument- och producentorganisatio- ner. Det måste dock vara en förutsättning att den berörda medlemsstaten får möjlighet att kommentera informationen och rätta till eventuella missförstånd före offentliggörandet. Offentliggörande av upplysningar som direkt eller indirekt refererar till företag, strider däremot mot bestämmelserna i artikel 214 i EG-fördraget om upplysningar som omfattas av tystnadsplikt, särskilt uppgifter om företag (2). (1) Kommissionens beslut 98/139/EG och 98/140/EG av den 4 februari 1998 om fastställande av vissa regler angående kontroller på plats inom veterinärområdet som utförs av kommissionens experter i medlemsstaterna och i tredje land, EGT L 38, 12. 2. 1998. (2) Enligt fördragets artikel 214 är det förbjudet för EU- anställda att ”lämna ut upplysningar som omfattas av tystnadsplikt, särskilt uppgifter om företag, deras affärsför- bindelser eller deras kostnadsförhållanden”. 2. 10. ESK stöder även kommissionens avsikt att göra en värdering av behovet av kompletterande nationell kontroll av säkerhetsnormerna för icke-animaliska livs- medel, till exempel frukt och grönsaker, och om nödvän- digt genomföra ytterligare nationella åtgärder eller gemenskapsåtgärder. Det är dock helt avgörande att det finns ett behov för detta så att denna insats inte bara innebär ökade utgifter för kontroll utan tillräcklig grund. 2. 11. Oavsett vikten av en fortsatt prioritering av livsmedelsområdet är efterlevnad av EU:s regler om djurhälsa av avgörande betydelse för inre marknadens funktion, vilket illustreras av det stora antalet rättsakter på området. 2. 12. FN:s livsmedels och jordbruksorganisation, FAO, har dessutom i förbindelse med detta varnat för risken för nya allvarliga epidemier av smittsamma husdjurssjukdomar som följd av koncentrationen av husdjursproduktionen, fler långa djurtransporter, nya handelsvägar till Mellanöstern och Oberoende staters samvälde (OSS) samt instabila förhållanden och bristan- de kontroll och besiktning av smittsamma djursjukdo- mar bland annat på Balkan. Detta gäller inte bara de klassiska smittsamma sjukdomarna utan också nya sjukdomar som till exempel BSE. FAO betonar i detta sammanhang vikten av en effektiv veterinäradministra- tion i de europeiska länderna. I samband med förhandlingarna i WTO om 2. 13. balansering av fri internationell handel med hänsyn till bland annat hälsa och säkerhet vill ESK uppmana kommissionen och rådet att göra sitt yttersta för att hålla fast vid och få internationell accentens av EU:s kontrollpolitik för att på så sätt motverka problem på livsmedels-, veterinär- och växtskyddsområdet som uppkommer på grund av liberaliseringen. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. Kontoret för livsmedel och veterinärfrågor har hittills haft svårt att utföra sina uppgifter på grund av betydande personalbrist. Det är en öppen fråga om det gradvisa uppbyggandet under en följd år, i enlighet med Allmänna tjänsteinspektionens uppmaning, till totalt 202 tjänster, varav 127 A-tjänster, kommer att vara tillräckligt i förhållande till de ovannämnda framtida behoven. 3. 2. Utan att kompromissa om kravet på att den personal som anställs skall vara utbildnings- och erfaren- hetsmässigt kvalificerad måste kommissionens kompli- 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/9 cerade och tidskrävande anställningsförfarande göras snabbare, så att kontoret så snart som möjligt kan bli funktionsdugligt. I annat fall kommer det inte att vara i stånd att uppfylla de yrkesmässiga och politiska förväntningar som ställs på dess verksamhet inom en överskådlig tid. Detta riskerar att leda till frustrationer och bakslag. 3. 3. Flyttningen av Kontoret för livsmedel och veteri- närfrågor till Irland beslutades av stats- och regeringsche- ferna vid toppmötet i november 1993 och är därför inte föremål för diskussion. Kontorets placering i den lantliga miljön i Grange, 40 kilometer norr om Dublin, är däremot på flera sätt problematiskt vid rekryteringen av personal och det praktiska genomförandet av verk- samheten. I samband med den förestående utvidgningen bör kommissionen därför noga överväga om en mer central placering i Dublin skulle förbättra kontorets möjligheter att fungera effektivt och operationellt. 3. 4. Man bör samtidigt undvika att man med konto- rets placering på Irland skapar en parallelladministration i Bryssel med därmed sammanhörande oklara behörig- hetsförhållanden. Fördelningen av uppgifterna på flera generaldirektorat och det därav följande samordnings- och informationsbehovet kommer oavsett kommissio- Bryssel den 27 maj 1998. nens interna riktlinjer att i sig själv ta betydande resurser i anspråk (1). 3. 5. ESK stöder för övrigt kommissionens planer på en sträng intern förvaltningskontroll, med bland annat införandet av en intern kvalitetsgrupp i Kontoret för livsmedel och veterinärfrågor som är oberoende av kontorets interna förvaltningsstruktur. Detta överens- stämmer också med kraven på sådana strukturer i principerna om kontrollinstansernas funktion. 3. 6. Med representanter från alla led i kedjan från produktion av jordbruksråvaror till konsumentledet lägger ESK stor vikt vid kommissionens fortsatta kon- troll- och besiktningsarbete och kommer att noga följa utvecklingen. ESK förväntar sig att få information om utvecklingen och att bli rådfrågad om vidare åtgärder på området. (1) Principerna för ansvarsfördelningen, bland annat de inter- na informations- och samrådsförfarandena beskrivs i kom- missionens interna handbok av den 4 juli 1997. Ansvaret för vetenskapliga kommittéer och för kontrollfunktionerna är placerat i GD XXIV. GD III (livsmedel), GD V (livs- medelsrelaterade sjukdomar och zoonoser) och GD VI (Veterinär- och växtskyddsområdet) har ansvaret för att utarbeta, genomföra och övervaka lagstiftningen. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1757/98 dell'on. Graham WATSON alla Commissione. Ghettizzazione dei Rom da parte delle autorità ceche

eurovoc_concepts:
Czechia
EU financing
EU programme
Roma
education
racism
social integration
vocational training

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/159 (98/C 402/212) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1757/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (27 maggio 1998) Oggetto: Ghettizzazione dei Rom da parte delle autorit(cid:224) ceche E(cid:146) la Commissione al corrente del fatto che le autorit(cid:224) ceche della citt(cid:224) di Usti nad Labem prevedono di ghettizzare parecchie centinaia di Rom, costruendo un muro intorno ai caseggiati in cui abitano, al fine di isolarli dai residenti cechi? Quali misure intende prendere la Commissione per impedire tale atto di razzismo? Risposta data dal sig. Van den Broek in nome della Commissione (18 giugno 1998) La Commissione Ł a conoscenza della questione cui si riferisce l(cid:146)onorevole parlamentare. Il personale superiore della Commissione ha sollevato il problema presso le autorit(cid:224) ceche ai piø alti livelli, esprimendo viva preoccupazione. Nel partenariato per l(cid:146)adesione della Repubblica ceca del marzo 1998 sono inclusi tra le priorit(cid:224) ulteriori interventi volti all(cid:146)integrazione dei Rom. Il progetto del programma PHARE 1998 per la Repubblica ceca prevede un sostegno di notevole entit(cid:224) per realizzare tale integrazione, mediante il finanziamento di attivit(cid:224) nel campo dell(cid:146)istruzione e della formazione, della consulenza legale e della sensibilizzazione dell(cid:146)opinione pubblica. Tale sostegno si aggiunge a quello che il programma PHARE fornisce sin dal 1993 al fine di migliorare le condizioni di vita dei Rom nella Repubblica ceca. Si deve inoltre osservare che il governo della Repubblica ceca ha approvato nell(cid:146)ottobre 1997 un programma nazionale rivolto a sostenere l(cid:146)integrazione dei Rom nella societ(cid:224). Le prime relazioni sui risultati di questo programma dovrebbero essere presentate prima dell(cid:146)estate 1998. In conformit(cid:224) delle disposizioni contenute nel partenariato per l(cid:146)adesione, la riunione del Comitato di associazione UE-Repubblica ceca, prevista per il 9 luglio 1998, consentir(cid:224) alle autorit(cid:224) ceche, da una parte, di riferire circa i progressi compiuti nel quadro del suddetto programma nazionale e alla Comunit(cid:224), dall(cid:146)altra, di ribadire la sua posizione sulla situazione dei Rom nel paese. (98/C 402/213) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1835/98 di Robin Teverson (ELDR) alla Commissione (12 giugno 1998) Oggetto: Progetti UE di aiuto allo sviluppo Potrebbe la Commissione fornire informazioni dettagliate in merito ai progetti di aiuto allo sviluppo in Africa, passati e in corso, finanziati dall(cid:146)UE, che comprendono misure per il sostegno a coloro che soffrono di HIV/ AIDS? Potrebbe altres(cid:236) specificare gli importi assegnati a tali progetti? Risposta data dal sig. Pinheiro a nome della Commissione (24 giugno 1998) Dal 1987 la Comunit(cid:224) ha impegnato circa 200 MECU a sostegno diretto di interventi nel settore dell(cid:146)HIV/AIDS in oltre 90 paesi in via di sviluppo, nonchØ a favore di iniziative regionali e internazionali. Un ulteriore sostegno Ł stato fornito mediante stanziamenti e programmi speciali, ad esempio attraverso la linea di bilancio per il cofinanziamento con le ONG e attraverso il programma di ricerca comunitario. L(cid:146)aiuto finanziario della Comunit(cid:224) Ł stato distribuito in vari settori strategici che vanno dalla prevenzione al sostegno del settore sanitario, alla ricerca, alla formazione, al potenziamento delle capacit(cid:224), all(cid:146)assistenza tecnica. Il sostegno finanziario della Comunit(cid:224) Ł stato distribuito dappertutto e la Comunit(cid:224) ha cooperato negli ultimi dieci


title: QUESTION ECRITE no 1758/98 de Sirkka-Liisa ANTTILA à la Commission. Base de calcul utilisée par la Commission dans ses analyses de l'évolution des revenus et des coûts agricoles dans les États membres, notamment en Finlande

eurovoc_concepts:
European accounting system
Finland
agricultural situation
agricultural statistics
farm income
production cost
statistical method

text: 22. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 50/85 En rØsumØ la situation est la suivante: Montants dØclarØs Corrections abattement hors pØriode Corrections dØficiences contr(cid:244)le DØpenses Øligibles abattage DØpenses sØrologie non encore remboursØes Total (cid:224) prendre en considØration Montants dØj(cid:224) versØs Montant (cid:224) rØcupØrer (en millions DEM) 67,8 (cid:150) 12,8 (cid:150) 5,5 49,5 + 9,7 59,2 66,1 (cid:150) 6,9 (1999/C 50/124) QUESTION (cid:201)CRITE E-1756/98 posØe par JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) (cid:224) la Commission Objet: Demande d(cid:146)adhØsion de Cuba (cid:224) la convention ACP-UE (5 juin 1998) Le 26 mars 1998, j(cid:146)ai adressØ une question Øcrite (E-0816/98) (1) (cid:224) la Commission europØenne sur la demande d(cid:146)adhØsion de Cuba (cid:224) la convention ACP-UE, pour savoir comment la Commission avait rØagi (cid:224) cette demande et en quels termes elle pensait se prononcer. Dans la rØponse que j(cid:146)ai re(cid:231)ue le 27 avril, il m(cid:146)est indiquØ de me reporter (cid:224) la rØponse (cid:224) la question Øcrite E-832/98 de M. Cabez(cid:243)n Alonso. Cela ne rØpond en rien aux questions posØes dans ma question Øcrite du 26 mars, et je demande en consØquence (cid:224) la Commission europØenne de me fournir une rØponse consØquente (cid:224) cette question, (cid:224) savoir si la Commission a rØpondu (cid:224) la demande cubaine. Dans l(cid:146)affirmative, qui a rØpondu au nom de la Commission? Quand cette rØponse a-t-elle ØtØ faite? A qui a ØtØ adressØe la rØponse et en quels termes Øtait-elle formulØe? (1) JO C 354 du 19. 11. 1998, p. 27. RØponse donnØe par M. Pinheiro au nom de la Commission (8 juillet 1998) La Commission a effectivement rØpondu (cid:224) la lettre du 26 janvier 1998 adressØe par le ministre des Affaires EtrangŁres de Cuba, et par laquelle Cuba demande sa participation aux nØgociations du nouvel accord entre la CommunautØ et les pays d(cid:146)Afrique, Cara(cid:239)bes et Pacifique (ACP). Dans sa rØponse au ministre datØe du 20 mars 1998, la Commission prend bonne note de cette demande cubaine et de l(cid:146)apprØciation positive que porte Cuba sur les liens de coopØration entre la CommunautØ et les ACP. Elle confirme que cette requŒte sera traitØe avec toute l(cid:146)attention due en conformitØ avec les procØdures en vigueur de la convention de LomØ. Par la suite cette question a fait l(cid:146)objet de dØlibØrations aussi bien au sein du groupe des pays ACP qu(cid:146)au sein du Conseil. (cid:192) cette occasion, la Commission s(cid:146)est dØclarØe favorable (cid:224) l(cid:146)idØe de la participation de Cuba comme observateur au processus de nØgociation de la nouvelle convention avec les pays ACP, ceci sans prØjuger d(cid:146)un accord ou pas sur la question de l(cid:146)adhØsion de ce pays (cid:224) la prochaine convention. (1999/C 50/125) QUESTION (cid:201)CRITE P-1758/98 posØe par Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) (cid:224) la Commission (27 mai 1998) Objet: Base de calcul utilisØe par la Commission dans ses analyses de l(cid:146)Øvolution des revenus et des coßts agricoles dans les (cid:201)tats membres, notamment en Finlande La Commission Øtudie l(cid:146)Øvolution de l(cid:146)agriculture au moyen, entre autres, d(cid:146)enquŒtes par pays et par secteur de production. Les besoins particuliers de l(cid:146)agriculture finlandaise ont donnØ lieu (cid:224) des nØgociations et (cid:224) un Øchange


title: WRITTEN QUESTION No. 1626/98 by Amedeo AMADEO to the Commission. Fifth framework programme for RTDD (budget for implementation)

text: C 31/62 Official Journal of the European Communities EN 5. 2. 1999 (1999/C 31/081) WRITTEN QUESTION E-1624/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (27 May 1998) Subject: Fifth framework programme for RTDD (budget for implementation) With regard to document COM(97) 439 final › 97/0119 COD-97/0120 CNS (1), and with reference to (cid:145)key actions(cid:146) can the Commission: 1. Retain in every key action an appropriate margin of resources for demonstration activities, innovations and SMEs to support the impetus to the market given by research and innovation; 2. 3. Integrate and, as a result, rationalize the contents of the proposed key actions by adjusting them appropriately, where possible, within the thematic programmes indicated by the Commission; Identify ten key actions relating to the Community framework RTDD programme and one for the Euratom framework programme and give them financial resources of a sufficient critical mass, absorption capacity, and a high level of scientific research and a high profile; 4. Make the allocation of financial resources to key actions dependent upon the results obtained and verified so as to avoid five years of stagnation and the (cid:145)forced(cid:146) financing of RTDD activities at a low standard of technology and innovation; 5. Provide modern, simple and transparent administrative machinery ensuring that administrative expenditure and time spent are restricted by assignment of specific responsibilities, restricted levels of bureaucracy and decision-making, and reserving joint decision-making only for the highest levels of the Commissioners concerned? (1) OJ C 291, 25. 9. 1997, pp. 15-16. (1999/C 31/082) WRITTEN QUESTION E-1625/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (27 May 1998) Subject: Fifth framework programme for RTDD (budget for implementation) With regard to the amended proposal for a European Parliament and Council Decision concerning the Fifth framework programme for research, technological development and demonstration activities (1998-2002) and to the amended proposal for a Council Decision concerning the Fifth framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for research and training activities (1998-2002) (COM(97) 439 final › 97/ 0119 COD › 97/0120 CNS) (1), will the Commission make the allocation of financial resources conditional upon a percentage shift in balance towards action involving exchanges between the academic and industrial spheres, universities and SMEs, major research centres, industrial laboratories and SMEs? (1) OJ C 291, 25. 9. 1997, pp. 15-16. (1999/C 31/083) WRITTEN QUESTION E-1626/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (27 May 1998) Subject: Fifth framework programme for RTDD (budget for implementation) With regard to the amended proposal for a European Parliament and Council Decision concerning the Fifth framework programme for research, technological development and demonstration activities (1998-2002) and to the amended proposal for a Council Decision concerning the Fifth framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for research and training activities (1998-2002) (COM(97) 439 final › 97/ 0119 COD › 97/0120 CNS) (1)


title: WRITTEN QUESTION No. 1759/98 by Honor FUNK to the Commission. Export refund policy in respect of barley for brewing

eurovoc_concepts:
Canada
EU production
barley
beverage industry
common organisation of markets
export licence
export price
export refund
international market
malt


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1630/98 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Relazione annuale del Fondo di coesione (1996)

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report
economic convergence
environmental protection
implementation of the budget
less-favoured region
project evaluation
transport infrastructure


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1746/98 van Dominique SOUCHET aan de Commissie. Drijfnetten en speciale visvergunningen

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
fishing area
fishing net
fishing permit
fishing regulations
fishing vessel


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet - Att uppmuntra företagandet i Europa: Prioriteringar för framtiden"

eurovoc_concepts:
EU programme
business activity
competitiveness
small and medium-sized enterprises

text: 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/69 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet — Att uppmuntra företagandet i Europa: Prioriteringar för framtiden” (98/C 235/16) Den 5 maj 1998 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster har ansvarat för kommitténs beredning av ärendet. Kommittén utsåg Colin Lustenhouwer till huvudföredragande för detta yttrande. Vid sin 355:e plenarsession den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 78 röster för, 3 emot och 4 nedlagda röster. 1. Inledning förändra människors mentalitet och att skapa en kultur som uppmuntrar egna företagare att ta vissa risker. 1. 1. Kommittén har tagit del av meddelandet från kommissionen ”Att uppmuntra företagandet i Europa: Prioriteringar för framtiden” och ställer sig positiv till detta. Kommittén känner igen många av sina egna idéer i kommissionens beskrivning av begreppet ”företagande” och i de åtgärder för att främja företagandet som planeras eller redan vidtas, vilket naturligtvis välkomnas. 1. 2. Kommittén vill berömma kommissionen för att man tagit fasta på rådets uppmaning i slutet av 1997 att inför toppmötet i Cardiff komma med idéer till en av delarna i sysselsättningsriktlinjerna, nämligen att uppmuntra företagandet i EU. Företagande betraktas av kommissionen som en 1. 3. dynamisk process som kräver vissa bestämda egenska- per. Kommittén delar detta synsätt med tillägget att företagande i viss bemärkelse också bör betraktas som en självständig produktionsfaktor, vid sidan av till exempel arbete och kapital. 1. 3. 1. Det är just kombinationen av dessa enskilda produktionsfaktorer som ger upphov till ett mervärde och som är avgörande för om ett företag skall lyckas eller ej. I denna bemärkelse är företagande inte heller 1. 3. 2. något som enbart begränsar sig till små företag, utan går att finna i såväl stora företag som i kommersiella samarbetsformer mellan olika företag. Vanligen använ- der man vissa karaktäristiska aspekter av företagandet hos småskaliga egna företagare, vilket har gett upphov till begrepp såsom ”intra-prenörskap”. 1. 5. Detta låter mycket enkelt, men kommittén är medveten om att dylika förändringar ofta tar mycket lång tid och ställer krav på god anpassningsförmåga. De nödvändiga förändringarna av lagstiftningen måste dessutom gå hand i hand med incitament på andra områden, t. ex. utbildning och information om fördelar- na och nackdelarna med att vara egen företagare. 1. 6. Under de senaste åren har intresset för att starta eget ökat, framför allt bland ungdomar och högutbildade. Rollbytet från arbetstagare till egen före- tagare är dock i många fall inte helt enkel. Kommittén vill peka på att det skapats en gråzon mellan rollerna som arbetstagare och egen företagare, vilket leder till problem. Dessa problem gäller den rättsliga ställning som personerna i denna gråzon har och den ställning de har i de sociala trygghetssystemen samt i skattehänseen- de. En person som betraktas som egen företagare av skattemyndigheten kan nämligen anses vara arbetstagare hos de myndigheter som ombesörjer det sociala trygg- hetssystemet! Orsaken till detta är att rättssystemet i de flesta medlemsstaterna härstammar från 1800-talet och från en tradition som skiljer mellan egna företagare och arbetstagare, medan dessa grupper kan finnas sida vid sida i dag. Allt fler människor är både arbetstagare och egenföretagare, framför allt inom tjänstesektorn. Kommittén anser att medlemsstaterna måste titta närma- re på denna problematik och vidta åtgärder på de områden som nämnts, i syfte att undanröja den osäkerhet som råder för denna grupp. Det är just denna osäkerhet som leder till att personer inte tar de initiativ som skulle vara mycket viktiga för samhället och för sysselsättning- en, men också för utvecklingen av nya produkter och tjänster. Kommittén håller också med kommissionen om 1. 4. att främjandet av företagande i hög grad handlar om att Såsom tidigare nämnts stöder kommittén de 1. 7. föreslagna åtgärderna i princip. Kommittén har nyligen C 235/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 även yttrat sig om bland annat elektronisk handel (1) och små och medelstora företags tillgång till unionens anslag till forskning och teknisk utveckling (2). Kom- mittén håller för närvarande på att utarbeta ett antal yttranden på andra områden, bland annat om förslaget till direktiv om betalningsförseningar (3), kapitalmark- nader för små och medelstora företag (4) samt förslagen inom ramen för tillväxt- och sysselsättningsinitiativet för små och medelstora företag om att hitta lösningar för mindre företags finansieringsproblem (5). Detta yttrande innehåller därför endast kommentarer beträffande de frågor som uttryckligen kräver att kommittén framför sina ståndpunkter i detta skede. 2. Prioriterade åtgärder för att uppmuntra företagar- kulturen 2. 1. I linje med det som nämnts ovan stöder kom- mittén denna del av kommissionens strategi. A˚ tgärder för att främja kvalitetsutbildning för (presumtiva) egna företagare genom att utveckla nätverk för utbildnings- anordnare och bekämpa fördomar mot företagande passar utmärkt in i denna strategi. Den nödvändiga anpassning av konkurslagstiftningen som aviserats i ett antal medlemsstater kan också bidra till att man inte längre betraktar företagare som misslyckats som förlo- rare. En balans mellan olika intressen måste självfallet efter- strävas — kreditgivarnas intressen bör naturligtvis också beaktas — men det måste samtidigt skapas en rättslig ram som inte på förhand omöjliggör för företagare att få en andra chans. I 2. 2. rekommendationerna till medlemsstaterna måste det uppmärksammas att man på ett tidigt stadium i skolan måste framhålla de möjligheter som ett eget företag innebär för den personliga utvecklingen och den samhällsfunktion som företagarna fyller. 3. Prioriterade åtgärder för att förbättra företagskli- matet Egna företagare konfronteras i sin verksamhet 3. 1. med ett stort antal bestämmelser som samhället av olika skäl ålägger dem. Skattelagstiftning, säkerhetsföreskrif- ter, miljöbestämmelser, etableringskrav, bestämmelser rörande fysisk planering, tillstånd osv. leder dessvärre många gånger — ofta helt i onödan — till en inte oansenlig börda, särskilt för mindre företag. Studier har tydligt visat att den administrativa bördans kostnader väger relativt tungt. Kommittén har med intresse också (1) EGT C 19, 21. 1. 1998, s. 72. (2) EGT C 355, 21. 11. 1997. (3) KOM(98) 126 slutlig. (4) KOM(97) 187 slutlig. (5) EGT C 157, 25. 5. 1998. tagit del av de förslag som arbetsgruppen för enklare företagsvillkor (BEST, Business Environment Simplifica- tion Taskforce) presenterade den 7 maj 1998. Kommittén har inte kunnat ta del av BEST-gruppens hela rapport och alla detaljerade förslag, men välkomnar idén om att inrätta en enhet för bättre lagstiftning inom både kommissionen och rådet samt på hög politisk nivå i medlemsstaterna. Denna idé bör vidareutvecklas med beaktande av principen ”Tänk småskaligt först”. 3. 2. Framför allt skatteklimatet i medlemsstaterna är viktigt för företagsklimatet. Kommittén anser därför att kommissionen gör rätt i att etablera kopplingar mellan skattesystemet och småföretagens finansiering. Nystar- tade företag måste ges skatteförmåner utan att detta leder till en snedvriden konkurrensposition i förhållande till redan etablerade företag. Privatpersoners risktagande i små företag bör också stimuleras skattemässigt och ett företags överlåtelse som ”going concern” måste kunna ske friktionsfritt. Frågan om överlåtelse av företag som startats av efterkrigsgenerationen kommer under de kommande åren att kräva allt större uppmärksamhet. 3. 3. Lagstiftningen på området för immaterialrätt (bl. a. patenträtt och förslagen avseende ”begränsat patent” eller konsumenträtt) utgör en viktig ram för att stimulera nyskapande verksamhet i små och medelstora företag. Tillsammans med åtgärder för att förbättra småföretagens tillgång till kunskap om ny teknik och gruppering av företag finns det på detta område en potential för att öka just de små företagens innovations- förmåga. Kombinationen av många och ofta komplicera- de aspekter gör det absolut nödvändigt att, såsom kommissionen menar, skapa nätverk på regional och lokal nivå i de medlemsstater där dessa inte finns. Det bör också inrättas informations- och rådgivningsorgan som är lätta att kontakta till en låg kostnad samt består av och är inriktade mot små och medelstora företag. I detta sammanhang bör små företag lättare få 3. 4. tillgång till gemenskapens FoU-program, vilket sanno- likt bör leda till att villkoren för att få tillgång till dessa program ändras. Det är självfallet viktigt att poängtera att ”ett litet företag är inget multinationellt företag i fickformat”. Kommissionen bör därför mot denna bakgrund se till att de små och medelstora företagen involveras i de partnerskap på lokal och regional nivå som skapas inom ramen för strukturfonderna, så att de kan förverkliga sina initiativ på samma villkor som övriga aktörer. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/71 4. Uppmuntra företagandet i näringsdrivande före- ningar småföretagarbranscher: t. ex. detaljhandel, hantverk, hotell och restaurang, turism och småindustri. 4. 1. Kommissionen visar med rätta på den kooperati- va sektorns stora potential när det gäller att skapa nya arbetstillfällen. Det handlar här om icke-vinstdrivande företag eller organisationer. Utvecklingen av dylika ”företag” skiljer sig åt mellan olika medlemsstater, vilket gör det svårt att föra en enda gemenskapspolitik. Man kommer förmodligen inte längre än till ett utbyte av erfarenheter, vilket dock inte får innebära att medlems- staterna och kommissionen blundar inför de närings- drivande föreningarnas viktiga bidrag i samhället. De initiativ som nu aviseras bör dock utvecklas vidare inom ramen för en dialog med berörda organisationer (som ännu inte tycks ha kommit till stånd). Kommittén kan därför ännu inte uttala sig om denna del av programmet. Tanken på särskilda kurser som leder fram till ett europeisk examensbevis tycks vid första ögonkastet falla på att EU saknar befogenheter när det gäller att fastställa innehållet i medlemsstaternas utbildningssystem. Det verkar därför mer aktuellt och av visst värde att skapa nätverk mellan olika organisationer för att man skall kunna utbyta erfarenheter mellan de medlemsstater som har särskilda kurser för personer som är verksamma i näringsdrivande föreningar. 5. Avslutning 5. 1. Många olika faktorer spelar en viktig roll i strävan efter en hållbar ekonomisk tillväxt i Europa. Att uppmuntra företagandet är bara en liten om än inte helt obetydlig del. Det är dock viktigt att se till att förväntningarna inte växer sig alltför stora, eftersom detta på sikt kan leda till besvikelse. Det finns naturligtvis många små och medelstora företag som bidrar till att öka sysselsättningen, men det finns också många mikroföretag som erbjuder en god levnadsnivå för de personer som är verksamma i företaget. Dessa företag växer dock inte och kommer sällan göra det. Dessa företag, som ofta bedriver en lokal verksamhet, utgör den största delen av de små och medelstora företagen och spelar en ovärderlig roll för Europas ekonomier. Dessa företag är oftast verksamma i mer traditionella Bryssel den 27 maj 1998. 5. 2. Kommittén noterar att kommissionen tenderar att till viss del förlora denna viktiga företagsgrupp ur sikte. Kommissionens tyngdpunkt tycks i stället ligga på nystartade, nyskapande och snabbt växande företag. Att rikta all uppmärksamhet mot ”gasellerna” i företags- beståndet riskerar att få en hämmande effekt på de nödvändiga åtgärder som är inriktade på redan etablera- de företag. Kommittén anser det vara nödvändigt att den förda politiken är balanserad, så att redan etablerade företag möter samma konkurrensvillkor som nystartade företag. 5. 3. Eftersom företagandet är just ett dynamisk pro- cess — att starta, expandera och utveckla samt slutligen överlåta eller lägga ner ett företag — bör alla aspekter av företagets livscykel få den politiska uppmärksamhet som de förtjänar. Med reservation för denna kommentar välkomnar kommittén den vision och strategi som kommissionen presenterar i sitt meddelande. 5. 4. Kommittén anser dock att kommissionens för- slag till årlig utvärdering av gemenskapens och medlems- staternas politik på detta område också skall remitteras till kommittén. Att endast rådfråga rådet och Europapar- lamentet kan innebära att den förda politiken inte får genomslag i hela samhället. 5. 5. Kommittén anser att denna utvärdering bör bli något mer än bara en vanlig verksamhetsrapport. I linje med inre marknadens ”scoreboard” skulle rapporten kunna bli ett slags barometer, i vilken det anges om — och i så fall på vilka områden — unionen och de enskilda medlemsstaterna gjort framsteg som är avgörande för företagandet. Arbetsgruppen för enklare arbetsvillkor, som nämns ovan, skriver i sin rapport att det är ”dags att sluta att enbart tala om vikten av rätt klimat för småföretag och i stället genom handling sätta företagens behov i centrum när politiken utformas”. 5. 6. Kommittén anser att en årlig checklista vore ett nyttigt styrinstrument, som skulle kunna innebära att man når det mål som nämnts här. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS