title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1097/98 tal-25 ta’ Mejju 1998 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 3448/93 li jistabbilixxi l-arranġamenti ta’ kummerċ applikabbli għal ċerti prodotti li jirriżultawmill-ipproċessar ta’ prodotti agrikoli

eurovoc_concepts:
CCT duties
agricultural product
agro-industry
export
import
trading operation

text: 03/Vol. 23 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 31998R1097 30. 5. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 111 L 157/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 1097/98 tal-25 ta’ Mejju 1998 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 3448/93 li jistabbilixxi l-arranġamenti ta’ kummerċ applikabbli għal ċerti prodotti li jirriżultawmill-ipproċessar ta’ prodotti agrikoli IL-KUNSILL TA' L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxil-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikli 43 u 113 tiegħu, Billi f’ċertu ftehim preferenzjali, konċessjonijiet huma mogħtija fi ħdan limiti ta’ kwota li jirrelataw kemm għal protezzjoni agrikola u sew għal protezzjoni li m’hijiex agrikola, jew protez- zjoni li m’hijiex agrikola tkun suġġetta għal tnaqqis b’konse- gwenza ta’ dan il-ftehim; billi huwa essenzjali li l-immaniġġjar tal-parti ta’ protezzjoni mhux agrikola għandha tkun suġġetta għall-istess regolamenti li japplikaw għall-parti agrikola; Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), Billi, b'segwiment ta' l-emendi magħmula għad-diversi Regola- menti dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq fis-settur agri- kolu bir-Regolament (KE) Nru 3290/94 (4), rifondi għal ċerti prodotti agrikoli esportati fl-għamla ta’ oġġetti li ma humiex koperti bl-Anness II tat-Trattat jistgħu jiġu mogħtija biss jekk fihom il-Komunità huma skond l-impenji l-arranġamenti permezz ta' l-Artikolu 228 tat-Trattat; billi meħtieġa sabiex tkun assigurata l-konformità ma’ dawn l- impenji jistgħu jiġu adottati skond il-proċedura li hemm refe- renza dwarha fl-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 3448/93; tkun daħlet li Billi r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3448/93 (3) jistabbilixxi l-arranġamenti ta’ kummerċ applikabbli għal ċerti oġġetti li jirriżultaw mill-ipproċessar ta’ prodotti agrikoli; Billi huwa meħtieġ b’hekk li jkun emendat ir-Regolament (KE) Nru 3448/93, l-Urugwaj, fis-seħħ tal-ftehim li Billi sussegwenti għad-dħul jirriżultaw min-negozjati multilaterali tal-Laqgħa ta’ il-Komu- nità nnegozzjat diversi ftehim (minn hawn ’il quddiem irreferut bħala l-“ftehim GATT”); billi ħafna minn dawn il-ftehim jikkon- ċernaw l-agrikoltura, b’mod partikolari l-Ftehim dwar l-Agrikol- tura (minn hawn ’il quddiem irreferut bħala ‘il-Ftehim’); billi fil- Ftehim il-Komunità m’għadhiex aktar tapplika levies varjabbli fuq l-importazzjoni jew komponenti ta’ prodotti agrikoli varjabbli; billi bħala riżultat numru ta’ disposizzjonijiet tar- Regolament (KE) Nru 3448/93 għandhom jiġu adottati għal din is-sitwazzjoni l-ġdida biex it-tifsira tagħhom issir ċara; billi d- disposizzjonijiet l-oħra issa m’għadhomx aktar applikabbli; ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: L-Artikolu 1 f’ċertu ftehim preferenzjali tnaqqis huwa mogħti għall- Billi l-istrateġija kummerċjali tal- komponenti agrikoli fil-qafas ta' Komunità; billi dan it-tnaqqis huwa stabbilit b’referenza għall- komponenti agrikoli applikabbli dwar il-kummerċ mhux prefe- renzjali; billi dawn l-ammonti mnaqqsa għandhom b’hekk jiġu rata applikata għall- mibdula f’munita nazzjonali bl-istess kambju ta’ l-ammonti mhux imnaqqsa; (1) ĠU C 105, 11. 4. 1996, p. 8. (2) ĠU C 347, 25. 10. 1996, p. 464. (3) ĠU L 318, 20. 12. 1993, p. 18. Regolament (KE) Nru 3448/93 huwa b’hekk emendat kif ġej: 1. Fl-Artikolu 1: (a) il-paragrafi 1 u 2 għandhom jiġu mibdula b’li ġej: Dan ir-Regolament jiddetermina l-arranġamenti “1. ta’ kummerċ applikabbli għal ċerti oġġetti definiti fl- Anness B. (4) ĠU L 349, 31. 12. 1994, p. 105. Ir-Regolament kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 1161/97 (ĠU L 169, 27. 6. 1997, p. 1). 112 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 23 Għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament: 2. — ‘prodotti agrikoli’ għandha tfisser prodotti koperti mill-Anness II tat-Trattat, — ‘oġġetti’ għandha tfisser prodotti mhux koperti mill- Anness II tat-Trattat u elenkati fl-Anness B. ”; (b) il-paragrafu li ġej għandu jiddaħħal: Għall-iskopijiet ta’ din l-applikazzjoni dwar ċerti “2a. ftehim preferenzjali: — ‘komponent agrikolu’ għandha tfisser il-parti tal- jikkorrespondi mad-dazji tat-Tariffa Doga- prezz li nali tal-Komunità applikabbli għall-prodotti agrikoli elenkati fl-Anness A jew, fejn xieraq, id-dazji appli- kabbli għall-prodotti agrikoli joriġinaw fil-pajjiżi li kkonċernati għall-kwantitajiet ta’ dawk il-prodotti agrikoli li jiġu kkunsidrati li ntużaw, kif hemm refe- renza dwarhom fl-Artikolu 13, — ‘komponent mhux agrikolu’ għandha tfisser il-parti tal-prezz li jikkorespondi mad-dazji tat-Tariffa Doga- nali Komuni, imnaqqsa mill-komponent agrikolu kif definit fl-ewwel inċiż, — ‘prodotti bażiċi’ għandhom ifissru ċerti prodotti agri- koli koperti mill-Anness A għal dan ir-Regolament jew assimiljati ma’ dawk il-prodotti jew li jirriżultaw għalihom id-dazji mill-ipproċessar jservu biex ppublikati fit-Tariffa Doganali Komuni l-impost jiddeterminaw il-komponent agrikolu ta' applikabbli għall-oġġetti. ”; tagħhom, li 2. Fit-Titolu I, il-Kapitolu I għandu jiġi mibdul b'dan li ġej: “Il-Kapitolu I Importazzjoni I s - S e z z j o n i I Kummerċ ma’ pajjiżi li ma humiex membri L-Artikolu 2 Apparti minn meta hemm provvediment mod ieħor 1. tat-Tariffa Doganali Komuni f’dan ir-Regolament, għandhom ikunu applikati fuq l-oġġetti elenkati fl-Anness B. id-dazji Għall-oġġetti elenkati fit-Tabella 1 ta’ l-Anness B, l-imposti għandhom jikkonsistu minn dazju ad valorem, imsejjaħ ‘il- komponent f'ecus, fiss’, u ammont imsejjaħ ‘il-komponent agrikolu’. speċifiku stabbilit Għall-oġġetti elenkati fit-Tabella 2 ta’ l-Anness B, il-kompo- nent agrikolu ta’ l-imposti għandu jkun parti mill-imposti applikabbli fuq l-importazzjoni ta’ l-oġġetti bħal dawn. Suġġett għall-Artikoli 10 u 10a, it-tassazzjoni ta’ xi 2. dazju doganali jew ta' impost li għandu effett ekwivalenti apparti mill-imposti li hemm provvediment dwarhom fil- paragrafu 1 għandu jkun ipprojbit. Ir-regoli ġenerali għall-interpretazzjoni tan-Nomenkla- 3. tura Magħquda u r-regoli speċjali għall-applikazzjoni tan- Nomenklatura għandhom japplikaw għall-iskopijiet tal-klas- sifikazzjoni tal-prodotti koperti b'dan ir-Regolament; in-no- menklatura tat-tariffi li jirrużaltaw mill-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha tkun inkluża fit-Tariffa Doganali Komuni. Ir-regoli ddettaljati għall-applikazzjoni ta’ dan ir-Rego- 4. lament għandhom ikunu adottati bi qbil mal-proċedura stab- bilita fl-Artikolu 16. L-Artikolu 3 (Imħassar) L-Artikolu 4 1. B Meta t-Tariffa Doganali Komuni tistabbilixxi impost massimu, l-impost li hemm provvediment dwaru fl-Artikolu 2 ma jistax jeċċedi dan il-massimu. jista’ Meta l-impost massimu li hemm referenza għalih fis-subpa- ragrafu preċedenti jkun applikat biss permezz ta' kondizzjonijiet speċifiċi, dawn il-kondizzjonijiet għandhom ikunu ddeterminati bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Arti- kolu 11(1) tar-Regolament tal-Kunsill(KEE) Nru 2658/87 tat- 23 ta’Lulju 1987 dwar it-tariffa u n-nomenklatura statistikali u t-Tariffa Doganali Komuni (*). 2. Meta l-impost massimu jikkonsisti f’dazju ad valorem flimkien ma’ dazju addizzjonali fuq diversi tipi ta’ zokkor, espressi bħala sucrose (AD S/Z) jew fuq id-dqiq (AD F/M), dan id-dazju addizzjonali għandu jkun dak stabbilit fit- Tariffa Doganali Komuni. (*) ĠU L 256, 7. 9. 1987, p. 1. Ir-Regolament kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 2308/97 (ĠU L 321, 22. 11. 1997, p. 1). L-Artikolu 5 (Imħassar) S e z z j o n i I I Kummerċ preferenzjali L-Artikolu 6 Il-komponent 1. tal- kummerċ preferenzjali għandu jkun l-ammont speċifiku ffissat fit-Tariffa Doganali Komuni. applikabbli agrikolu fil-qafas B'dana kollu, meta l-pajjiż jew il-pajjiżi kkonċernati jisso- tal-leġislazzjoni disfaw il-ħtiġiet il- prodotti pproċessati, jadottaw l-istess prodotti bażiċi bħall- Komunità, ikopru l-istess oġġetti u jużaw l-istess koeffiċjenti bħall-Komunità; tal-Komunità dwar 03/Vol. 23 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 113 tal-kwantitajiet (a) dan il-komponent agrikolu jista’ jkun iddeterminat fuq tal-prodotti bażiċi attwalment jekk il-Komunità tkun ikkonkludiet ftiehim ta’ ta' il-bażi użati kooperazzjoni doganali dawn il-kwantitajiet; l-istabbiliment jkopri li (b) id-dazju applikabbli fuq l-importazzjoni tal-prodott bażiku jista’ jkun mibdul b’ammont stabbilit fuq il-bażi tad-differenza bejn il-prezzijiet agrikoli fil-Komunità u jew fir-reġjun dawk jew b’ammont li jagħmel tajjeb għal prezz stabbilit għar- reġjun ikkonċernat; ikkonċernat, fil-pajjiż jipprovdi għal tnaqqis fil- 2. Meta ftehim preferenzjali komponent agrikolu, sew jekk hu fi ħdan il-limiti ta’ kwota tat-tariffa u sew jekk le, ir-regoli dettaljati għad-determinaz- zjoni u l-immaniġġjar ta’ dawn il-komponenti agrikoli mnaqqsa għandhom jiġu adottati bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 16, sakemm il-ftehim jispeċifika: — il-prodotti eleġibbli għal dan it-tnaqqis, — il-kwantitajiet l-oġġetti u l-valur ta’ kull kwota li għalihom japplika dan it-tnaqqis jew il-metodu ta’ kif jiġu kkalkolati dawn il-kwantitajiet jew valuri, ta’ (ċ) meta l-applikazzjoni tal-punt (b) tirriżulta f’ammonti impatt żgħir fuq l-oġġetti koperti, dan il-ftehim ta’; jista’ jkun mibdul b’sistema ta’ ammont jew ammonti ta’ rati fissi. Il-komponenti agrikoli, b’kull tnaqqis, applikabbli 2. għall-importazzjoni ftehim preferenzjali għandhom jinbidlu b’munita nazzjonali billi tiġi applikata l- fil-kummerċ li ma istess rata ta’ kambju kif applikabbli huwiex preferenzjali. permezz ta' Id-dazji ad valorem li jikkorespondu mal-komponent 3. agrikolu ta' l-impost għall-oġġetti fit-Tabella 2 ta’ l-Anness B jistgħu jinbidlu b’komponent agrikolu ieħor meta jkun hemm provvediment dwar dan il-ftehim preferenzjali. Ir-regolamenti dettaljati sabiex jiġi applikat dan l-Arti- 4. kolu għandhom jiġu adottati bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 16. Jekk meħtieġ, dawn ir-regoli dettaljati għandhom ikopru b’mod partikolari: — il-kompletar u ċ-ċirkulazzjoni tad-dokumenti meħtieġa għall-għoti ta’ dawn il-ftehim, — il-miżuri meħtieġa sabiex jiġi evitat żvijjar tal-kummerċ, — il-lista ta’ prodotti bażiċi. 5. Meta l-metodi użati ta’ l-analizzar tal-prodotti agrikoli jkunu meħtieġa, il-metodi speċifikati għall-prodotti agrikoli in kwistjoni fil-każ ta’ rifondi fuq l-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi għandhom jintużaw. Il-Kummissjoni li 6. jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-ftehim li hemm referenza għalih fil-paragrafi 2 u 3. tippubblika l-imposti għandha L-Artikolu 7 jipprovdi għal tnaqqis jew 1. Meta ftehim preferenzjali tneħħija b’mod gradwali tal-parti mhux agrikola ta' l-impost, dan għandu jkun il-komponent fiss fil-każ ta’ l-oġġetti elen- kati fit-Tabella 1 ta’ Anness B. — il-fatturi li jistabbilixxu t-tnaqqis fil-komponent agrikolu. Ir-regoli dettaljati meħtieġa sabiex jingħata bidu u jkun 3. immaniġġjat li ma l-impost humiex agrikoli għandhom ikunu adottati bi qbil mal-proċe- dura stabbilita fl-Artikolu 16. fil-komponenti it-tnaqqis ta' Il-Kummissjoni għandha 4. jirriżultaw mill-applikazzjoni hemm referenza għalih fil-paragrafi 1 u 2. ”; tippubblika l-imposti tal-ftehim preferenzjali li li 3. l-Artikolu li ġej għandu jiżdied wara l-Artikolu 10: “L-Artikolu 10a li Sabiex ikun hemm il-prevenzjoni jew jiġu ribattuti l- 1. effetti ħżiena fuq is-suq tal-Komunità li jistgħu jirriżultaw minn importazzjonijiet ta’ ċerti oġġetti jirriżultaw mill- iproċessar ta’ prodotti agrikoli, elenkati fl-Anness C, l-impor- tazzjoni bir-rata ta’ dazju li hemm provvediment dwarha fit- Tariffa Doganali Komuni ta’ wieħed jew aktar minn dawn l- oġġetti, għandha tkun suġġetta għall-ħlas ta’ dazju addizz- jonali fuq l-importazzjoni jekk il-kondizzjonijiet stabbiliti fl- Artikolu 5 tal-Ftehim ikunu twettqu sakemm l-importaz- zjoni pjuttost li ma toħloqx disturbi fis-suq tal-Komunità jew meta l-effetti ma jkunux sproporzjonati għall-oġġettiv maħsub. Il-prezzijiet li jagħtu bidu, li anqas minnhom jista’ jkun 2. impost id-dazju addizzjonali ta’ l-importazzjoni għandhom ikunu dawk mibgħuta tal- Kummerċ mill-Komunità. lill-Organizzazzjoni Dinjija Il-kwantitajiet li joħolqu l-bidu li għandhom jinqabżu sabiex ikun impost id-dazju addizzjonali ta’ l-importazzjoni jridu jkunu ddeterminati, inter alia, fuq il-bażi ta’ l-importazzjoni fil-Komunità fit-tliet snin li jippreċedu dik is-sena li fiha l- effetti żvantaġġjużi li hemm referenza għalihom fil-para- grafu 1 jinħolqu jew pjuttost li jinħolqu. ta’ Il-prezzijiet li għandhom ikunu 3. l-importazzjoni kkunsidrati meta jkun impost id-dazju addizzjonali ta’ l- importazzjoni għandhom ikunu ddeterminati fuq il-bażi tal- prezzijiet ta’ l-importazzjoni tal-kunsinna kkonċernata. Ir-regoli 4. adottati bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 16. implimentattivi dettaljati għandhom ikunu 114 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 23 Dawn ir-regoli għandhom ikopru b’mod partikolari: (a) l-oġġetti li dwarhom ikunu applikati dazji addizzjonali ta’ l-importazzjoni permezz ta' l-Artikolu 5 tal-Ftehim; (b) il-kriterji l-oħra meħtieġa għall-applikazzjoni tal-para- grafu 1 bi qbil ma’ l-Artikolu 5 tal-Ftehim. ” 4. Il-Paragrafu 3 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: Il-Kummissjoni għandha tadotta dan ir-Regolament “3. jew ir-Regolamenti adottati bis-saħħa ta' dawn ma’ kull emenda għan-Nomenklatura Magħquda. ”; 5. It-test ta’ l-Artikolu 13 għandu jkun mibdul b’dan li ġej: “L-Artikolu 13 Dan l-Artikolu għandu japplika għall-kummerċ prefe- 1. renzjali kollu li għalih id-determinazzjoni tal-komponent agrikolu ta' l-impost, possibilment imnaqqas bi qbil mal- kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 7, ma huwiex ibbażat fuq il-kontenut attwali li hemm referenza għalih fl-Artikolu 6 (1)(a) u/jew li dwaru l-ammonti bażiċi ma jkunux ibbażati fuq id-differenzi fil-prezz li hemm referenza għalih fl-Arti- kolu 6 (1)(b). Kwalunkwe emenda li għandha ssir għal dan ir-Regolament għandha tkun adottata bi qbil mal-proċedura stabbilita fl- Artikolu 16. (*) ĠU L 187, 26. 7. 1996, p. 18. ”; 6. fl-Artikolu 14, il-paragrafu 1, għandu jkun mibdul b’dan li ġej: L-iskala jew l-iskali li anqas minnhom il-komponenti “1. l-Artikoli 6 u 7, għandhom agrikoli stabbiliti bi qbil ma’ ikunu stabbiliti bħala żero, jistgħu ikunu stabbiliti bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 16. In-nuqqas ta' l-appli- kazzjoni ta’ dawn il-komponenti agrikoli tista’ tkun suġġett għal kondizzjonijiet speċjali, bi qbil ma’ l-istess proċedura, jinħolqu tnixxijiet ta’ kummerċ arti- sabiex ikun evitat li fiċjali”; 7. L-Artikolu 18 għandu jkun mibdul b’dan li ġej: “L-Artikolu 18 Il-miżuri meħtieġa biex jaddattaw dan ir-Regolament ma’ l- emendi magħmula fir-Regolamenti dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq fi prodotti agrikoli sabiex ikunu miżmuma l-ftehim eżistenti għandhom ikunu adottati bi qbil mal- proċedura stabbilita fl-Artikolu 16. ”; 8. fl-Anness B, it-titoli fit-‘Tabella 1’ u fit-‘Tabella 2’ għandhom jiġu mħassra; l-Anness għal dan ir-Regolament huwa b'hekk miżjud bħala l-Anness C għar-Regolament (KE) Nru 3448/93. 9. Il-karatteristiċi tal-prodotti bażiċi u l-kwantitajiet tal- 2. prodotti bażiċi li għandhom ikunu kkunsidrati jridu jkunu dawk stabbiliti bir-Regolament (KE) Nru 1460/96 (*). tal-Kummissjoni L-Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum wara l- tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali pubblikazzjoni tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jkun jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabli fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, 25 ta’ Mejju, 1998. Għall-Kunsill Il-President J. CUNNINGHAM 03/Vol. 23 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 115 ANNESS “ANNESS C Deskrizzjoni ta' l-oġġetti Yogurt, bit-togħma jew li jkun fih żieda ta' frott, ġewż jew kokotina Kodiċi NM 0403 10 51 sa 0403 10 99 0403 10 71 sa 0403 90 99 Xorrox tal-ħalib, baqta tal-ħalib u krema, kephir u ħalib ieħor li jkun iffermentat jew aċidifikat, li jkun fih żieda ta' frott, ġewż jew koktina 0710 40 Qamħ-ir-rum ħelu (mhux imsajjar jew imsajjar bil-fwar jew bit-togħlija fl-ilma), iffriżat 0711 90 30 Qamħ-ir-rum proviżjonalment fis- salmura, f'ilma bil-kubrit jew f'xi taħlitiet preservattivi oħra) imma li ma hux tajjeb f'dak l-istat għal konsum immedjat (per eżempju, bil-gass tad-diossidu tal-kubrit, ippreservat 1517 10 10 Marġerina, eskluża marġerina likwida li jkun fiha aktar minn 10 % imma anqas minn 15 % bil-piż ta' grass tal-ħalib 1517 90 10 Taħlitiet jew preparazzjonijiet oħra tajbin għall-ikel magħmula minn xaħmijiet jew żjut mill-anni- mali jew mill-ħxejjex jew minn frazzjonijiet tax-xaħmijiet jew taż-żjut differenti ta' dan il-kapitoli, apparti milli x-xaħmijiet u ż-żjut tajbin għall-ikel jew il-frazzjonijiet tagħhom ta' l-intestatura Nru 1516 li jkun fihom aktar minn 10 % imma mhux aktar minn 15 % bil-piż ta' grass tal-ħalib 1702 50 00 Fructose kemikament pur 2005 80 00 Qamħ-ir-rum ħelu (Zeta mays var. saccharata) ippreparat jew ippreservat apparti milli bil-ħall jew bl-aċidu aċetiku, mhux iffriżat 2905 43 00 Mannitol: D-Glucitol (Sorbitol): – f'soluzzjoni akwea: 2905 44 11 – – li jkun fih 2 % jew anqas bil-piż ta' D-mannitol, ikkalkolat fuq il-kontenut ta' D-glucitol 2905 44 19 – – oħrajn – oħrajn: 2905 44 91 – – li jkun fih 2 % jew anqas bil-piż ta' D-mannitol, ikkalkolat fuq il-kontenut ta' D-glucitol 2905 44 99 – – oħrajn 3505 10 10 Dextrin 3505 10 92 Lamtijiet oħra mmodifikati, esklużi l-lamtijiet estrifikati jew etrifikati, l-amilomeri, il-cadex-omers, il-crilanomers u l-eldexomers Kollol oħrajn ibbażati fuq il-lamtu jew fuq dextrini jew lamtijiet oħrajn immodifikati 3505 20 10 – li jkun fihom, bil-piż, anqas minn 25 % ta' lamtijiet jew dextrini jew lamtijiet oħrajn immodifi- kati 3505 20 30 3505 20 50 – – li jkun fihom, bil-piż, 25 % jew aktar imma anqas minn 55 % ta' lamtijiet jew dextrini jew lamtijiet oħrajn immodifikati – li jkun fihom, bil-piż, 55 % jew aktar imma anqas minn 80 % ta' lamtijiet jew dextrini jew lamtijiet oħrajn immodifikati 3505 20 90 – li jkun fihom, bil-piż, 80 % jew aktar ta' lamtijiet jew dextrini jew lamtijiet oħrajn immodifikati 116 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 23 Kodiċi NM Deskrizzjoni ta' l-oġġetti Aġenti tat-tlestija, katalisti tal-kulur biex iħaffu l-għoti tal-kulur jew biex jistabbiliżżaw il-materjali li jagħtu l-kulur jew prodotti u preparazzjonijiet oħra (per eżempju, kisjiet u mordanti) tat-tip użat fl-industrija tal-karta, tal-ġild jew industriji simili, b'bażi ta' sustanzi amilaċej, li ma humiex x'im- kien ieħor speċifikati jew inklużi. – li jkun fihom fil-piż minn dawn is-sustanzi anqas minn 35 % 3809 10 10 3809 10 30 – li jkun fihom fil-pili jkun fihom fil-piż minn dawn is-sustanzi 55 % jew aktar imma anqas minn 70 % minn dawn is-sustanzi 55 % jew aktar imma anqas minn 70 % 3809 10 50 – li jkun fihom fil-pili jkun fihom fil-piż minn dawn is-sustanzi 70 % jew aktar imma anqas minn 83 % minn dawn is-sustanzi 70 % jew aktar imma anqas minn 83 % 3809 10 90 3824 60 11 3824 60 19 3824 60 91 3824 60 99 – li jkun fihom fil-piż minn dawn is-sustanzi 83 % jew aktar Sorbitol apparti milli tal-kodiċi NM 2905 44: – f'soluzzjoni akwea: – – li jkun fiha 2 % jew anqas bil-piż ta' D-mannitol, ikkalkolat fuq il-kontenut ta' D-glucitol. – – oħrajn – oħrajn: – – li jkun fiha 2 % jew anqas bil-piæ ta' D-mannitol, ikkalkolat fuq il-kontenut ta' D-glucitol. – – oħrajn”


title: Reglamento (CE) nº 1100/98 del Consejo de 25 de mayo de 1998 que modifica el Reglamento (CEE) nº 1615/89 del Consejo por el que se crea un Sistema Europeo de Información y de Comunicación Forestal (EFICS)

eurovoc_concepts:
access to information
forest
forestry policy
information system

formats: html pdf print

text: L 157/10 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 5. 98 REGLAMENTO (CE) No 1100/98 DEL CONSEJO de 25 de mayo de 1998 que modifica el Reglamento (CEE) no 1615/89 del Consejo por el que se crea un Sistema Europeo de Informaci(cid:155)n y de Comunicaci(cid:155)n Forestal (EFICS) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:146)culo 213, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n, Considerando que el per(cid:146)odo de aplicaci(cid:155)n del Regla- mento (CEE) no 1615/89 del Consejo, de 29 de mayo de 1989, por el que se crea un Sistema Europeo de Informa- ci(cid:155)n y Comunicaci(cid:155)n Forestal (EFICS) (1), ha expirado el 31 de diciembre de 1997; Considerando que ya se han adoptado diversas acciones comunitarias para el establecimiento de este sistema, rela- tivas, en particular, al an ´alisis de la fiabilidad y compara- bilidad de los datos procedentes de los inventarios fores- tales de los Estados miembros y al aumento de la coordi- naci(cid:155)n entre las acciones emprendidas por las diferentes organizaciones internacionales en relaci(cid:155)n con las estad(cid:146)s- ticas sobre el sector forestal; que estas acciones han puesto de manifiesto la conveniencia del proceso iniciado por la Comunidad y las ventajas que (cid:130)sta puede esperar de la continuaci(cid:155)n de los esfuerzos actuales; Considerando que el establecimiento del sistema requiere que los Estados miembros adopten las medidas necesarias; que estas medidas deben especificarse en un programa elaborado por la Comisi(cid:155)n y presentado al Comit(cid:130) forestal permanente; los compromisos Considerando que la aplicaci(cid:155)n de las pol(cid:146)ticas comunita- rias, internacionales de la Uni(cid:155)n Europea en el marco del proceso posterior a Helsinki y de la sesi(cid:155)n especial de la Asamblea General de las Naciones Unidas de 1997, as(cid:146) como los trabajos de la Agencia Europea del Medio Ambiente, requieren aumentar los esfuerzos para mejorar la calidad de los datos internacio- nales en el ´ambito forestal y la utilizaci(cid:155)n de las t(cid:130)cnicas inform ´aticas y telem ´aticas m ´as adecuadas para difundir estos datos; Considerando, por otra parte, que la resoluci(cid:155)n del Parla- mento Europeo, de 18 de enero de 1997, sobre «La estra- tegia de la Uni(cid:155)n Europea para el sector forestal» (2) se ˜nala la necesidad de que la Comisi(cid:155)n establezca de forma efec- tiva el sistema EFICS; que el dictamen de iniciativa del Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico y Social, de 24 de abril de 1997, sobre «La situaci(cid:155)n y los problemas de la silvicultura en la Uni(cid:155)n Europea y el tema potencial de desarrollo de las (1) DO L 165 de 15. 6. 1989, p. 12. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) no 400/94 (DO L 54 de 25. 2. 1994, p. 5). (2) DO C 55 de 24. 2. 1997, p. 22. forestales» (3) menciona pol(cid:146)ticas importancia de mejorar la informaci(cid:155)n en este sector y la contribuci(cid:155)n que el sistema EFICS puede aportar, en particular, mediante la inclusi(cid:155)n de los datos sobre la protecci(cid:155)n de los bosques; la Considerando que, por consiguiente, conviene prorrogar dicho Reglamento, adapt ´andolo a las necesidades ya mencionadas, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El Reglamento (CEE) no 1615/89 quedar ´a modificado como sigue: 1) El texto del art(cid:146)culo 1 se sustituir ´a por el siguiente: «Art(cid:146)culo 1 Con el fin de obtener y proporcionar datos objetivos, fiables comparables y pertinentes sobre la estructura y el funcionamiento del sector forestal en la Comunidad y, por consiguiente: — mejorar la consideraci(cid:155)n de los intereses del sector forestal en los debates internacionales, — facilitar la adopci(cid:155)n de medidas en favor del sector forestal en el marco de las pol(cid:146)ticas comunitarias existentes, — facilitar la aplicaci(cid:155)n de las pol(cid:146)ticas de los Estados miembros en materia forestal o que tengan reper- cusiones en este sector, — permitir el acceso del gran p ´ublico a la informa- ci(cid:155)n relativa al sector forestal, se crea un Sistema Europeo de Informaci(cid:155)n y Comuni- caci(cid:155)n Forestal (EFICS), en lo sucesivo denominado “sistema”, cuyo objetivo es la recopilaci(cid:155)n, la coordina- ci(cid:155)n, la sistematizaci(cid:155)n, el tratamiento y la difusi(cid:155)n de informaci(cid:155)n relativa al sector forestal y a su evolu- ci(cid:155)n. ». 2) El texto del art(cid:146)culo 3 se sustituir ´a por el siguiente: «Art(cid:146)culo 3 La Comisi(cid:155)n, en estrecha colaboraci(cid:155)n con los Estados miembros y los organismos internacionales operativos ´ambito de las estad(cid:146)sticas forestales europeas, en el garantizar ´a el establecimiento operativo en el ´ambito del sistema, durante el per(cid:146)odo comprendido entre el 1 de enero de 1989 y el 31 de diciembre de 2002. (3) DO C 206 de 7. 7. 1997, p. 128. 30. 5. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 157/11 permanente Con el fin de mejorar la comparabilidad y la exhausti- vidad de los datos a escala europea, la aplicaci(cid:155)n del sistema podr ´a requirir, previo dictamen del Comit(cid:130) forestal la Decisi(cid:155)n creado 89/367/CEE (1), que los Estados miembros adopten o completen sus procedimientos de recopilaci(cid:155)n de datos, en particular en relaci(cid:155)n con la evaluaci(cid:155)n de los recursos forestales y el seguimiento del mercado de la madera y los productos forestales. por La Comisi(cid:155)n apoyar ´a, en su caso, las acciones empren- didas por los Estados miembros y organizaciones inter- nacionales, tales como la Organizaci(cid:155)n de las Naciones Unidas para la Alimentaci(cid:155)n y la Agricultura (FAO) o la Comisi(cid:155)n Econ(cid:155)mica para Europa de las Naciones Unidas, dirigidas a satisfacer necesidades espec(cid:146)ficas del establecimiento del sistema. (1) DO L 165 de 15. 6. 1989, p. 14. » 3) Se insertar ´a el art(cid:146)culo 3 bis siguiente: «Art(cid:146)culo 3 bis 1. La Comisi(cid:155)n presentar ´a para su dictamen al Comit(cid:130) forestal permanente, un programa en el que se presentar ´an las acciones que vayan a emprender los Estados miembros y la Comisi(cid:155)n con vistas a la aplica- ci(cid:155)n del sistema. 2. El Comit(cid:130) emitir ´a su dictamen sobre el programa en un plazo que fijar ´a el Presidente en funci(cid:155)n de la urgencia de la cuesti(cid:155)n. El dictamen se emitir ´a por la mayor(cid:146)a establecida en el apartado 2 del art(cid:146)culo 148 del Tratado para la adopci(cid:155)n de las decisiones que deba adoptar el Consejo a propuesta de la Comisi(cid:155)n. Durante la votaci(cid:155)n del Comit(cid:130), los votos de los repre- sentantes de los Estados miembros estar ´an sujetos a la ponderaci(cid:155)n establecida en el art(cid:146)culo citado. El Presi- dente no tomar ´a parte en la votaci(cid:155)n. 3. a) La Comisi(cid:155)n adoptar ´a las medidas propuestas cuando se ajusten al dictamen del comit(cid:130). b) En caso de que las medidas propuestas no se ajusten al dictamen del comit(cid:130), o a falta de este dictamen, la Comisi(cid:155)n presentar ´a al Consejo, a la mayor brevedad, una propuesta relativa a las medidas que deban adoptarse. El Consejo deci- dir ´a por mayor(cid:146)a cualificada. En caso de que, pasados tres meses a partir de la fecha en la que se haya presentado la propuesta al Consejo, (cid:130)ste no haya adoptado las medidas propuestas, la Comisi(cid:155)n adoptar ´a dichas medidas y las aplicar ´a inmediatamente. ». 4) El texto del art(cid:146)culo 4 se sustituir ´a por el siguiente: «Art(cid:146)culo 4 El importe financiero de referencia para la aplicaci(cid:155)n del sistema asciende a 3,9 millones de ecus para el per(cid:146)odo 1989-2002. La autoridad presupuestaria autorizar ´a los cr(cid:130)ditos anuales en el l(cid:146)mite de las posibilidades financieras. ». 5) El texto del art(cid:146)culo 5 se sustituir ´a por el siguiente: «Art(cid:146)culo 5 Antes del 1 de enero del a ˜no 2003, la Comisi(cid:155)n presentar ´a al Consejo un informe de evaluaci(cid:155)n sobre la aplicaci(cid:155)n del sistema y los resultados obtenidos. En funci(cid:155)n de dicho informe y si se considera necesario, la Comisi(cid:155)n presentar ´a al Consejo propuestas sobre la organizaci(cid:155)n y el funcionamiento futuros del sistema. ». Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el tercer d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Ser ´a aplicable a partir del 1 de enero de 1998. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 25 de mayo de 1998. Por el Consejo El Presidente J. CUNNINGHAM


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1561/98 του Graham WATSON προς το Συμβούλ ο. H απομάκρυνση των παλαιστινίων κατοίκων από την Ανατολική Ιερουσαλήμ

eurovoc_concepts:
Palestine question
human rights
residence permit
status of Jerusalem
the EU's international role

text: 18. 1. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 13/43 (1999/C 13/060) GRAPTH ERVTHSH E-1543/98 ypobolh· : Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (19 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Mo·lynsh kai e·lleich asfa·leiaw sto metro· thw Rv· mhw Meta· thn pro·sfath epiuev· rhsh poy pragmatopoi·hsan h ervtv· sa kai a·lloi italoi· politikoi·, sto staumo· thw grammh·w «A» toy metro· thw Rv· mhw, diapistv· uhkan sobare·w paralei·ceiw kai ellei·ceiw se ue·mata asfa·leiaw kai ygieinh·w. Sygkekrime·na, fai·netai o·ti h etairei·a Cotral, poy e·xei thn eyuy·nh diaxei·rishw thw grammh·w meri·mnhse gia thn «ejygi·ansh» apo· thn paroysi·a amia·ntoy, 10 mo·no sidhrodromikv· n oxhma·tvn se sy·nolo 70, ekue·tontaw to·so toyw xrh·stew o·so kai toyw ergazo·menoyw se ki·ndyno mo·lynshw poy epitei·netai apo· tiw akata·llhlew egkatasta·seiw ejaerismoy·. H ypoci·a mo·lynshw apo· ami·anto fai·netai na enisxy·etai kai apo· th xorh·ghsh, ek me·royw thw etairei·aw stoyw ergazo·menoyw toy tome·a ergatv· n, mhniai·aw apozhmi·vshw orizo·menhw vw «apozhmi·vshw amia·ntoy» (syndikalistikh· sy·mbash thw 4/9/95). Sth diadromh· thw grammh·w «A», diapistv· uhke epi·shw ychlh· uermokrasi·a kai, kata· tiw v· rew aixmh·w, paroysi·a ariumoy· epibatv· n poly· megaly·teroy apo· th metaforikh· ikano·thta tvn sidhrodromikv· n oxhma·tvn. Epiple·on, den ypa·rxoyn apotelesmatika· systh·mata asfalei·aw gia thn antimetv· pish e·ktaktvn katasta·sevn, efo·son h anepa·rkeia kata·llhlvn systhma·tvn asfalei·aw ofei·letai kai sthn y·parjh plh·uoyw arxitektonikv· n empodi·vn. Ypo· to fvw tvn odhgiv· n 83/477/EOK (1), 91/382/EOK (2) kai 90/394/EOK (3) poy e·xoyn ensvmatvuei· sto italiko· di·kaio, den uevrei· h Epitroph· o·ti ei·nai sko·pimo na pare·mbei prow tiw italike·w arxe·w gia na zhth·sei thn th·rhsh tvn anvte·rv odhgiv· n kai tvn sxetikv· n no·mvn; (1) EE L 263, 24. 9. 1983, sel. 25. (2) EE L 206, 29. 7. 1991, sel. 16. (3) EE L 196, 26. 7. 1990, sel. 1. Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (4 Aygoy·stoy 1998) Oi odhgi·ew poy anafe·rei o k. boyleyth·w e·xoyn efarmostei· sthn Itali·a. Oi plhrofori·ew poy diabi·base o k. boyleyth·w den epitre·poyn sthn Epitroph· na sympera·nei o·ti oi italike·w arxe·w ape·tyxan stiw ypoxrev· seiw toyw na ylopoih·soyn kata·llhloyw mhxanismoy·w epibolh·w sto metro· sth Rv· mh. Vsto·so h Epitroph· me eyxari·sthsh ua la·bei kai ua ejeta·sei parape·ra plhrofori·ew poy ua mpore·sei na diabiba·sei o k. boyleyth·w. (1999/C 13/061) GRAPTH ERVTHSH E-1561/98 ypobolh· : Graham Watson (ELDR) prow to Symboy·lio (25 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: H apoma·krynsh tvn palaistini·vn katoi·kvn apo· thn Anatolikh· Ieroysalh·m Ei·nai emfane·stato o·ti apo· to 1994 oi israhline·w arxe·w, periori·zontaw to dikai·vma diamonh·w, dyskoley·oyn o·lo kai perisso·tero th zvh· tvn melv· n thw palaistiniakh·w koino·thtaw sthn Anatolikh· Ieroysalh·m. Pi·sv apo· to gegono·w ayto· fai·netai pvw kry·betai mia· eyry·terh politikh· «ekkaua·rishw». Kata· thn pro·sfath epi·skech· toy sth Me·sh Anatolh·, syzh·thse o askv· n ta kauh·konta toy proe·droy toy Symboyli·oy to zh·thma thw apoma·krynshw tvn Palaistini·vn me thn kybe·rnhsh toy Israh·l; Proti·uetai to Symboy·lio na ue·sei o·royw sta emporika· prono·mia poy e·xei paraxvrh·sei h EE sto Israh·l, sy·mfvna me toyw opoi·oyw oi palaistiniake·w ejagvge·w ua e·xoyn i·sh pro·sbash stiw agore·w thw EE kai ua stamath·sei h «ekkaua·rish» tvn Palaistini·vn apo· thn Ieroysalh·m;


title: A Tanács 1097/98/EK rendelete (1998. május 25.) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló 3448/93/EK rendelet módosításáról

text: 03/23. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 111 31998R1097 1998. 5. 30. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 157/1 A TANÁCS 1097/98/EK RENDELETE (1998. május 25. ) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló 3448/93/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 43. és 113. cikkére, mivel egyes preferenciális megállapodások alapján engedmé- nyeket biztosítanak a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági piacvédelemhez kapcsolódó kontingenshatárokon belül, vagy a nem mezőgazdasági védelmet az ilyen megállapodások követ- kezményeként csökkenteni kell; mivel alapvető fontosságú, hogy a piacvédelem nem mezőgazdasági részének kezelésére ugyanolyan szabályok vonatkozzanak, mint a mezőgazdasági részre; tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), különféle vonatkozó rendeleteket szervezésére mivel azt követően, hogy a mezőgazdasági ágazat piacainak közös a 3290/94/EK rendelet (4) módosította, a Szerződés II. mellékle- tében nem szereplő árucikkek formájában exportált bizonyos mezőgazdasági termékek után visszatérítés csak akkor adható, ha megfelelnek a Közösség által a Szerződés 228. cikke alapján vállalt kötelezettségeknek; mivel az ilyen kötelezettségvállalások betartásának a 3448/93/EK rendelet 16. cikkében említett eljárással lehet elfo- gadni; intézkedéseket biztosításához szükséges mivel a 3448/93/EK tanácsi rendelet (3) megállapítja a mezőgaz- dasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi rendszert; mivel ezért szükséges a 3448/93/EK rendelet módosítása, mivel az Uruguayi Forduló többoldalú tárgyalásaiból eredő megállapodások hatálybalépése után a Közösség különféle megállapodásokról tárgyalt (a továbbiakban: „GATT-megállapo- dások”), amelyek közül számos a mezőgazdaságra vonatkozik, különösen a Mezőgazdasági Megállapodás (a továbbiakban: „Megállapodás”); mivel a Megállapodás alapján a Közösség már nem alkalmaz mezőgazdasági termékek behozatalára változó lefölözéseket, illetve változó összetevőket; mivel ennek követ- keztében a 3448/93/EK rendelet számos módosítását ehhez az új helyzethez kell igazítani, jelentésüket pontosítva; mivel más rendelkezései már nem alkalmazhatók; ELFOGADTA EZT A RENDELTET: 1. cikk mivel egyes preferenciális megállapodások alapján a Közösség kereskedelempolitikája keretében a mezőgazdasági alkotó- elemekre csökkentéseket biztosítanak; mivel ezeket a csökkenté- seket a nem preferenciális kereskedelemben alkalmazandó mezőgazdasági alkotóelemekre való hivatkozással határozzák meg; mivel ezeket a csökkentett összegeket ezért ugyanazon az árfolyamon kell a nemzeti pénznemre átváltani, mint amelyet a nem csökkentett összegek átváltásánál alkalmaznak; (1) HL C 105. , 1996. 4. 11. 8. o. (2) HL C 347. , 1996. 10. 25. , 464. o. (3) HL L 318. , 1993. 12. 20. , 18. o. A 3448/93/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. az 1. cikk a) (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(1) E rendelet megállapítja a B. mellékletben meghatá- rozott egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokat. (4) HL L 349. , 1994. 12. 31. , 105. o. A legutóbb az 1161/97/EK rende- lettel (HL L 169. , 1997. 6. 27. , 1. o. ) módosított rendelet. 112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/23. kötet (2) E rendelet alkalmazásában: – »mezőgazdasági termékek«: a Szerződés II. mellékle- tében szereplő termékek, – »árucikkek«: szereplő, e termékek. ”; a Szerződés rendelet II. mellékletében nem felsorolt B. mellékletében b) a következő bekezdéssel egészül ki: „(2a. ) mazásában: Bizonyos preferenciális megállapodások alkal- – »mezőgazdasági alkotóelem«: a díjnak az a része, amely megfelel az A. mellékletben felsorolt mezőgazdasági termékekre vonatkozó közösségi vámtarifa szerinti vámoknak, vagy adott esetben az érintett országokból származó mezőgazdasági termékeknek a 13. cikkben előírtak szerint felhasználtnak minősülő mennyiségeire vonatkozó vámoknak, – »nem mezőgazdasági alkotóelem«: a díjnak az a része, amely a közös vámtarifa szerinti vámoknak felel meg, csökkentve az első francia bekezdésben meghatározott mezőgazdasági alkotóelemmel, – »alaptermékek«: az e rendelet A. mellékletében felsorolt termékek vagy az azoknak egyes mezőgazdasági megfeleltetett, illetve az azok feldolgozásából szár- mazó termékek, amelyeknél a közös vámtarifa szerinti vámok szolgálnak az árucikkekre vonatkozó díj mezőgazdasági alkotóelemének meghatározására. ”; 2. az I. cím I. fejezete helyébe a következő rendelkezés lép: „I. FEJEZET Behozatal I. s z a k a s z A tagsággal nem rendelkező országokkal folytatott kereske- delem 2. cikk A B. mellékletben felsorolt árucikkekre a közös (1) vámtarifa szerinti vámtételeket kell alkalmazni, ha e rendelet másképpen nem rendelkezik. A B. melléklet 1. táblázatában felsorolt árucikkekre a díj a »rögzített összetevő«-nek nevezett értékvámból, valamint egy, a »mezőgazdasági alkotóelem«-nek nevezett, ECU-ben meghatározott összegből áll. A B. melléklet 2. táblázatában felsorolt árucikkekre a díj mezőgazdasági alkotóeleme az ilyen árucikkek importjára alkalmazandó díjnak a része. (2) A 10. és 10a. cikkre is figyelemmel, az (1) bekez- désben előírt díjon kívül tilos bármilyen más vámot vagy azzal azonos hatású díjat kivetni. (3) Az e rendeletben felsorolt termékek osztályozására a Kombinált Nómenklatúra értelmezésének általános szabályai és a nómenklatúra alkalmazásának különös szabályai vonat- koznak; az e rendelet alkalmazásából származó vámnó- menklatúrát be kell illeszteni a közös vámtarifába. (4) E rendelet alkalmazásának részletes szabályait a 16. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfo- gadni. 3. cikk (el kell hagyni) 4. cikk Ahol a közös vámtarifa maximális vámterhet ír elő, a (1) 2. cikkben előírt díj mértéke nem haladhatja meg azt. Amennyiben az előző albekezdésben említett maximális feltételek mellett alkalmaz- vámteher csak meghatározott ható, e feltételeket a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a közös vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (*) 11. cikkének (1) bekezdé- sében meghatározott eljárásnak megfelelően kell meghatá- rozni. (2) Amennyiben a maximális vám egy értékvámot, vala- mint egy, a szacharózban megadott különféle cukrokra (AD S/Z), illetve a lisztre (AD F/M) vonatkozó kiegészítő vámot is tartalmaz, az ilyen kiegészítő vám a közös vámtarifában meghatározott vám. (*) HL L 256. , 1987. 9. 7. , 1. o. A legutóbb a 2308/97/EK rendelettel (HL L 321. , 1997. 11. 22. , 1. o. ) módosított rendelet. 5. cikk (el kell hagyni) I I. s z a k a s z Preferenciális kereskedelem 6. cikk (1) A preferenciális kereskedelem keretében alkalmazandó mezőgazdasági alkotóelem a közös vámtarifában meghatá- rozott összeg. Azonban, amennyiben az érintett ország vagy országok megfelelnek a feldolgozott termékekre vonatkozó közösségi jogszabályok követelményeinek, ugyanazokat az alaptermé- keket fogadják el, mint a Közösség, ugyanazokat az árucik- keket sorolják fel és ugyanazokat az együtthatókat alkal- mazzák, mint a Közösség: 03/23. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 113 a) az ilyen mezőgazdasági alkotóelemet a ténylegesen felhasznált alaptermékek mennyiségének alapján lehet meghatározni, amennyiben a Közösség vámügyi együtt- működésről szóló megállapodást kötött, amely rendel- kezik az ilyen mennyiségekről; b) az alaptermék behozatalára alkalmazandó vám helyébe léphet a Közösségben, illetve az érintett országban vagy térségben fennálló mezőgazdasági árak közötti különbség alapján meghatározott összeg, vagy bármilyen összeg, amely kiegyenlíti az érintett térségre közösen megállapí- tott árat; c) amennyiben a b) pont alkalmazása olyan összegeket eredményezne, amelyek hatása az érintett árucikkekre minimális, e megoldás helyettesíthető átalányösszegek vagy -kulcsok rendszerével. (2) A preferenciális megállapodások keretében történő behozatalra vonatkozó mezőgazdasági alkotóelemeket az esetleges csökkentésekkel együtt, ugyanazt az árfolyamot alkalmazva kell a nemzeti pénznemre átváltani, mint amelyet a nem preferenciális kereskedelemben alkalmaznak. alkotóelem csökkentéséről Amennyiben valamely preferenciális megállapodás a (2) mezőgazdasági rendelkezik, függetlenül attól, hogy a vámkontingens keretén belül vagy sem, az ilyen csökkentett mezőgazdasági alkotóelemek meghatározására és kezelésére vonatkozó részletes szabá- lyokat a 16. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni, feltéve hogy a megállapodás meghatározza: – az e csökkentésekre jogosult termékeket, – azon árucikkek mennyiségét vagy kontingensértékét, amelyre ezek a csökkentések vonatkoznak, illetve az ilyen mennyiségek vagy értékek kiszámításának módját, – a mezőgazdasági alkotóelem csökkentését meghatározó tényezőket. (3) A díj nem mezőgazdasági alkotóelemeinek csökkenté- sének kezdeményezéséhez és kezeléséhez szükséges részletes szabályokat a 16. cikkben meghatározott eljárásnak megfe- lelően kell elfogadni. (3) A B. melléklet 2. táblázatában felsorolt árucikkekre vonatkozó díj mezőgazdasági alkotóelemének megfelelő értékvámok helyébe más mezőgazdasági alkotóelem léphet, ha a preferenciális megállapodás úgy rendelkezik. A Bizottság közzéteszi az (1) és (2) bekezdésben emlí- (4) tett preferenciális megállapodások alkalmazásából eredő díjakat. ”; E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 16. (4) cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfo- gadni. Szükség esetén, e részletes szabályok különösen: – a rendszer kedvezményeiben való részesedéshez szükséges dokumentumok kitöltéséről és továbbításáról, – a kereskedelem torzulásának megakadályozásához szük- séges intézkedésekről, – az alaptermékek jegyzékéről rendelkeznek. Amennyiben analitikai módszerekre van szükség a (5) felhasznált mezőgazdasági termékeknél, a szóban forgó mezőgazdasági termékek harmadik országba való kivitelére vonatkozó export-visszatérítésekre meghatározott módsze- reket kell alkalmazni. A Bizottság közzéteszi a (2) és (3) bekezdésben emlí- (6) tett megállapodások alkalmazásából eredő díjakat. 7. cikk (1) Amennyiben valamely preferenciális megállapodás a díj nem mezőgazdasági részének csökkentéséről vagy foko- zatos leépítéséről rendelkezik, ez a B. melléklet 1. tábláza- tában felsorolt árucikkek esetén a rögzített összetevőre vonatkozik. 3. a 10. cikk után a rendelet következő cikkel egészül ki: „10a. cikk Annak érdekében, hogy a C. mellékletben felsorolt (1) mezőgazdasági termékek feldolgozásából származó egyes árucikkek behozatalából eredő, a közösségi piacra gyakorolt hátrányos hatásokat el lehessen kerülni, vagy az ilyen hatások ellen fel lehessen lépni, az ilyen árucikkek egyikének vagy közülük többnek a közös vámtarifában előírt vámtétel melletti behozatala egy kiegészítő vám megfizetéséhez kötött, amennyiben a Megállapodás 5. cikkében meghatáro- zott feltételek teljesülnek, kivéve ha a behozatal feltehetően nem zavarja meg a Közösség piacát, vagy ha a hatások nem állnak arányban a szándékolt céllal. (2) Azok a küszöbárak, amelyek alatt kiegészítő vám vethető ki a Közösség által a Kereskedelmi Világszervezethez eljuttatott árak. Azokat a küszöbmennyiségeket, amelyeket a kiegészítő vám kivetéséhez meg kell haladni, többek között abban a három évben a Közösségbe irányuló behozatal alapján kell megha- tározni, amely megelőzte azt az évet, amelyben az (1) bekez- désben említett hátrányos hatások felmerülnek, vagy felme- rülésük valószínűsíthető. A kiegészítő vám kivetésekor figyelembe vett import- szállítmány CIF-importára alapján kell (3) árat az érintett meghatározni. A részletes végrehajtási szabályokat a 16. cikkben (4) meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/23. kötet E szabályok meghatározzák különösen: a) azokat az árucikkeket, amelyekre a Megállapodás 5. cikke alapján kiegészítő vámot kell alkalmazni; b) azokat az egyéb kritériumokat, amelyek az (1) bekez- désnek a Megállapodás 5. cikkével összhangban történő alkalmazásához szükségesek. ”; 4. a 12. cikk (1) bekezdését el kell hagyni. A (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép: „(3) A Bizottság meghozza az e rendelethez, vagy az e a rendelet Kombinált Nómenklatúra változásaiból eredő módosítá- sokat”; rendeletekhez szükséges, alapján elfogadott 5. a 13. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „13. cikk amelynél (1) E cikket kell alkalmazni azon preferenciális kereskede- alkotóelemének a díj mezőgazdasági lemre, meghatározása – amelyet esetlegesen a 7. cikkben meghatá- rozott feltételek alapján csökkentettek – nem a 6. cikk (1) bekezdése a) pontjában említett tényleges mennyiség alapján történik, és/vagy amelynél az alapösszegek nem a 6. cikk (1) bekezdése b) pontjában említett árkülönbözetre épülnek. (2) Az alaptermékek figyelembe veendő jellemzői és mennyiségei azok, amelyeket az 1460/96/EK bizottsági ren- delet (*) meghatároz. E rendelet bármely módosítását a 16. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni. (*) HL L 187. , 1996. 7. 26. , 18. o. ”; 6. a 14. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(1) Azt a küszöböt vagy azokat a küszöböket, amely(ek) alatt a 6. és 7. cikk szerinti összegek nullában állapítandók meg, a 16. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell meghatározni. Ugyanezzel az eljárással, e mezőgazda- sági feltételek alkalmazásától mellett el lehet tekinteni a mesterséges kereskedelmi folya- matok megelőzése érdekében. ”; alkotóelemek különleges 7. a 18. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „18. cikk Azokat az intézkedéseket, amelyek – a fennálló rendszer fenntartása érdekében – e rendeletnek a mezőgazdasági termékek piacának közös szervezéséről szóló rendeletek módosításaihoz történő igazításához szükségesek, a 16. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfo- gadni. ”; 8. a B. mellékletben az „1. táblázat” és „2. táblázat” alatti címeket törölni kell; 9. a 3448/93/EK rendelet C. mellékletként e rendelet mellékle- tével egészül ki. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hetedik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1998. május 25-én. a Tanács részéről az elnök J. CUNNINGHAM 03/23. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 115 MELLÉKLET „C. MELLÉKLET Leírás Joghurt ízesítve, gyümölcs, dió vagy kakaó hozzáadásával KN-kód 0403 10 51-től 0403 10 99-ig 0403 10 71-től 0403 90 99-ig Író, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, gyümölcs, dió vagy kakaó hozzáadásával 0710 40 Csemegekukorica (nyersen, gőzölve vagy vízben forrázva), fagyasztva 0711 90 30 Csemegekukorica ideiglenesen tartósítva (például kéndioxid- gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban 1517 10 10 Margarin, 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal, a folyékony margarin kivételével 1517 90 10 Más, ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok, vagy ezek frakciói étke- zésre alkalmas keveréke vagy készítménye, az 1516 vámtarifaszám alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével, 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal 1702 50 00 Vegytiszta gyümölcscukor 2005 80 00 Csemegekukorica (Zea mays var saccharata) ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva 2905 43 00 Mannit Szorbit (D-glucit) – Vizes oldatban: 2905 44 11 – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbit tartalom alapján számítva 2905 44 19 – – Másféle – Más: 2905 44 91 – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbit tartalom alapján számítva 2905 44 99 – – Másféle 3505 10 10 Dextrin 3505 10 92 Más átalakított keményítő, észterezett vagy éterezett keményítő; amilomerek, kadexomerek, krila- nomerek és eldexomerek nélkül Keményítő vagy dextrin vagy más átalakított keményítő alapú enyv: 3505 20 10 – 25 tömegszázaléknál kevesebb keményítőt, dextrint vagy más átalakított keményítőt tartalmazó enyv 3505 20 30 – Legalább 25, de kevesebb mint 55 tömegszázalék keményítőt, dextrint vagy más átalakított keményítőt tartalmazó enyv 3505 20 50 – Legalább 55, de kevesebb mint 80 tömegszázalék keményítőt, dextrint vagy más átalakított keményítőt tartalmazó enyv 3505 20 90 – Legalább 80 tömegszázalék keményítőt, dextrint vagy más átalakított keményítőt tartalmazó enyv 116 HU KN-kód Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/23. kötet Leírás A textil-, papír-, bőr-, és hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő, színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (például appretálószerek és pácanyagok), keményítő alapú anyagokkal: 3809 10 10 – – Kevesebb mint 55 tömegszázalék keményítőtartalommal 3809 10 30 – – Legalább 55, de kevesebb mint 70 tömegszázalék keményítőtartalommal 3809 10 50 – – Legalább 70, de kevesebb mint 83 tömegszázalék keményítőtartalommal 3809 10 90 – – Legalább 83 tömegszázalék keményítőtartalommal – Szorbit, a 2905 44 KN-kód alá tartozó kivételével: – – Vizes oldatban: 3824 60 11 – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú, D-glucitol tartalomra számítva 3824 60 19 – – – Másféle – – Más: 3824 60 91 – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú, D-glucitol tartalomra számítva 3824 60 99 – – – Másféle"


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1579/98 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA aan de Commissie. Leisteenindustrie en uitbreiding

eurovoc_concepts:
customs duties
earths and stones
enlargement of the Union
export (EU)
free movement of goods
import (EU)
tariff preference
third country
trade agreement (EU)

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1605/98 του Francisco LUCAS PIRES προς την Επ τροπή. Ποσοστό εκτέλεσης των διαφόρων ΚΠΣ

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU Member State
EU aid
European Community

text: C 354/116 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 (98/C 354/186) GRAPTH ERVTHSH E-1600/98 ypobolh· : Ana Miranda de Lage (PSE) prow to Symboy·lio (25 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Eiko·na egkata·leichw stoyw prv· hn synoriakoy·w staumoy·w H kata·rghsh tvn esvterikv· n syno·rvn mporei· na uevrhuei· vw e·na istoriko· oro·shmo sthn porei·a prow thn eyrvpai¤kh· oloklh·rvsh. H a·rsh tvn fysikv· n fragmv· n metajy· tvn kratv· n melv· n, an kai arxikv· w ei·xe prokale·sei antidra·seiw, sh·mera uevrei·tai vw e·na fysiko· me·tro poy tonv· nei to ai·suhma thw eyrvpai¤kh·w iuage·neiaw. Vsto·so se orisme·na shmei·a tvn gallo-ispanikv· n syno·rvn (Ge·fyra Santiago, Behobia, Biriatou klp. ) ejakoloyuoy·n na yfi·stantai ta oikh·mata poy ste·gazan tiw meuoriake·w yphresi·ew. H kata·stash egkata·leichw sthn opoi·a e·xoyn perie·luei ta en lo·gv oikh·mata, lo·gv ellei·cevw synth·rhshw kai thw adiafori·aw tvn armodi·vn arxv· n, prokalei· aisuh·mata ntroph·w kai agana·kthshw: spasme·na tza·mia, svroi· skoypidiv· n, bgalme·new po·rtew klp. En oli·goiw, h eiko·na poy prosfe·rei to meuoriako· topi·o den ua mporoy·se na ei·nai pio ajiokata·krith kai dysfhmistikh· miaw apo· tiw pio «orate·w» apofa·seiw poy e·xoyn lhfuei· gia thn eyrvpai¤kh· oikodo·mhsh. Poie·w prvtoboyli·ew ua mporoy·se na provuh·sei to Symboy·lio gia thn oristikh· apa·leich tvn fysikv· n ypoleimma·tvn tvn syno·rvn; Ea·n den ei·nai dynato·n ka·ti te·toio, poio·w ua pre·pei na anala·bei th diath·rhsh kai fronti·da tvn ktiri·vn; (cid:201)xei ypo·ch toy to Symboy·lio kai a·lla shmei·a tvn esvterikv· n syno·rvn o·poy na epikratei· ana·logh kata·stash; Apa· nthsh (20 Ioyli·oy 1998) Den apotelei· armodio·thta toy Symboyli·oy na apofasi·sei sxetika· me thn kata·rghsh h· th metatroph· tvn ktiri·vn poy xrhsimopoioy·ntan a·llote vw synoriakoi· staumoi· metajy· tvn kratv· n melv· n, dio·ti ta ue·mata ayta· empi·ptoyn sthn armodio·thta tvn anti·stoixvn eunikv· n telvneiakv· n arxv· n. (98/C 354/187) GRAPTH ERVTHSH E-1605/98 ypobolh· : Francisco Lucas Pires (PPE) prow thn Epitroph· (25 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Pososto· ekte·leshw tvn diafo·rvn KPS Poio ei·nai, sy·mfvna me tiw teleytai·ew ektimh·seiw thw Epitroph·w, to pososto· ekte·leshw tvn Koinotikv· n Plaisi·vn Sth·rijhw gia tiw dia·forew xv· rew poy analamba· noyn ayth·w thw plaisi·vshw tvn anti·stoixvn koinotikv· n enisxy·sevn poy eispra·ttoyn; Apa· nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph· w (19 Ioyni·oy 1998) Lo·gv toy ey·royw thw apa·nthshw, sthn opoi·a perilamba·nontai polloi· pi·nakew, h Epitroph· thn diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. (98/C 354/188) GRAPTH ERVTHSH P-1608/98 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Tra·pezew genetikv· n dedome·nvn Ervtv· thn Epitroph·. Se poie·w xv· rew thw EE ypa·rxoyn tra·pezew dedome·nvn DNA gia th di·vjh drastv· n 1. plhmmelhma·tvn kai me poie·w nomike·w ba·seiw e·xoyn systauei·; Gia poia· adikh·mata kai se poio· sta·dio (ypo·noia, mh·nysh, kathgori·a, katadi·kh, peiuarxikh· poinh·) 2. katagra·fetai mia genetikh· eiko·na;


title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1098/98 tal-25 ta’ Mejju 1998 li jintroduċi miżuri temporanji għall-ħops

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
fallow
grubbing premium
hops

text: 03/Vol. 23 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 31998R1098 30. 5. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 1098/98 tal-25 ta’ Mejju 1998 li jintroduċi miżuri temporanji għall-ħops 117 L 157/7 IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea, Billi għar-raġuni ta’ kontroll effettiv ta’ l-applikazzjoni ta’ dawn il-miżuri, ir-risponsabbilitajiet tal-gruppi ta’ produtturi u ta’ l- l-Istati Membri għandhom jiġu awtoritajiet kompetenti stabiliti, u l-poter ta’ l- applikazzjoni għandu jingħata lill-Kummissjoni, l-adottar tar-regolamenti dettaljati ta’ ta’ Wara li kkunsidrat r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1696/71 tas-26 ta’ Lulju 1971 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq fil-ħops (1) u b’mod partikolari l-Artikolu 16a tiegħu, ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: Wara li kkunsidrat l-proposta mill-Kummissjoni, li l-Artikolu 16a tar-Regolament jekk ikun hemm xi (KEE) Nru 1696/71 Billi jipprovdi il-Kunsill nominat b’maġġoranza kwalifikata fuq proposta mill-Kunsill, jista’ jieħu passi xierqa dwar il-potenzjal tal-produzzjoni; billi s-suq fil- ħops fil-preżent għandu l-fdal, għal raġunijiet kemm ta’ terminu qasir u kemm dawk strutturali; fdal, l-għan tal-gruppi ta’ produtturi huwa li jaġġustaw il- Billi produzzjoni għall-ħtiġijiet tas-suq; billi jistgħu jużaw sa 20 % ta’ l-għajnuna fuq miżuri xierqa għal dan il-għan; billi l-iskop għal azzjoni f’dan il-qasam għandha tiġi estiża billi tippermet- jirrikorru għal mistrieħ temporanju u/jew qlugħ tilhom li permanenti ta’ l-uċuħ tar-raba’ li fihom huma miżrugħa l-ħops; billi dawn il-miżuri ser ikunu addizzjonali għall-miżuri speċjali elenkati fl-Artikolu 7(1)(b) tar-Regolament imsemmi hawn fuq; l-kundizzjonijiet tal-produzzjoni u marketing tal-ħops u Billi b’hekk anke l-vijabbilità ekonomika tas-settur huma differenti ieħor; billi, għal din ir-raġuni, minn Stat Membru għal id- deċiżjoni jew le l-miżuri speċjali għandha jiġu applikati tittieħed fil-livell ta’ l-Istat Membru konċernat; li ta’ dħul, għandhom jintlaqgħu f’parti b’pagament Billi mistrieħ temporanju u/jew qlugħ permanenti ta’ l-uċuħ tista’ tkun permessa biss jekk jintlaħqu ċerti ħtiġijiet, b’mod partikolari li ma tiġix akkumulata l-għajnuna għal żoni li huma mserrħa temporanjament u obbligazzjoni jitnaqqsu ż-żoni sas-sena 2002; billi din tinvolvi l-ispejjeż; billi dawn l-ispejjeż, u telf ta’ lill-għajnuna għal kull ettaru għal perjodu ammont ugwali limitat ta’ żmien; billi għandha ssir dispożizzjoni għall-għoti temporanju ta’ ammont ugwali lill-għajuna mogħtija lil dawn ż- żoni li ma nħasdux tista b’hekk tiġi permessa; billi biex ikun jistgħu hemm kontroll effettiv, jibbenefikaw minn dawn il-miżuri għandha tkun speċifikata; id-daqs minimu taż-żoni li li (1) ĠU L 175, ta’ l-4. 8. 1971, p. 1. Ir-Regolament kif emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1554/97 (ĠU L 208, tat-2. 8. 1997, p. 1). Artikolu 1 B’żieda għall-għanjiet deskritti tar-Regola- jistgħu wkoll ment (KEE) Nru 1696/71 gruppi tal-produtturi jirrikorru għal mistrieħ temporanju u/jew qlugħ permanenti ta’ l-uċuħ tar-raba’ bħala mezz ta’ aġġustament tal-produzzjoni tagħhom għall-ħtiġijiet tas-suq u li jtejjbuhom. fl-Artikolu 7(1)(b) Artikolu 2 li jiddeċiedu li Fi Stati Membri japplikaw il-mistrieħ 1. temporanju u/jew il-qlugħ permanenti, produtturi li għandhom rikors għal dawn il-miżuri jistgħu, mill-ħsad ta’ l-1998 sal-ħsad tas-sena 2002, jirċievu ammont ugwali għall-għajnuna fuq iż- żona daqs li kieku kienet miżrugħa, sakemm jassiguraw li ma jestendux il-kultivazzjoni tal-ħops f’żoni oħra ta’ l-intrapriża tagħhom. Ma jistgħux jirċievu għajnuna oħra tal-Komunità għal żoni mistrieħa temporanjament. Iż-żona ta’ ħops kultivata għall-ħasda tas-sena 2003 mill-gruppi japplikaw il-mistrieħ temporanju u/jew qlugħ produtturi permanenti għandha tkun iżgħar minn dik kultivata għall-ħsad ta’ l-1997. li Gruppi ta’produtturi għandhom jistabilixxu d-daqs tal- 2. ġonta li għaliha tista tiġi mitluba applikazzjoni għall-għajnuna. Dan id-daqs minimu ta’ ġonta ma jistax ikun anqas minn 0,3 ettari. Gruppi ta’ produtturi 3. addizzjonali f’każi ta’ mistrieħ temporanju u/jew qlugħ ta’ uċuħ. li għandhom jintlaqgħu mill-membri jistgħu jindikaw ħtiġijiet speċifiċi tagħhom Żoni mistrieħa jew maqlugħin għandhom jiġu mgħarrfa 4. lill-awtoritajiet kompetenti sal-31 ta’ Mejju tas-sena tal-ħsad. Għall-ħsad ta’ l-1998, din id-data għandha tiġi ndikata sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 1998. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jaraw li l-ħtiġijiet li ġejjin intlaqgħu: 118 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 23 — għal mistrieħ temporanju, manteniment ta’ l-arbli tal-ħops, — għal qlugħ permanenti, it-tneħħija ta’ l-arbli tal-ħops, — jitħalla jikber il-ħaxix b’mod permanenti sabiex titjieb il- fertilità tal-ħamrija. Artikolu 3 Il-Kummissjoni għandha tadotta r-regolamenti dettaljati sabiex jiġi l- implimentat dan ir-Regolament b’mod konformi ma’ Artikolu 20 tar-Regolament (KEE) Nru 1696/71. Artikolu 4 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara li jiġi ppubblikat fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Għandu japplika mill-ħsad ta’ l-1998 sal-ħsad tas-sena 2003. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fil-Brussel, il-25 ta’ Mejju, 1998. Għall-Kunsill Il-President J. CUNNINGHAM


title: WRITTEN QUESTION No. 1600/98 by Ana MIRANDA DE LAGE to the Council. State of disrepair of former frontier posts

eurovoc_concepts:
Spain
building safety
customs
damage
public building

text: C 354/116 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 19. 11. 98 (98/C 354/186) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1600/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Ana Miranda de Lage (PSE) (25. toukokuuta 1998) Aihe: Entisten rajanylitysasemien heikko kunto Yhtena¤ Euroopan rakentamisen ta¤rkeimmista¤ virstanpylva¤ista¤ voidaan pita¤a¤ rajojen poistamista. Ensin uskomattomana pidetty maiden va¤listen esteiden poistaminen on ta¤na¤a¤n luonnollinen asia, joka korostaa tunnetta eurooppalaisuudesta. Joillakin entisilla¤ rajanylityspaikoilla (Ranskan ja Espanjan va¤lilla¤ sijaitsevat Puente de Santiago, Behobia, Biriatou jne. ) on kuitenkin viela¤ pystyssa¤ vanhoja rakennuksia, joissa rajavartioyksiko¤t aikoinaan sijaitsivat. Rakennusten rappio (rikkina¤isia¤ laseja, ja¤tero¤ykkio¤ita¤, irtirevittyja¤ ovia jne. ), joka johtuu ylla¤pidon puutteesta ja viranomaisten laiminlyo¤nneista¤, ha¤vetta¤a¤ ja suututtaa. Niinpa¤ voi todeta, etta¤ maisema entisella¤ rajalla ei voisi olla kurjempi ja hajanaisempi visuaalinen esimerkki kaikista niista¤ poliittisista pa¤a¤to¤ksista¤, joita Euroopan rakentamiseksi on tehty. Mita¤ aloitteita neuvosto voi edista¤a¤, jotta fyysiset todisteet rajoista purettaisiin? Mika¤li ta¤ma¤ purkaminen ei ole mahdollista, kenen vastuulla rakennusten ylla¤pito ja hoito on? Onko komissio tietoinen muista samassa tilanteessa olevista rajoista? Vastaus (20. heina¤kuuta 1998) Neuvoston tehta¤va¤na¤ ei ole ka¤sitella¤ ja¤senvaltioiden va¤lilla¤ rajanylitysasemina aiemmin ka¤ytettyjen rakennusten poistamista tai uudelleenka¤ytto¤a¤, koska na¤ma¤ kysymykset kuuluvat kansallisten tulliviranomaisten toimivaltaan. (98/C 354/187) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1605/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Francisco Lucas Pires (PPE) (25. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteiso¤n tukien ka¤ytto¤aste Kuinka paljon komission viimeisimma¤n arvion mukaan yhteiso¤n tukima¤a¤ra¤rahoista on ka¤ytetty niissa¤ maissa, jotka ovat tukeen oikeutettuja? Komission ja¤senen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (19. kesa¤kuuta 1998) Taulukoita sisa¤lta¤va¤n vastauksen pituuden vuoksi komissio la¤hetta¤a¤ vastauksen suoraan arvoisille ja¤senille ja parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤lle. (98/C 354/188) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1608/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Geenipankit 1. Milla¤ EU:n ja¤senvaltioilla on DNA-pankkeja rikosten selvitta¤mista¤ varten ja minka¤ oikeudellisen perustan mukaisesti ne on laadittu? 2. Mista¤ rikoksista ja missa¤ vaiheessa (epa¤ily, rikosilmoitus, syyte, tuomio, varoitus) geneettinen profiili tallennetaan?


title: WRITTEN QUESTION No. 1603/98 by Joaquín SISÓ CRUELLAS to the Commission. Moratorium on seed patents

eurovoc_concepts:
FAO
UN specialised agency
agronomic research
crop production
genetics
intellectual property
plant breeding
seed

text: C 13/52 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 1. 1999 (1999/C 13/074) SKRIFTLIG FR¯GA E-1599/98 fr(cid:229)n Allan Macartney (ARE) till kommissionen (25 maj 1998) ˜mne: Taiwans alkoholskatt p(cid:229) whisky och Gatt-avtalet Har kommissionen beaktat det faktum att accepterandet av interimsf(cid:246)rslaget f(cid:246)r alkoholskatter med Taiwan kan bryta mot regeln om likabehandling av likadana produkter som anges i artikel III i Gatt-avtalet? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1597/98, E-1598/98 och E-1599/98 ingivna av Sir Leon Brittan f(cid:246)r kommissionen (24 juni 1998) Kommissionen (cid:228)r fullt medveten om omfattningen av Taiwans exportmarknad f(cid:246)r spritdrycker och har f(cid:228)st stor vikt vid slopandet av den diskriminering ur skattesynpunkt som spritdrycker fr(cid:229)n gemenskapen l(cid:228)nge utsatts f(cid:246)r i Taiwan. Den taiwanesiska regeringen har inf(cid:246)r Yuan (det taiwanesiska parlamentet) redan lagt fram ett f(cid:246)rslag till alkohol- och tobaksskattelag. Lagen kommer, n(cid:228)r den tr(cid:228)der i kraft, att inneh(cid:229)lla skatteregler som (cid:228)r f(cid:246)renliga med V(cid:228)rldshandelsorganisationens (WTO) best(cid:228)mmelser. Med den nya lagstiftningen kommer skotsk och irl(cid:228)ndsk whisky, liksom all annan whisky, att bel(cid:228)ggas med en tullavgift p(cid:229) 12,5 % (som kommer att tas bort (cid:229)r 2000), en skatt p(cid:229) 185 nya taiwanesiska dollar per liter liksom en f(cid:246)retagsskatt (f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 5 % av varornas v(cid:228)rde). I samband med f(cid:246)rhandlingarna om Taiwans erbjudande om marknadstilltr(cid:228)de inf(cid:246)r WTO-anslutningen har kommissionen erh(cid:229)llit en taiwanesisk f(cid:246)rs(cid:228)kran om att landet skall ta bort de diskriminerande skattereglerna f(cid:246)re anslutningen till WTO. I v(cid:228)ntan p(cid:229) att den nya, WTO-f(cid:246)renliga lagstiftningen skall tr(cid:228)da i kraft avser Taiwan att inf(cid:246)ra tillf(cid:228)lliga regler som liknar WTO:s best(cid:228)mmelser. I genomsnitt skulle skotsk och irl(cid:228)ndsk whisky till och med bel(cid:228)ggas med l(cid:228)gre skatte- och tullavgifter (cid:228)n med den framtida alkohol- och tobaksskattelagen. Om den nya lagstiftningen inte har tr(cid:228)tt i kraft f(cid:246)re den 1 januari 1999 kommer alla spritdrycker att bel(cid:228)ggas med en skatt p(cid:229) 198 taiwanesiska dollar per liter. Detta skulle snabbt leda till att alla diskriminerande aspekter av Taiwans skatteregler f(cid:246)r alkohol f(cid:246)rsvann. Utan en (cid:246)verenskommelse om Taiwans erbjudande om marknadstilltr(cid:228)de skulle det inte finnas n(cid:229)gon garanti f(cid:246)r slopandet av diskrimineringen f(cid:246)re Taiwans anslutning till WTO. D(cid:228)rf(cid:246)r anser kommissionen att Taiwans erbjudande skulle f(cid:229) en betydande, positiv effekt p(cid:229) den skotska whisky- industrin. Kommissionen vill ocks(cid:229) betona att det inte st(cid:228)mmer att det med de tillf(cid:228)lliga skattereglerna skulle finnas en skillnad p(cid:229) 242 taiwanesiska dollar per liter mellan, (cid:229) ena sidan, skotsk och irl(cid:228)ndsk whisky och, (cid:229) andra sidan, andra sorters whisky. Vad g(cid:228)ller alkoholskatt inneh(cid:229)ller Taiwans erbjudande om marknadstilltr(cid:228)de endast taiwanesiska (cid:229)taganden och inga skyldigheter f(cid:246)r gemenskapen. Eftersom Taiwan (cid:228)nnu inte (cid:228)r medlem av WTO beh(cid:246)ver landet inte f(cid:246)lja artikel III i Allm(cid:228)nna tull-och handelsavtalet (GATT) fr(cid:229)n 1994 f(cid:246)re anslutningen till V(cid:228)rldshandelsorganisationen. Kommissionen anser slutligen att ett godtagande av Taiwans erbjudande varken strider mot gemenskapens skyldigheter i WTO-(cid:246)verenskommelser eller i gemenskapslagstiftningen. (1999/C 13/075) SKRIFTLIG FR¯GA E-1603/98 fr(cid:229)n Joaqu(cid:237)n Sis(cid:243) Cruellas (PPE) till kommissionen ˜mne: Moratorium f(cid:246)r patentering av uts(cid:228)de (25 maj 1998) Konsultativa gruppen f(cid:246)r internationell jordbruksforskning (CGIAR) har publicerat ett meddelande f(cid:246)r att stoppa ans(cid:246)kningar om immateriella r(cid:228)ttigheter f(cid:246)r s(cid:229)dant uts(cid:228)de som deponerats hos V(cid:228)rldssamfundet och som f(cid:246)rvaltas i samfundets jordbruksforskningscenter runtom i v(cid:228)rlden. Denna samling uts(cid:228)de, som omfattar (cid:246)ver en halv miljon registreringar, utg(cid:246)r den viktigaste deponeringen i v(cid:228)rlden av genetiska v(cid:228)xtresurser utanf(cid:246)r


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1583/98 del Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA a la Comisión. Industria de la pizarra y obstáculos al comercio internacional

text: C 50/50 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 22. 2. 1999 ¿Podr(cid:237)a comunicar la Comisi(cid:243)n si la UE importa pizarra de los pa(cid:237)ses candidatos a la adhesi(cid:243)n y, en su caso, si los acuerdos comerciales con ellos prevØn reg(cid:237)menes arancelarios preferenciales, de los cuales forme parte la pizarra? En caso afirmativo, ¿podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre el margen preferente y el tipo arancelario aplicable a la pizarra proveniente de los pa(cid:237)ses candidatos, en el marco de su respectivo rØgimen arancelario preferencial, as(cid:237) como sobre la posible evoluci(cid:243)n y modificaciones de cara al futuro? (1999/C 50/070) PREGUNTA ESCRITA E-1581/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Industria de la pizarra y RØgimen Arancelario Preferencial (25 de mayo de 1998) ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre el respectivo margen preferente y tipo arancelario que se aplica a las importaciones en la UE de pizarra procedente de cada uno de los terceros pa(cid:237)ses que se benefician de un rØgimen arancelario preferencial, as(cid:237) como sobre la evoluci(cid:243)n y posibles modificaciones futuras del mismo? ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre el respectivo tipo arancelario que se aplica a las exportaciones comunitarias de pizarra en cada uno de los pa(cid:237)ses que exportan a su vez pizarra a la UE en el marco de un rØgimen arancelario preferencial? (1999/C 50/071) PREGUNTA ESCRITA E-1582/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 1998) Asunto: Aranceles aplicables a la pizarra ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre el respectivo tipo arancelario que se aplica a las importaciones en la UE de pizarra procedente de cada uno de los terceros pa(cid:237)ses que no se benefician de ningœn rØgimen arancelario preferencial al respecto, as(cid:237) como sobre la evoluci(cid:243)n y posibles modificaciones futuras del mismo? ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre el respectivo tipo arancelario que se aplica a las exportaciones comunitarias de pizarra en cada uno de los pa(cid:237)ses que exportan a su vez pizarra a la UE y no se benefician de ningœn rØgimen arancelario preferencial al respecto, as(cid:237) como sobre la evoluci(cid:243)n y posibles modificaciones futuras del mismo? (1999/C 50/072) PREGUNTA ESCRITA E-1583/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Industria de la pizarra y obstÆculos al comercio internacional (25 de mayo de 1998) En su respuesta a mis anteriores preguntas parlamentarias E-4009 y E-4011/97 (1), Sir Leon Brittan, en nombre de la Comisi(cid:243)n, seæala que la Comisi(cid:243)n puso en marcha, en noviembre de 1996, una nueva iniciativa sobre la estrategia y las posibilidades de acceso de la industria comunitaria a los mercados de terceros pa(cid:237)ses y, consecuentemente, de determinaci(cid:243)n y eliminaci(cid:243)n de los obstÆculos a las exportaciones comunitarias. En este contexto, el Comisario Brittan invitaba al sector de la pizarra a participar activamente en esta iniciativa destinada a la determinaci(cid:243)n de los obstÆculos al comercio internacional. ¿Puede informar la Comisi(cid:243)n en quØ consiste concretamente dicha iniciativa y en quØ estado actual se encuentra, as(cid:237) como el procedimiento concreto de participaci(cid:243)n a seguir por la industria de la pizarra? (1) DO C 196 de 22. 6. 1998, p. 56


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1575/98 dell'on. Sérgio RIBEIRO al Consiglio. Raffigurazione del territorio dell'UE sulle monete metalliche e mancata distinzione di due Stati membri

eurovoc_concepts:
European Monetary Institute
European Monetary System
Portugal
Spain
dissemination of information
euro
information medium
monetary cooperation
money
public awareness campaign

text: C 354/114 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 19. 11. 98 Nella dichiarazione del presidente la UNCHR ha affermato che continua a seguire con grave preoccupazione le violazioni dei diritti dell(cid:146)uomo a Timor orientale. Essa ha sottolineato la necessita‘ che il governo indonesiano assolva l(cid:146)impegno assunto di promuovere i diritti dell(cid:146)uomo a Timor orientale nonche· gli impegni contenuti al riguardo nelle dichiarazioni del presidente della UNCHR, prendendo fra l(cid:146)altro iniziative concrete a favore di un processo e rilascio rapidi dei cittadini di Timor orientale detenuti e di un trattamento umano delle persone arrestate. La UNCHR ha ribadito la necessita‘ di chiarire ulteriormente le circostanze relative agli incidenti di Dili verificatisi nel 1991. La UNCHR ha preso atto dell(cid:146)intesa fra il governo indonesiano e l(cid:146)Alto commissario delle Nazioni Unite per i diritti umani per quanto concerne l(cid:146)accesso a Timor orientale del «programme officer» nell(cid:146)ambito della cooperazione tecnica. La UNCHR ha altres(cid:14)‘ preso atto dell(cid:146)impegno del governo indonesiano di continuare a consentire un piu‘ ampio accesso a Timor orientale ai mezzi di comunicazione internazionali e alle organizzazioni umanitarie internazionali. La UNCHR ha accolto con soddisfazione la decisione del governo indonesiano di invitare il gruppo delle Nazioni Unite sulla detenzione arbitraria a visitare Timor orientale prima della 55a sessione della UNCHR. (98/C 354/183) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1575/98 di Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) al Consiglio (25 maggio 1998) Oggetto: Raffigurazione del territorio dell(cid:146)UE sulle monete metalliche e mancata distinzione di due Stati membri Il Consiglio ha risposto alla mia interrogazione P-0169/98 (1) in modo che ritengo decisamente infelice. Nella mia interrogazione si faceva riferimento ad un errore evidente sul piano politico, poiche· il disegno delle monete metalliche che raffigura il territorio dell(cid:146)Unione europea prevedeva una delimitazione geografica che non figurava tra la Spagna e il Portogallo. Il Consiglio risponde evitando la domanda diretta, il che potrebbe essere sintomo di un certo modo di far politica, vale a dire far finta di non capire, ma termina con una frase che ritengo inaccettabile, affermando che il Portogallo e la Spagna sono «due entita‘ geografiche distinte». Non e‘ questo il punto, non si tratta di un problema geografico ma del fatto che in carte politiche dell(cid:146)Unione europea la Spagna e il Portogallo non risultino come entita‘ politiche distinte. Si chiede pertanto al Consiglio se questa risposta e‘ stata portata a conoscenza, e ha ricevuto l(cid:146)approvazione, dei rappresentanti dei due Stati membri interessati che eufemisticamente il Consiglio sembra disposto a considerare, da un punto di vista politico, come mere entita‘ geografiche? (1) GU C 196 del 22. 6. 1998, pag. 120. Il Consiglio non ha nulla da aggiungere alla sua risposta all(cid:146)interrogazione scritta P-0169/98. Risposta (20 luglio 1998) (98/C 354/184) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1585/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (25 maggio 1998) Oggetto: Industria dell(cid:146)ardesia e IV programma R+S Nella risposta alla mia precedente interrogazione parlamentare E-4008/97 (1) e nel quadro del IV programma quadro per le azioni comunitarie in materia di ricerca, sviluppo tecnologico e dimostrazione la Sig. ra Cresson cita, a titolo di esempio, tre progetti finanziati dal piano di misure per la promozione tecnologica (CRAFT) del programma TIM (Progetti BES2-5168, BES2-2134 e BES2-5271) che interessano l(cid:146)industria dell(cid:146)ardesia. Alcune delle 16 PMI che partecipano a tali progetti sono spagnole


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1587/98 af Umberto BOSSI til Kommissionen. Uudnyttede bevillinger i Italien

eurovoc_concepts:
Italy
budget appropriation
budgetary control
budgetary expenditure
carry-over of appropriations
commitment of expenditure
economic growth
economic stabilisation
implementation of the budget
national accounts

text: C 402/146 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Manuel Mar(cid:237)n (22. juni 1998) Tallene for eksporten af skifer fra udviklingslandene sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Klassificeringen af produkter efter deres fłlsomhed i den generelle toldpr(cid:230)ferenceordning er fłrst og fremmest baseret p(cid:229) de fłlsomhedsniveauer for EU-markedet, der blev fastsat i forbindelse med de multilaterale forhandlinger under Uruguay-runden. (98/C 402/194) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1587/98 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (25. maj 1998) Om: Uudnyttede bevillinger i Italien Den italienske revisionsret har for nylig indledt en undersłgelse af de uudnyttede bevillinger i de offentlige finanser. Det er ikke fłrste gang, dette finder sted, idet der allerede i juli 1997 fłrste gang blev sl(cid:229)et alarm til Europa-Kommissionen i forbindelse med belłb, der var bevilget til den italienske stat, men ikke var blevet anvendt. Der er risiko for, at de midler, der er bevilget men ikke anvendt p(cid:229) grund af łkonomiske begr(cid:230)nsninger, udvikler sig til et enormt disponibelt belłb, som fłr eller senere kan anvendes, hvorved statens finanser kommer ud af kontrol. I 1996 belłb Italiens uudnyttede bevillinger sig til 94. 767 mia lire, og i 1997 til over 160. 000 mia lire, i alt over 250. 000 mia lire. Tilsyneladende udgłr mange uudnyttede bevillinger bogfłringsm(cid:230)ssige forsinkelser, og andre er udest(cid:229)ende bevillinger, dvs. belłb, der er bevilget til projekter, der endnu ikke er gennemfłrt. Kan Kommissionen oplyse, hvilke europ(cid:230)iske parametre det anser for acceptable? Anser Kommissionen ikke de uudnyttede bevillinger i Italien for alt for store? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe, dersom ovenn(cid:230)vnte gr(cid:230)nser overskrides? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (15. juni 1998) I henhold til de italienske budgetprocedurer bevilger parlamentet midler i form af tilsagn og i form af kontanter. En forskel mellem de to kan fłre til, at der opst(cid:229)r uudnyttede budgetbevillinger, som kan overfłres til fłlgende regnskabs(cid:229)r, de s(cid:229)kaldte »residui passivi«. Kommissionen mener ikke, at »residui passivi« udgłr en fare for fremtidige udgifter, s(cid:229) l(cid:230)nge det italienske parlament opretholder gr(cid:230)nser for de kontante bevillinger i overensstemmelse med de overordnede budgetm(cid:229)l. De italienske myndigheder har netop valgt en s(cid:229)dan tilgang for de n(cid:230)ste tre (cid:229)r med finansloven for 1998. Kommissionen ser imidlertid med tilfredshed p(cid:229), at de italienske myndigheder, s(cid:229)ledes som det fremg(cid:229)r af »Documento di Programmazione Economica e Finanziaria« for 1999-2001, der blev vedtaget af regeringen den 17. april 1998 og godkendt af parlamentet den 13. maj 1998, agter at udligne forskellen mellem tilsagns- bevillinger og kontante bevillinger i 1999. Kommissionen overv(cid:229)ger udviklingen i alle medlemsstaternes statsregnskaber i overensstemmelse med proce- durerne i Stabilitets- og v(cid:230)kstpagten, der tr(cid:229)dte i kraft den 1. juli 1998. Overv(cid:229)gningen vil dreje sig om udvikling i den offentlige budgetsituation i overensstemmelse med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 104 C, hvori der kun fasts(cid:230)ttes en referencev(cid:230)rdi for det offentlige underskud


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1586/98 von Umberto BOSSI an den Rat. Ausgabenrestbeträge in Italien

eurovoc_concepts:
Italy
budget deficit
national budget

text: 19. 11. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 354/115 Kann die Kommission die Gesamtzahl der im Rahmen dieses 4. Rahmenprogramms gefo¤rderten Projekte angeben, an denen die spanische Schieferindustrie beteiligt war, unter spezifischer Erwa¤hnung der betroffenen Regionen, des Gesamtbetrags der durchgefu¤hrten Projekte und des Finanzbeitrags der Gemeinschaft? (1) ABl. C 196 vom 22. 6. 1998, S. 55. Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (24. Juni 1998) Die gewu¤nschten Informationen werden dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar zugesandt. (98/C 354/185) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1586/98 von Umberto Bossi (NI) an den Rat (25. Mai 1998) Betrifft: Ausgabenrestbetra¤ge in Italien Die italienische Magistratura contabile (Aufsichtsbeho¤rde fu¤r Rechnungswesen) hat ku¤rzlich eine Untersuchung zu den Ausgabenrestbetra¤gen im italienischen Staatshaushalt eingeleitet. Es ist nicht das erste Mal, da(cid:223) dies vorkommt, denn bereits im Juli 1997 wurde die Kommission erstmalig auf im Haushalt des italienischen Staates eingesetzte, aber nicht verwendete Mittel hingewiesen. Es besteht die Gefahr, da(cid:223) der Betrag der veranschlagten und mangels Verfu¤gbarkeit nicht verwendeten Mittel enorme Ausgabemo¤glichkeiten schafft, die fru¤her oder spa¤ter zu tatsa¤chlichen Ausgaben fu¤hren ko¤nnten, mit der Folge, da(cid:223) der Staatshaushalt au(cid:223)er Kontrolle gera¤t. 1996 betrugen die Ausgabenrestbetra¤ge Italiens 94,767 Billionen Lire, 1997 u¤ber 160 Billionen Lire, was fu¤r den Zweijahreszeitraum einen Gesamtbetrag von u¤ber 250 Billionen Lire ausmacht. Offenbar sind viele Ausgabenrestbetra¤ge auf verspa¤tete Buchungen zuru¤ckzufu¤hren, andere sind Restbetra¤ge bereitgestellter Mittel bzw. Betra¤ge, mit denen noch nicht durchgefu¤hrte Vorhaben finanziert werden sollten. Kann der Rat mitteilen, welches die europa¤ischen Parameter sind, die er fu¤r zula¤ssig ha¤lt? Ha¤lt der Rat die in Italien verzeichneten Ausgabenrestbetra¤ge nicht fu¤r zu hoch? Welche Vorsichtsma(cid:223)nahmen gedenkt der Rat in dem Fall zu treffen, in dem sich ein U¤ berschreiten der oben genannten Grenzen festgestellt wird? Antwort (20. Juli 1998) Der Rat hat mit seiner Entscheidung vom 1. Mai 1998 seine vorangegangene Entscheidung u¤ber ein u¤berma¤(cid:223)iges Haushaltsdefizit in Italien aufgehoben (1). In dieser Entscheidung stellt der Rat fest, da(cid:223) das o¤ffentliche Defizit Italiens im Jahr 1997 auf 2,7 % des BIP reduziert worden ist und da(cid:223) fu¤r 1998 eine weitere Ru¤ckfu¤hrung auf 2,5 % angestrebt wird. Daru¤ber hinaus hat der Rat in dieser Entscheidung Kenntnis von dem neuen mittelfristigen Programm genommen, das die italienische Regierung ku¤rzlich dem Parlament vorgelegt hatte und das eine weitere Ru¤ckfu¤hrung des Defizits auf 1,5 % im Jahr 2000 und auf 1 % im Jahr 2001 vorsieht. Diese bereits erzielten oder angestrebten Ru¤ckfu¤hrungen wie auch die feste Absicht der italienischen Regierung, mittelfristig einen Prima¤ru¤berschu(cid:223) von 6 % pro Jahr zu halten, hat der Rat als wesentlich erachtet, um die Schuldenquote auf einem dauerhaften Abwa¤rtspfad zu halten. Der Rat ist aufgerufen, die Haushaltsentwicklung in Italien ebenso wie in den anderen La¤ndern, die an der einheitlichen Wa¤hrung teilnehmen werden, im Rahmen der U¤ berwachung und Bewertung der demna¤chst von diesen Mitgliedstaaten vorzulegenden Stabilita¤tspla¤ne zu verfolgen. (1) ABl. L 139 vom 11. 5. 1998, S. 15


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1572/98 do Deputado James JANSSEN van RAAY ao Conselho. Comemorações do dia 15 de Agosto

eurovoc_concepts:
Japan
Netherlands
United Kingdom
commemoration
history
pacifism
public holiday
war

text: C 13/46 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 1. 1999 (1999/C 13/065) PERGUNTA ESCRITA E-1572/98 apresentada por James Janssen van Raay (UPE) ao Conselho Objecto: Comemora(cid:231)ıes do dia 15 de Agosto (25 de Maio de 1998) 1. Visto que os Pa(cid:237)ses Baixos sªo o œnico pa(cid:237)s aliado a deixar passar em branco o dia 15 de Agosto, data em que no ano de 1945 se p(cid:244)s fim (cid:224) Segunda Guerra Mundial, formulei deliberadamente ao Conselho sob presidŒncia dos Pa(cid:237)ses Baixos perguntas que nunca obtiveram resposta. Ter-se-ªo extraviado? Como Ø poss(cid:237)vel que tal aconte(cid:231)a? 2. O Reino Unido celebra o fim quer da Primeira («poppy-day») quer da Segunda Guerra Mundial. PoderÆ a presidŒncia do Reino Unido promover a consagra(cid:231)ªo oficial do dia 15 de Agosto como dia comemorativo, com o tradicional hastear de bandeiras, ainda que apenas para festejar o longo per(cid:237)odo de paz que para n(cid:243)s se lhe seguiu? 3. O imperador japonŒs estarÆ em breve de visita a Londres, onde serÆ condecorado com a prestigiada «Ordem da Jarreteira». Pretende a presidŒncia do Reino Unido aproveitar o ensejo para recordar ao Japªo a infinita misØria vivida pelos povos asiÆticos que oprimiu, e a necessidade de conceder a essas popula(cid:231)ıes uma ajuda maci(cid:231)a, agora que estªo de novo na misØria? Resposta (24 de Setembro de 1998) No que se refere (cid:224) comemora(cid:231)ªo de um dia da paz em 15 de Agosto, queira o Senhor Deputado consultar a resposta dada (cid:224) pergunta escrita E-1331/98, a œnica que o Conselho recebeu atØ agora sobre esta questªo. O Conselho nªo tem quaisquer comentÆrios a fazer (cid:224)s sugestıes apresentadas pelo Senhor Deputado (cid:224) PresidŒncia brit(cid:226)nica. (1999/C 13/066) PERGUNTA ESCRITA E-1574/98 apresentada por SØrgio Ribeiro (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (20 de Maio de 1998) Objecto: Emissªo de documentos de direito de residŒncia permanente nos Pa(cid:237)ses Baixos (cid:192)s minhas perguntas anteriores nos E-3661/95 (1) e E-0973/97 (2) sobre a regulamenta(cid:231)ªo neerlandesa relativa aos custos dos documentos de residŒncia emitidos aos cidadªos dos Estados-membros respondeu a Comissªo em 7 de Fevereiro 1996 e 7 de Abril 1997. Na œltima informa(cid:231)ªo, transmitia-nos que, «nªo estando ainda satisfeita com a resposta dadas pelas autoridades neerlandesas, iria enviar um parecer fundamentado aos Pa(cid:237)ses-Baixos». Tendo jÆ decorrido mais um ano sobre esta resposta, verifica-se que a situa(cid:231)ªo nªo estÆ ainda resolvida. Perguntamos, por isso, (cid:224) Comissªo que ac(cid:231)ıes foram entretanto desenvolvidas e que medidas foram tomadas para que este assunto seja solucionado de forma satisfat(cid:243)ria. (1) JO C 122 de 25. 4. 1996, p. 26. (2) JO C 319 de 18. 10. 1997, p. 209. Resposta dada por PÆdraig Flynn em nome da Comissªo (3 de Agosto de 1998) As autoridades neerlandesas emitem tipos diferentes de documentos de residŒncia: os t(cid:237)tulos de residŒncia da Uniªo e um documento de residŒncia baseado inteiramente na lei nacional denominado «vergunning tot vestiging». O t(cid:237)tulo de residŒncia da Uniªo Ø emitido mediante o pagamento de uma taxa de 35 florins, sendo a renova(cid:231)ªo grÆtis. (cid:201) cobrada uma taxa de 500 florins para a emissªo do «vergunning tot vestiging». Este œltimo concede mais direitos e garantias ao seu detentor do que o exigido pelo direito comunitÆrio. Nªo tem um prazo de validade e pode ser conferido a qualquer estrangeiro


title: WRITTEN QUESTION No. 1588/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. Postal Market: company policy inimical to equal opportunities

eurovoc_concepts:
Italy
collective dismissal
distance selling
equal treatment
gender equality
industrial restructuring
labour law
worker consultation
worker information
works council