title: Nõukogu direktiiv 98/29/EÜ, 7. mai 1998, keskmise tähtajaga või pikaajalise kindlustuskattega tehingute ekspordikrediidikindlustust käsitlevate peamiste sätete ühtlustamise kohta

eurovoc_concepts:
credit insurance
export (EU)
export credit
long-term credit
medium-term credit

text: 246 ET Euroopa Liidu Teataja 31998L0029 19. 5. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/28. kd L 148/22 NÕUKOGU DIREKTIIV 98/29/EÜ, 7. mai 1998, keskmise tähtajaga või pikaajalise kindlustuskattega tehingute ekspordikrediidikindlustust käsitlevate peamiste sätete ühtlustamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 113, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) (5) (6) keskmise tähtajaga ja pikaajalisel ekspordikrediidikindlus- tusel on tähtis osa rahvusvahelises kaubanduses ja see on üks peamisi kaubanduspoliitilisi vahendeid; keskmise tähtajaga ja pikaajalisel ekspordikrediidikindlus- tusel on oluline osa kaubandussuhetes arengumaadega ja sellega toetatakse nende maade integreerumist maailma- majandusse, mis on üks ühenduse arengupoliitika eesmär- kidest; liikmesriikides praegu kasutatavate keskmise tähtajaga ja pikaajalise ekspordikrediidikindlustuse ametlike süstee- mide erinevused, mis on seotud kindlustuskatte, kindlus- tusmaksete ja kattepoliitikaga, võivad moonutada ettevõ- tetevahelist konkurentsi ühenduses; käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed ei tohiks üle- tada piiri, mis on vajalik ühtlustamise eesmärgi saavutami- seks, et tagada ekspordipoliitika põhinemine ühtsetel põhi- konkurentsi ja mõtetel moonutamist ühenduses; ettevõtetevahelise vältida olemasolevate konkurentsimoonutuste vähendamiseks on soovitav vastavalt asutamislepingu artiklile 112 ja ühtsete põhimõtete alusel ühtlustada erinevad ametlikud ekspor- dikrediidikindlustuse süsteemid nii, et need moodustaksid ühise kaubanduspoliitika lahutamatu osa; pakutavad valitsuste (või valitsuste kontrollitavate spetsiaalsete insti- tutsioonide) või -kindlustuse programmid, mille kindlustusmaksed ei kata piisavalt programmide pikaajalisi tegevuskulusid ja kahju- sid, on liigitatud keelatud ekspordisubsiidiumideks ekspordikrediidigarantii mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (1) sõlmitud subsiidiumide ja tasakaalustus- meetmete lepinguga, eriti selle artikli 3 lõike 1 punktiga a ja selle I lisa punktiga j; krediidikindlustusandjate kehtestatud kindlustusmaksed peaksid vastama kindlustusega kaetud riskile; ühtlustamisega edendatakse riigi nimel või toetusel tegut- sevate krediidikindlustusandjate koostööd ja tõhustatakse ettevõtete koostööd ühenduses vastavalt asutamislepingu artiklile 130; nii ühtlustamine kui ka koostöö on olulised ja otsustavad tegurid ühenduse eksportijate konkurentsivõime jaoks ühendusevälistel turgudel; (7) (8) (9) (10) Euroopa Ülemkogu poolt 1985. aasta juunis vastu võetud siseturu lõplikku moodustamist käsitlevas komisjoni val- ges raamatus rõhutatakse ühenduse ettevõtete vahelist koostööd soodustava keskkonna tähtsust; (11) nõukogu moodustas oma 27. septembri 1960. aasta otsu- sega (2) krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskre- diidipoliitika koordineerimisrühma; (12) kõnealune koordineerimisrühm nimetas 15. mail 1991. aastal eksperdid igast liikmesriigist, kes 1992. aasta ühtse turu ekspertide rühmana esitasid 27. märtsil 1992, 11. juunil 1993 ja 9. veebruaril 1994 ettepanekuid sisaldavad aruanded; tolleaegsest (13) nõukogu rakendas otsusega 93/112/EMÜ (3) ühenduse õiguse tasandil OECD kokkulepet riiklikult toetatava eks- pordikrediidi suuniste kohta; (14) nõukogu 27. oktoobri 1970. aasta direktiiv 70/509/EMÜ ühise krediidikindlustuspoliitika vastuvõtmise kohta avalik-õiguslike ostjatega keskmise tähtajaga ja pikaajaliste (1) EÜT L 336, 23. 12. 1994, lk 156. (2) EÜT 66, 27. 10. 1960, lk 1339/60. (3) EÜT L 44, 22. 2. 1993, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 97/530/EÜ (EÜT L 216, 8. 8. 1997, lk 77). 11/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 247 tehingute osas (1) ja nõukogu 27. oktoobri 1970. aasta direktiiv 70/510/EMÜ ühise krediidikindlustuspoliitika vastuvõtmise kohta eraõiguslike ostjatega keskmise täht- ajaga ja pikaajaliste tehingute osas (2) tuleks asendada käes- oleva direktiiviga; (15) seda ekspordikrediidikindlustuse esialgset ühtlustamist tuleks käsitada esimese sammuna liikmesriikide eri süstee- mide lähendamisel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Reguleerimisala Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriigist pärit kaupade ja/või teenuste ekspordiga seotud tehingute kindlustuskatte suhtes, kui seda toetust antakse otseselt või kaudselt ühe või enama liikmesriigi nimel või toetusel ning kui kogu riskiperiood ehk tootmisperioodi hõlmav tagasimakseperiood on vähemalt kaks aastat. Käesolevat direktiivi ei kohaldata pakkumis-, ettemakse-, täitmis- ega garantiiaja garantii suhtes. Seda ei kohaldata ka kohapeal ja ärilepingu -materjalidega seotud riskide kindlustuskatte suhtes. ehitusseadmete kasutatavate täitmiseks Artikkel 4 Komitee Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide arvestatakse nimetatud artiklis esindajate hääli komitees sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivitama- ta. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sellisel juhul: — lükkab komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi mitte rohkem kui ühe kuu võrra alates kõnealusest teatami- sest, — võib nõukogu teha eelmises alapunktis osutatud tähtaja jook- sul kvalifitseeritud häälteenamusega teistsuguse otsuse. Artikkel 5 Aruandlus ja kontroll Komisjon esitab 31. detsembriks 2001 nõukogule aruande käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel saadud kogemuste ja selle tulemusel saavutatud lähenemise kohta. Artikkel 2 Liikmesriikide kohustused Artikkel 6 Seos teiste menetlustega Liikmesriigid tagavad, et iga institutsioon, kes annab liikmesriigi nimel või toetusel valitsuse esindajana või valitsuse kontrolli all loal otseselt või kaudselt kindlustuskatte ja/või valitsuse ekspordikrediidikindlustuse, liikmesriigi “kindlustajad”, kindlustab refinantseerimise vormis, edaspidi tehingud, mis on seotud kaupade ja/või teenuste eksportimisega vastavalt lisa sätetele, kui need on mõeldud ühendusevälistele riikidele ning nende eest tasutakse ostja- või tarnijakrediidiga või sularahas. garantii või Artikkel 3 Rakendusotsused Komisjon teeb lisa punktis 46 nimetatud otsused artiklis 4 sätestatud korras. Käesoleva direktiiviga ettenähtud menetlused täiendavad otsusega 73/391/EMÜ (3) kehtestatud menetlusi. Artikkel 7 Kehtetuks tunnistamine Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/509/EMÜ ja direktiiv 70/510/EMÜ. Artikkel 8 Õigusaktide ülevõtmine Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. aprilliks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. (1) EÜT L 254, 23. 11. 1970, 1994. aasta ühinemisaktiga. lk 1. Direktiivi on viimati muudetud (2) EÜT L 254, 23. 11. 1970, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud (3) EÜT L 346, 17. 12. 1973, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 1994. aasta ühinemisaktiga. 76/641/EMÜ (EÜT L 223, 16. 8. 1976, lk 25). 248 ET Euroopa Liidu Teataja 11/28. kd liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad Kui nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Artikkel 10 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 9 Jõustumine Brüssel, 7. mai 1998 Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Nõukogu nimel eesistuja M. BECKETT 11/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 249 LISA EKSPORDIKREDIIDIKINDLUSTUSE ÜHISED PÕHIMÕTTED I PEATÜKK: KINDLUSTUSKATTE KOOSTISOSAD 1. jagu: Üldpõhimõtted ja -mõisted 1. Ühiste põhimõtete kehtivusala a) Käesolevas lisas sätestatud ühiseid põhimõtteid kohaldatakse avalik-õigusliku või eraõigusliku ostjaga tarnijakrediidi tehingutele antava kindlustuskatte ning avalik-õigusliku või eraõigusliku laenuvõtjaga ostjakrediidi tehingutele antava kindlustuskatte suhtes. b) Ühiseid põhimõtteid kohaldatakse kõigi punktis 4 määratletud riskide kindlustuskatte suhtes. Kindlustusandja võib siiski igal üksikjuhul eraldi otsustada, et kindlustuskatte andmine piirdub üksnes teatavate riskidega. c) Kui vastavalt käesoleva lisa punktile 5 avalik-õiguslikuna käsitatav üksus tagab täielikult ja tingimusteta kõik eraõigusliku võlgniku kohustused, kohaldatakse avalik-õigusliku võlgniku puhul kehtivaid ühiseid põhimõtteid. Käesolevas lisas tähendab “võlgnik” punktis 1. a osutatud ostjat või laenuvõtjat või nende kindlustatud tehingu garanti. 2. Tarnijakrediidi kirjeldus a) Tarnijakrediidiks nimetatakse ühe või enama tarnija ning ühe või enama ostja vahelist liikmesriikidest pärit kaupade ja/või teenuste eksporti käsitlevat ärilepingut, millega ostja kohustub maksma tarnijale, kasutades selleks sularaha või krediiditehingut. b) Tarnijakrediidi kindlustuskatet käsitlevaid sätteid kohaldatakse juhul, kui kindlustuskate antakse liikmesriigis vastavalt asutamislepingu artiklile 58 asutatud ettevõtetele. c) Kui ärilepingut rahastatakse ostjakrediidist või muude rahastamiskokkulepete alusel, järgitakse eksportijale ärilepingu alusel antava kindlustuskatte puhul tarnijakrediidi kindlustuskatte suhtes kehtivaid sätteid. 3. Ostjakrediidi kirjeldus a) Ostjakrediidiks nimetatakse ühe või enama finantsasutuse ning ühe või enama laenuvõtja vahelist laenulepingut liikmesriikidest pärit kaupade ja/või teenuste eksporti käsitleva ärilepingu rahastamiseks, millega laenuasutus kohustub ostja/laenuvõtja nimel maksma tarnijale tehingu eest sularahas ning ostja/laenuvõtja maksab laenuasutusele krediiditehingut kasutades. b) Ostjakrediidi kindlustuskatet käsitlevaid sätteid kohaldatakse juhul, kui kindlustuskate antakse finantsasutustele olenemata nende registrisse kantud asukohast või registreerimiskohast, tingimusel et ostjakrediidiga kaasneb laenuvõtja tingimusteta kohustus maksta oma võlg tagasi rahastatava ärilepingu täitmisest olenemata. c) Ostjakrediidi kindlustuskatet käsitlevaid sätteid kohaldatakse kindlustuskatte suhtes, mis on finantsasutusele antud seoses vabalt kaubeldavate maksevahenditega, mida see finantsasutus nõuetekohaselt hoiab ja mida ostja vastavalt ärilepingu rahastamise kokkuleppele maksab. 4. Kaasnevate riskide määratlus a) Eraõiguslike võlgnike kommertsrisk on määratletud punktides 14, 15 ja 16. b) Eraõiguslike võlgnike poliitiline risk on määratletud punktides 17–22 ning avalik-õiguslike võlgnike poliitiline risk punktides 15–22. c) Tootmisrisk on määratletud punktis 6. b. d) Krediidirisk on määratletud punktis 6. c. 250 ET Euroopa Liidu Teataja 11/28. kd 5. Võlgniku seisund a) Avalik-õigusliku võlgnikuna käsitatakse iga üksust, mis esindab mis tahes vormis avalikku võimu ning mida ei saa kohtulikul või halduslikul tasandil maksejõuetuks tunnistada. Selleks võib olla riiklik võlgnik, see tähendab üksus, kellel on riigi täielik usaldus ja tagatis, näiteks rahandusministeerium, keskpank või mõni teine avalik-õiguslik üksus, näiteks piirkondlik, munitsipaal- või riigi osalusega institutsioon, või muu avalik-õiguslik asutus. b) Võlgniku seisundi hindamisel võtab kindlustusandja arvesse: — võlgniku õiguslikku seisundit, — võlgniku vastu võetavate õiguslike meetmete tegelikku mõju, — võlgniku rahastamis- ja tuluallikaid; seejuures võetakse arvesse, et avalik võlgnik võib oma võlad tasuda, kasutades allikaid, mis ei ole seotud keskvalitsuse fondidega, näiteks kohalikest maksudest või avalike teenuste eest saadud tuludest, — asukohajärgse riigi valitsuse mõjutus- või kontrollivõimalusi võlgniku üle. c) Võlgnikku, keda ei saa eespool nimetatud kriteeriumide alusel pidada avalik-õiguslikuks võlgnikuks, käsitatakse põhimõtteliselt eraõigusliku võlgnikuna. 2. jagu: Kindlustuskatte rakendamisala 6. Kaetud riskid a) Kaetud riskid on tootmis- või krediidiriskist tulenevad kahjuriskid. b) Tootmisriskist tuleneva kahju puhul saabub kindlustusjuhtum, kui kindlustusvõtja lepinguliste kohustuste täitmine või tellitud kaupade tootmine on peatatud kuueks järjestikuseks kuuks, tingimusel et selle peatamise otseseks ja ainsaks põhjuseks on üks või mitu punktides 14–22 loetletud ja kindlustusega kaetud kahju põhjust. c) Krediidiriskist tuleneva kahju puhul saabub kindlustusjuhtum, kui kindlustusvõtjale ei ole tehtud asjakohase äri- või laenulepingu alusel talle ettenähtud makset kolme kuu jooksul pärast maksetähtaega, tingimusel et selle maksmatajätmise otseseks ja ainsaks põhjuseks on üks või mitu punktides 14–22 loetletud ja kindlustusega kaetud kahju põhjust. d) Kui ostjakrediidiga seotud risk on tingimusteta tagatud, järgib kindlustusandja punktides 32 ja 33 ning punktis 47. a sätestatud põhimõtteid ja menetlusi. 7. Kindlustuskatte ulatus a) Tootmisriski kindlustuskate hõlmab lepingu väärtuse piires kindlustusvõtja poolt lepinguliste kohustuste täitmisel või lepinguga ettenähtud kaupade tootmisel tehtud kulutusi, tingimusel et need tulenevad lepingu tegelikust täitmisest. Tootmisriski kindlustuskate ei hõlma: — kaupade ja/või teenustega seotud kulutusi, mille puhul krediidiriski kindlustuskate juba kehtib, — summasid, mida kindlustusvõtja on maksnud kindlustusega kaetud lepingu alusel väljastatud täitmisgarantii katkemise tõttu; see ei takista kindlustusandjal katta selliseid riske väljaspool käesoleva direktiivi reguleerimisala, ja — summasid, mis vastavad kindlustusvõtja poolt võlgnikule makstavatele trahvidele ja kahjutasudele. b) Krediidiriski kindlustuskate hõlmab ostja poolt vastavalt ärilepingule või laenuvõtja poolt vastavalt laenulepingule võlgnetavat summat (põhisumma ja intress), sealhulgas pärast maksetähtaega lisanduv intress (viiviseintress). Krediidiriski kindlustuskate ei hõlma summasid, mis vastavad kindlustusvõtja poolt võlgnikule makstavatele trahvidele ja kahjutasudele. 8. Katteprotsent a) Katteprotsent ja kindlustusandjalt nõutava hüvitise maksimumsumma määramise alus sätestatakse täpselt kindlustusandja poolt välja antud krediidikindlustuspoliisis. b) Kui kindlustusandja annab katteprotsendi, mis on üle 95 %, järgib ta punktides 32 ja 33 ning punktis 47. a sätestatud põhimõtteid ja menetlusi. 11/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 251 9. Kindlustamata protsendimäär Ilma et see piiraks punkti 8. b kohaldamist, peab kindlustusvõtja ise vastutama kindlustamata protsendimäära eest. Kindlustusandja võib otsustada, et kindlustusvõtja ei pea sellise kindlustamata protsendimäära eest täielikult või osaliselt vastutama. 10. Välisvaluutas tehtavate tehingute kindlustuskate Kui tehingute eest tuleb maksta või neid rahastada ühes või mitmes välisvaluutas, võib kindlustuskatte anda ühes sellises välisvaluutas. 11. Välishanked Ühest või mitmest liikmesriigist pärit isikutega sõlmitavad allhankelepingud on automaatselt hõlmatud kindlustuskattega vastavalt nõukogu 10. detsembri 1982. aasta otsusele 82/854/EMÜ eeskirjade kohta, mida kohaldatakse ekspordigarantiide ja ekspordi liikmesriikidest või finantseerimise valdkonnas kolmandatest riikidest pärit isikutega sõlmitavate allhankelepingute suhtes. (1) teistest 12. Kindlustuskatte jõustumise kuupäev a) Ostjakrediidi kindlustuskate jõustub laenulepingu jõustumise kuupäeval, tingimusel et krediidikindlustuspoliisis ja laenulepingus sätestatud eeltingimused on täidetud. b) Tarnijakrediidi puhul jõustub tootmisriski kindlustuskate ärilepingu jõustumise kuupäeval, tingimusel et krediidikindlustuspoliisis ja ärilepingus sätestatud eeltingimused on täidetud. Krediidiriski kindlustuskate jõustub kuupäeval, mil kindlustusvõtja lepinguliste kohustuste täielik täitmine annab talle õiguse makse saamiseks, tingimusel et krediidikindlustuspoliisis ja ärilepingus sätestatud eeltingimused on täidetud. Krediidiriski kindlustuskate võib siiski jõustuda ka iga osalise tarne või lähetuse kuupäeval, tingimusel et kindlustusvõtjal on lepingu tingimuste kohaselt õigus kindlale ja lõplikule maksele, mille summa vastab tarnitud või lähetatud kaupade ja/või teenuste väärtusele. 3. jagu: Kahju põhjused ja vastutusest vabastamine 13. Kindlustusandja vastutus Kindlustusandja vastutab juhul, kui kahju on otseselt kindlustuskattega kaetud punktides 14–22 nimetatud kahju põhjusest. ja eranditult põhjustatud ühest või mitmest 14. Maksejõuetus Eraõigusliku võlgniku või tema võimaliku garandi maksejõuetus de jure või de facto. 15. Lepinguliste kohustuste täitmata jätmine Lepinguliste kohustuste täitmata jätmine võlgniku või tema võimaliku garandi poolt. 16. Omavoliline lepingu rikkumine või täitmisest keeldumine Tarnijakrediidi korral ostja otsus katkestada või tühistada ärileping või keelduda kaupade ja/või teenuste vastuvõtmisest, ilma et tal oleks õigus seda teha. 17. Kolmanda riigi otsus Muu riigi kui kindlustusandja või kindlustusvõtja riigi valitsuse meede või otsus, sealhulgas valitsuse sekkumiseks peetavad ametivõimude meetmed ja otsused, mis takistavad vastavalt laenu- või ärilepingu täitmist. 18. Moratoorium Üldine moratoorium, mille kuulutab välja võlgniku riigi valitsus või sellise kolmanda riigi valitsus, mille kaudu tehakse laenu- või ärilepinguga seotud makseid. (1) EÜT L 357. 18. 12. 1982, lk 20. 252 ET Euroopa Liidu Teataja 11/28. kd 19. Rahasummade ülekandmise takistamine või sellega viivitamine Poliitilised sündmused, majandusraskused ning õigus- või haldusmeetmed väljaspool kindlustusandja riiki, mis takistavad laenu- või ärilepingu alusel makstavate summade ülekandmist või põhjustavad sellega viivitamist. 20. Võlgniku riigi õigussätted Võlgniku riigis vastu võetud õigussätted, mille kohaselt võlgniku poolt kohalikus vääringus tehtud makseid käsitatakse võla kustutamisena, olenemata sellest, et need maksed ei kata vahetuskursside kõikumise tõttu äri- või laenulepingu valuutasse ümberarvestatuna enam summade ülekandmise päeval kehtivat võlasummat. 21. Kindlustusandja või kindlustusvõtja riigi otsus Kindlustusandja või kindlustusvõtja riigi valitsuse meede või otsus, sealhulgas Euroopa Ühenduse meetmed ja otsused, mis on seotud liikmesriigi ja kolmandate riikide vaheliste kaubandussuhetega, näiteks ekspordikeeluga, kui asjaomane valitsus ei kata seda mõju mõnel muul viisil. 22. Vääramatu jõud Väljaspool kindlustusandja riiki esinev vääramatu jõud, nagu näiteks sõda, sealhulgas kodusõda, revolutsioon, mäss, rahvarahutused, keeristorm, üleujutus, maavärin, vulkaanipurse, hiidlaine ja tuumaavarii, kui nende mõju ei ole kaetud mõne muu kindlustusliigiga. 23. Üldine vastutusest vabastamine Kindlustusandjal peaks olema õigus keelduda vastutusest kahju korral, mis on otseselt või kaudselt seotud järgmisega: a) kindlustusvõtja või tema nimel tegutseva isiku tegevus või tegevusetus; b) kindlustusvõtja õigusi piiravad sätted, mis sisalduvad laenulepingus, ärilepingus või mõnes seonduvas dokumendis, sealhulgas asjaomaste garantii- või tagatiskokkulepetega seotud dokumendid; c) kindlustusvõtja ja võlgniku vahel pärast laenu- või ärilepingu sõlmimist tehtud kokkulepe, mis takistab võla maksmist või põhjustab sellega viivitamist; d) tarnijakrediidi puhul kohustuste täitmata jätmine allhankijate, lepinguosaliste või muude tarnijate poolt, kui seda ei ole põhjustanud punktides 17–22 loetletud kahju põhjustes kirjeldatud poliitilised sündmused. 4. jagu: Kahju hüvitamine 24. Ooteaeg a) Ooteaeg vastab perioodile, mis on ette nähtud kaetud riski materialiseerumiseks vastavalt punktidele 6. b ja 6. c. b) Ooteaega ei pea kohaldama: — kui eraõigusliku võlgniku maksmata jätmise põhjuseks on tema maksejõuetus de jure või de facto, — kahepoolse valitsustevahelise võla restruktureerimise lepingu puhul. 25. Hüvitamine ja õiguste loovutamine a) Kindlustusvõtjal on õigus kahjude hüvitamisele pärast punktis 24 määratletud ooteaja lõppu, tingimusel et kindlustuse ja hüvitamisega seotud eeltingimused on täidetud, nõue on seaduslikult kehtiv ning kindlustusvõtja on pööranud riskijuhtimisele vajalikku tähelepanu. b) Kindlustusandjal on õigus loovutada laenu- või ärilepinguga kindlustusvõtjale antud õigused. 26. Tagatud kohustused Kui võlgniku kohustused kindlustusvõtja ees on tagatud garantii või mõne muu tagatisega, peab kindlustusvõtja võtma kõik kindlustuspoliisis nõutud meetmed, et tagada garantii või mõne muu tagatise kehtivus ja sissenõutavus ning tagatise tegelik sissenõudmine. 11/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 253 27. Hüvitise väljaarvutamine Ilma et see piiraks punkti 31 sätete kohaldamist, ei maksa kindlustusandja hüvitise väljaarvutamisel kindlustusvõtjale summat, mis ületab tema tegeliku kogukahju suurust ja/või mis ületab summa, mida kindlustusvõtjal on tegelikult õigus laenuvõtjalt laenulepingu või ostjalt ärilepingu alusel saada. 28. Hüvitise maksmine Hüvitis makstakse viivitamata ning hiljemalt ühe kuu jooksul pärast ooteaja lõppu, tingimusel et kindlustusandjale on hüvitise nõude esitamisest viivitamata teatatud ning ta on saanud kogu vajaliku teabe, dokumendid ja tõendid, mis on vajalikud nõude seaduslikkuse õigeaegseks tõendamiseks. Tootmisriski kindlustuskattega seotud hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast ooteaja lõppu või, vajaduse korral, pärast eksperdi aruande saamist või pärast seda, kui kindlustusvõtja ja kindlustusandja on kokku leppinud hüvitise suuruse, vastavalt sellele, milline neist tähtaegadest on hilisem. 29. Hüvitise nõudega seotud vaidlused Kui kahju, mille eest kindlustusvõtja hüvitist taotleb, on seotud vaieldavate õigustega, võib kindlustusandja hüvitise maksmise edasi lükata, kuni laenu- või ärilepingus ettenähtud kohus või vahekohus lahendab selle vaidluse kindlustusvõtja kasuks. 30. Kahepoolne valitsustevaheline võla restruktureerimise leping a) Kui kindlustusega kaetud laenu- või ärilepingu kohta sõlmitakse kahepoolne valitsustevaheline võla järgib kindlustusvõtja nii selle laenu- või ärilepingu kindlustatud kui ka restruktureerimislepingus sätestatud tingimusi. Kindlustusvõtja annab restruktureerimise leping, kindlustamata osade puhul kindlustusandjale restruktureerimislepingu täitmisel vajalikku abi. b) Kui kindlustatud summa sisaldub kahepoolses valitsustevahelises võla restruktureerimise lepingus, võib kindlustusandja pärast kahepoolse lepingu jõustumist loobuda punktis 28 ettenähtud ühekuulisest perioodist. 31. Lisakulud Kahju minimeerimiseks või vältimiseks võetavatest meetmetest tulenevad lisakulud kaetakse vastavalt krediidikindlustuspoliisis ettenähtud kindlustuskatte protsendile, kui kindlustusandja on need heaks kiitnud. Lisakulud hõlmavad kohtukulusid ja muid kahju minimeerimise või vältimisega seotud õiguskulusid, kuid ei hõlma nõude kehtivuse tõendamiseks tehtud kulutusi. Kui need kulud on siiski seotud summade või saabunud tähtajaga nõuetega, mille eest kindlustusandja ei ole kindlustuskatet andnud, lisatakse need proportsionaalselt kindlustatud või kindlustamata summadele või saabunud tähtajaga nõuetele. II PEATÜKK: KINDLUSTUSMAKSE 32. Kindlustusmakse määramise üldpõhimõtted Kindlustusmaksete osas taotletakse lähenemist. Sel eesmärgil peab ekspordikrediidi kindlustusmakse: — vastama kindlustusega kaetud riskile (riigirisk, avalik risk ja/või isiklik risk), — asjakohaselt kajastama määratud kindlustuskatte ulatust ja kvaliteeti, — katma piisavalt pikaajalisi tegevuskulusid ja kahju. 33. Kindlustuskatte kvaliteet Punktis 32 nimetatud kindlustuskatte kvaliteedi määramisel võtab kindlustusandja asjakohasel viisil arvesse kindlustuskatte protsenti, selle tingimuslikkust ning muid kindlustuskatte kvaliteeti mõjutavaid asjaolusid. 34. Riigiriski hindamine Iga riigi või riikide kategooria puhul määratakse kindlustusmakse kindlaks asjakohase riigiriski hindamise alusel. 254 ET Euroopa Liidu Teataja 11/28. kd 35. Võlgniku krediidivõime Kindlustusmakse määramisel võtab kindlustusandja asjakohasel viisil arvesse võlgniku krediidivõimet ning tema seisundit vastavalt punktile 5. 36. Riskiperiood Kindlustusmakse arvutamisel võtab kindlustusandja arvesse kogu riskiperioodi ning maksegraafikut ja intressi. 37. Garantiisumma a) Kindlustusmakse tasutakse garantiisummalt ja see põhineb võimaluse korral kindlustusmakse miinimummääral. Miinimummäärasid väljendatakse protsentides kontrollväärtusest, nii nagu oleks kindlustusmakse saadud täies ulatuses kindlustuslepingu sõlmimise või garantii andmise kuupäeval; krediidiriski puhul on selleks kontrollväärtuseks vähemalt laenu põhisumma või ärilepingu (re)finantseeritav summa ning tootmisriski puhul lepingu koguväärtus, millest on lahutatud sissemakse. b) Tootmisriski puhul võib garantiisummat vähendada maksimaalse prognoositava kahjuni. 38. Kindlustusmaksete tasumine a) Kindlustusmakse kogusumma peab olema makstud krediidikindlustuspoliisi väljastamise või garantii andmise päevaks või äri- või laenulepingu täieliku jõustumise päevaks. b) Kindlustusmakse võib tasuda osamaksetena või koos intressimääraga, tingimusel et selle praegune netoväärtus vastab punktis 38. a osutatud kindlustusmakse summale. III PEATÜKK: RIIGIPÕHINE KATTEPOLIITIKA 39. Riigipõhise kattepoliitika määratlemine a) Kindlustusandja määratleb oma suurust ja struktuurilisi majanduslikke piiranguid arvesse võttes oma riigipõhise kattepoliitika, lähtudes riigiriski hindamisest, igale riigile antud garantiide kogumahust ning riigiriskiportfelli koosseisust. b) Riigipõhise kattepoliitika määramisel võtab kindlustusandja arvesse iga võlgnikust riigi liigitust. c) Kindlustusandja võib siiski riigi liigitusest olenemata lõpetada teatava riigiga seotud äritegevuse kindlustamise või seda kindlustamist piirata. 40. Väljastatud garantii kogumahu määratlemine Väljastatud garantii kogumaht määratakse kindlaks kindlustuskatte protsendi piires keskmise tähtajaga ja pikaajaliste äritehingute summa alusel vastavalt direktiivi artiklile 1. 41. Riigirisk a) Väikseima riskiga riikide osas ei saa kindlustusandja oma kattepoliitikale põhimõtteliselt piiranguid kehtestada. b) Teiste riikide puhul võib kindlustusandja kehtestada kattepoliitikale piiranguid. c) Kindlustusandja, kes põhimõtteliselt ei anna kindlustuskatet riigile või teatavale riikide rühmale, võib siiski erandlikult anda kindlustuskatte teatavatele tehingutele kahepoolsest poliitikast või riiklikest huvidest tulenevatel põhjustel või juhul, kui kõnesolevaks tehinguks on olemas piisav hulk vabalt konverteeritavat välisvaluutat. d) Eespool punktis b osutatud riikide puhul võib kindlustusandja määrata riskipiirangud kumulatiivselt või alternatiivselt, näiteks: — kõnesoleva riigi väljastatud garantiide kogumahule, — pakutava kindlustuskatte koguväärtusele, — uute kindlustuskattega lepingute väärtusele, — ühe tehingu kohta antava kindlustuskatte maksimumsummale. Kindlustusandja võib suurendada ka kehtivat kindlustusmakset. Teatava riigi riskipiirangust väiksemate summade puhul ei kehtestata kattepoliitikale piiranguid. 11/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 255 42. Riigipõhise kindlustuskatte eritingimused Kindlustusandja võib igal juhul riigi liigitusest olenemata kohaldada teatava riigi suhtes süstemaatiliselt teatavaid kindlustuskatete tingimusi, näiteks: — kõnesoleva riigi keskpanga või rahandusministeeriumi väljastatud makse- ja/või üleandmisgarantii, — tühistamatu akreditiiv või pangagarantii, — ooteaja pikendamine, — kindlustuskatte protsendi vähendamine, — teatavate tegevusalade või projektiliikide kindlustuskatte vähendamine. IV PEATÜKK: TEATAMISMENETLUSED 43. Teatamismenetluste kohaldamisala a) Kindlustusandjad kohaldavad I, II ja III peatükis sätestatud ühiste põhimõtete suhtes järgmisi menetlusi. b) Need menetlused täiendavad nõukogu 13. detsembri 1973. aasta otsusega 73/391/EMÜ (nõustamis- ja teavitamiskorra kohta krediidikindlustuse, krediidigarantii ja finantskrediidi valdkonnas) (1) kehtestatud menetlusi. 44. Teatamismenetluste liigid Komisjonile ja teistele kindlustusandjatele teatamise menetlusi on nelja liiki: — iga-aastane teatis informatsiooni edastamiseks, — teatis otsuse tegemiseks, — eelteatis informatsiooni edastamiseks, ja — järelteatis informatsiooni edastamiseks. Esitatud andmeid ei avaldata kolmandatele isikutele. 45. Iga-aastane teatis informatsiooni edastamiseks a) Kindlustusandja esitab iga aasta lõpus, kuid hiljemalt järgmise aasta 30. aprilliks teistele kindlustusandjatele ja komisjonile tagasiulatuva aruande oma eelmise aasta tegevuse kohta. See aruanne hõlmab kõiki võlgnikest riike ja sisaldab iga riigi kohta järgmisi andmeid: — kindlustusandja pakutava kindlustuskatte kogusumma, — väljaantud garantii kogumaht, nagu on määratletud punktis 40, — saadud kindlustusmaksed, — sissenõutud summad, ja — makstud hüvitiste summa. b) Kindlustusandja esitab iga aasta alguses, kuid hiljemalt 31. jaanuariks teistele kindlustusandjatele ja komisjonile aruande oma järgmiseks aastaks kavandatud või järgmisel aastal teostatava kattepoliitika kohta, sealhulgas kindlustuspiirangute liigid ja määrad ning tingimused, mida ta kavatseb kindlustuskatte suhtes süstemaatiliselt kohaldada. 46. Teatis otsuse tegemiseks a) Ühenduse eksportijate või pankade konkureerivate pakkumiste korral vastab asjaomane kindlustusandja kohe kõigi teiste asjaomaste kindlustusandjate poolt informatsiooni saamiseks esitatud taotlustele kõnesoleva tehinguga seotud võlgniku seisundi kohta, nagu on määratletud punktis 5. b) Kui võlgniku seisundi suhtes tekib lahkarvamusi, teevad asjaomased kindlustusandjad informatsiooni kättesaadavaks teistele kindlustusandjatele, et jõuda võlgniku seisundi osas ühisarvamusele. c) Kui kindlustusandjad ei jõua võlgniku seisundi osas ühisarvamusele kümne tööpäeva jooksul alates infotaotluse esitamisest, esitavad asjaomased kindlustusandjad selle küsimuse koos asjakohase informatsiooniga komisjonile, kes teeb otsuse käesoleva direktiivi artiklis 4 sätestatud korras. (1) EÜT L 346, 17. 12. 1973, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. 256 ET Euroopa Liidu Teataja 11/28. kd 47. Eelteatis informatsiooni edastamiseks a) Kindlustusandja, kes kavatseb teha erandeid käesoleva lisa sätetest ning kehtestada teatava tehingu või teatava tehinguterühma või teatava sektori või sektorite või teatava riigi või riikide suhtes või üldiselt soodsamad kindlustuskatte tingimused, teatab sellest teistele kindlustusandjatele ja komisjonile vähemalt seitse päeva enne tema otsuse jõustumist ning esitab erandi tegemise põhjused, milleks võib olla näiteks vajadus kohaneda rahvusvahelise konkurentsiga, ja kehtestatava kindlustusmakse määra. b) Kindlustusandja, kes kavatseb kehtestada madalama kindlustusmakse, kui on sätestatud tema iga-aastases teatises vastavalt punktile 45. b, teatab sellest teistele kindlustusandjatele ja komisjonile vähemalt seitse päeva enne tema otsuse jõustumist. c) Kindlustusandja, kes kavatseb pärast teise kindlustusandja teatist vastavalt punktile a või b kehtestada veel soodsamad tingimused kui see teataja, teatab sellest teistele kindlustusandjatele ja komisjonile vähemalt seitse päeva enne tema otsuse jõustumist ning esitab kindlustusmakse määra, mille ta kavatseb kehtestada. d) Kindlustusandja, kes kavatseb vastavalt punktile 41. c anda kindlustuskatte tehingutele, millega seotud võlgnikud on pärit teistele riigist, millele ta tavaliselt kindlustuskatet ei anna, kindlustusandjatele ja komisjonile vähemalt seitse päeva enne tema otsuse jõustumist ning esitab kindlustusmakse määra, mille ta kavatseb kehtestada. teatab sellest 48. Järelteatis informatsiooni edastamiseks a) Kindlustusandja, kes otsustab teha erandeid käesoleva lisa sätetest ning kehtestada teatava tehingu või teatava tehinguterühma või teatava sektori või sektorite või teatava riigi või riikide suhtes või üldiselt vähemsoodsad kindlustuskatte tingimused, peab hiljemalt 31. jaanuariks esitama teistele kindlustusandjatele ja komisjonile teatise eelmise kalendriaasta kohta. b) Kindlustusandja, kes otsustab kohandada üht või mitut valdkonda riigipõhises kattepoliitikas, mis on esitatud tema iga-aastases teatises vastavalt punktile 45. b, teatab sellest kohe teistele kindlustusandjatele ja komisjonile. c) Kui kindlustusandja otsustab pärast teatamist vastavalt punktidele 47. a ja/või 47. b pakkuda samu tingimusi nagu teatise esitanud kindlustusandja, teatab ta sellest kohe teistele kindlustusandjatele ja komisjonile. d) Iga kindlustusandja vastab kohe üksikasjalikult teiste kindlustusandjate või komisjoni poolt palutud selgitustele ja küsimustele oma tegevuse kohta. 49. Elektronposti kasutamine Kõik teatised edastatakse tavaliselt elektronposti teel või vajaduse korral teisi asjakohaseid kirjaliku elekterside vahendeid kasutades


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1377/98 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Reforço dos transportes aéreos para as ilhas pequenas e afastadas da Grécia

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
air transport
intra-EU transport
island region
welfare

formats: html pdf print

text: C 402/120 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 12. 98 Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (5 de Junho de 1998) A Comissªo gostaria de sublinhar que o leite semidesnatado pode jÆ beneficiar de ajudas ao abrigo do actual regime comunitÆrio de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas. Quanto ao n(cid:237)vel da ajuda a este produto, a Comissªo nªo tem a inten(cid:231)ªo de apresentar propostas de altera(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo do Conselho que estabelece os critØrios de fixa(cid:231)ªo dos n(cid:237)veis de ajuda dos diversos produtos lÆcteos abrangidos pelo regime. A legisla(cid:231)ªo vigente nªo permite equiparar o subs(cid:237)dio para o leite semidesnatado ao concedido para o leite completo. (98/C 402/158) PERGUNTA ESCRITA E-1377/98 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Refor(cid:231)o dos transportes aØreos para as ilhas pequenas e afastadas da GrØcia O servi(cid:231)o aØreo para as ilhas pequenas e afastadas da GrØcia Ø frequentemente o œnico meio de comunica(cid:231)ªo ao servi(cid:231)o destas escassas popula(cid:231)ıes. Este servi(cid:231)o caracteriza-se por um elevado custo dado o reduzido nœmero de passageiros e corre o risco de ser suspenso em consequŒncia dos problemas com que se debate a Olimpic Airlines. Dada a necessidade de manter as linhas aØreas regulares para as ilhas pequenas, pergunta-se (cid:224) Comissªo se Ø poss(cid:237)vel subsidiÆ-las com fundos comunitÆrios a fim de manter este servi(cid:231)o e atravØs de que programas. Resposta dada pelo ComissÆrio Kinnock em nome da Comissªo (11 de Junho de 1998) O quadro comunitÆrio de apoio (1994-1999) para a GrØcia nªo prevŒ qualquer medida de aux(cid:237)lio relativa aos custos de explora(cid:231)ªo do transporte aØreo na GrØcia (incluindo os voos domØsticos para as ilhas). No entanto, reconhecendo o tipo de problema levantado pelo Senhor Deputado, a Comunidade estÆ a financiar, neste momento, a constru(cid:231)ªo ou a moderniza(cid:231)ªo das infra-estruturas aeroportuÆrias e portuÆrias localizadas em muitas partes da GrØcia, designadamente as ilhas. Os aux(cid:237)lios (cid:224) explora(cid:231)ªo concedidos pelas autoridades gregas (cid:224)s transportadoras aØreas Ø considerado incompat(cid:237)vel com o mercado comum com base no artigo 92o do Tratado CE. HÆ, no entanto, duas excep(cid:231)ıes a este princ(cid:237)pio: › os aux(cid:237)lios sociais em benef(cid:237)cio dos consumidores, concedidos sem discrimina(cid:231)ªo quanto (cid:224) origem dos servi(cid:231)os podem estar isentos da aplica(cid:231)ªo desse princ(cid:237)pio com base no no 3 do artigo 92o do Tratado CE; › as compensa(cid:231)ıes financeiras concedidas (cid:224) explora(cid:231)ªo das rotas aØreas (cid:224)s quais foram impostas obriga(cid:231)ıes de servi(cid:231)o pœblico nos termos do artigo 4o do Regulamento (CEE) 2408/92 (1), relativo ao acesso das transportadoras aØreas comunitÆrias (cid:224)s rotas aØreas intracomunitÆrias. AtØ ao momento, a GrØcia nªo pediu qualquer isen(cid:231)ªo com base no no 3, al(cid:237)nea a), do artigo 4o do Regulamento (CEE) 2408/92. (1) JO L 240 de 24. 8. 1992


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1453/98 del Olivier DUPUIS a la Comisión. Pregunta sobre la comunicación

eurovoc_concepts:
cultural heritage
enlargement of the Union
interpreting
language teaching
official language
use of languages

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1364/98 του Graham WATSON προς την Επ τροπή. Ερευνητική πρωτοβουλία για μηδενικές εκπομπές

eurovoc_concepts:
EU programme
Japan
development policy
foundation
industrial policy
research and development
school-industry relations
scientific research
sustainable development
technological change

text: C 50/30 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 22. 2. 1999 (1999/C 50/039) GRAPTH ERVTHSH E-1363/98 ypobolh· : Graham Watson (ELDR) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: (cid:201)reynhtikh· prvtoboyli·a gia mhdenike·w ekpompe·w To i·dryma ereynhtikh·w prvtoboyli·aw gia mhdenike·w ekpompe·w (ZERI) aposkopei· sthn ekpo·nhsh syllogikv· n strathgikv· n kai biomhxanikv· n politikv· n me ba·sh thn arxh· thw biv· simhw koinvnikh·w kai oikonomikh·w ana·ptyjhw. Se poie·w ene·rgeiew probai·nei h Epitroph· gia na yposthri·jei thn prvtoboyli·a toy ZERI gia ta sxolei·a h opoi·a sygkentrv· nei sxolei·a kai kolle·gia se synergasi·a me th biomhxani·a; (1999/C 50/040) GRAPTH ERVTHSH E-1364/98 ypobolh· : Graham Watson (ELDR) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: (cid:201)reynhtikh· prvtoboyli·a gia mhdenike·w ekpompe·w To i·dryma ereynhtikh·w prvtoboyli·aw gia mhdenike·w ekpompe·w (ZERI) aposkopei· sthn ekpo·nhsh syllogikv· n strathgikv· n kai biomhxanikv· n politikv· n me ba·sh thn arxh· thw biv· simhw koinvnikh·w kai oikonomikh·w ana·ptyjhw. H iapvnikh· kybe·rnhsh ane·uese pro·sfata se 42 panepisthmiakoy·w sto Panepisth·mio toy To·kyo na ergausoy·n gia to uevrhtiko· plai·sio tvn mhdenikv· n ekpompv· n. Gnvri·zei h Epitroph· to e·rgo toy idry·matow ZERI sto Panepisth·mio tvn Hnvme·nvn Eunv· n to opoi·o systa·uhke prin apo· te·ssera xro·nia apo· to be·lgo biomh·xano Gunther Pauli kai poia epafh· e·xei h Epitroph· me to ZERI; (1999/C 50/041) GRAPTH ERVTHSH E-1365/98 ypobolh· : Graham Watson (ELDR) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: (cid:201)reynhtikh· prvtoboyli·a gia mhdenike·w ekpompe·w To i·dryma ereynhtikh·w prvtoboyli·aw gia mhdenike·w ekpompe·w (ZERI) aposkopei· sthn ekpo·nhsh syllogikv· n strathgikv· n kai biomhxanikv· n politikv· n me ba·sh thn arxh· thw biv· simhw koinvnikh·w kai oikonomikh·w ana·ptyjhw. H iapvnikh· kybe·rnhsh ane·uese pro·sfata se 42 panepisthmiakoy·w sto Panepisth·mio toy To·kyo na ergausoy·n gia to uevrhtiko· plai·sio tvn mhdenikv· n ekpompv· n. Sxedia·zei mh·pvw h Epitroph· na xrhmatodoth·sei paremferh· e·reyna sto pro·gramma gia tiw mhdenike·w empompe·w toy idry·matow ZERI; (1999/C 50/042) GRAPTH ERVTHSH E-1366/98 ypobolh· : Graham Watson (ELDR) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: (cid:201)reynhtikh· prvtoboyli·a gia mhdenike·w ekpompe·w To i·dryma ereynhtikh·w prvtoboyli·aw gia mhdenike·w ekpompe·w (ZERI) aposkopei· sthn ekpo·nhsh syllogikv· n strathgikv· n kai biomhxanikv· n politikv· n me ba·sh thn arxh· thw biv· simhw koinvnikh·w kai oikonomikh·w ana·ptyjhw. Ti· progra·mmata e·xei h·dh h Epitroph· s(cid:146) ayto· ton tome·a kai se poia· shmei·a epikaly·ptontai apo· to e·rgo toy idry·matow ZERI;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1382/98 af Spalato BELLERE' , Cristiana MUSCARDINI , Roberta ANGELILLI til Kommissionen. Omkostninger i forbindelse med lire-euro-konvertering

eurovoc_concepts:
Italy
bank charges
bond
code of conduct
euro
exchange rate
monetary union
national tax
operating cost
public debt

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/121 (98/C 402/159) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1379/98 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: La Laguna Hundehjem p(cid:229) Tenerife Er Kommissionen klar over situationen i La Laguna Hundehjem p(cid:229) Tenerife? Giver protokollen om dyrevelf(cid:230)rd, der er vedfłjet Amsterdam-traktaten, Kommissionen yderligere muligheder for at undersłge p(cid:229)st(cid:229)ede brud p(cid:229) reglerne om dyrevelf(cid:230)rd i en s(cid:229)dan situation, hvor hverken religiłse rettigheder, kulturelle traditioner eller den regionale arv kan bruges som en undskyldning for ikke at respektere dyrs velf(cid:230)rdskrav? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. juni 1998) Den protokol om dyrevelf(cid:230)rd, der er vedfłjet Amsterdam-traktaten, d(cid:230)kker kun landbrug, transport, det indre marked og forskning. Hundes velf(cid:230)rd p(cid:229) et hundehjem falder s(cid:229)ledes uden for protokollens anvendelsesomr(cid:229)de og sorterer alene under de nationale myndigheder. (98/C 402/160) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1382/98 af Spalato BellerØ (NI), Cristiana Muscardini (NI) og Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen Om: Omkostninger i forbindelse med lire-euro-konvertering (7. maj 1998) Den siddende italienske regering har p(cid:229)lagt skatteyderne at betale en s(cid:229)kaldt euroskat p(cid:229) 12. 000 milliarder lire. Nu belaver samme regering sig p(cid:229) via et lovdekret fra skatteministeren at p(cid:229)l(cid:230)gge de italienske borgere at betale samtlige obligatoriske konverteringer fra lire til euro i form af ekstra bankprovisioner for alle transaktionerne. Herudover har den vedtaget, at der skal foretages konvertering af hvert enkelt v(cid:230)rdipapir og ikke af hele portefłljen, hvorved den s(cid:229)ledes ikke har imłdekommet Kommissionens henstilling vedrłrende problemet valutaopdeling, hvorved der fastlagdes en mindste transaktionsenhed svarende til en hundrededel euro. Under disse omst(cid:230)ndigheder p(cid:229)hviler omkostningerne i forbindelse med omveksling til euro udelukkende borgerne, fordi skatteministeren ikke har til hensigt at głre disse transaktioner gratis. Kan Kommissionen p(cid:229) grundlag af ovenst(cid:229)ende betragtninger oplyse, hvilke bestemmelser den agter at vedtage for at beskytte f(cid:230)llesskabsborgerne mod konverteringsmetoder, der sigter mod at p(cid:229)l(cid:230)gge borgerne omkost- ningerne i forbindelse med overgangen til den f(cid:230)lles valuta? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (24. juni 1998) Kommissionen deler det (cid:230)rede medlems synspunkt, at indfłrelsen af euroen skal v(cid:230)re s(cid:229) effektiv som muligt, og at forbrugerne ikke błr straffes. For at kortl(cid:230)gge hvordan dette bedst kan ske, har Kommissionen foretaget en grundig undersłgelse af de praktiske aspekter ved euroens indfłrelse med bistand fra ekspertgrupper. Spłrgsm(cid:229)let om bankgebyrer for omregning har v(cid:230)ret drłftet nłje. Kommissionen vedtog den 23. april 1998 en henstilling, hvori der fasts(cid:230)ttes en standard for god praksis om bankgebyrer for omregning til euro. Standarden omfatter s(cid:229)vel praksis, som Kommissionen anser for lovpligtig p(cid:229) grundlag af forordningerne om euroen (dvs. omregning af indg(cid:229)ende betalinger i overgangsperioden og af konti ved overgangsperiodens udlłb) og anden anbefalet praksis, som bankerne efter Kommissionens mening błr


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1377/98 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Zuschüsse für den Flugverkehr mit kleinen und abgelegenen Inseln Griechenlands

text: C 402/120 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 12. 98 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. Juni 1998) Die Kommission weist darauf hin, da(cid:223) teilentrahmte Milch bereits unter dem geltenden Schulmilchprogramm der Gemeinschaft f(cid:246)rderf(cid:228)hig ist. Was den Umfang der F(cid:246)rderung dieses Erzeugnisses anbelangt, so beabsichtigt die Kommission nicht, eine ˜nderung der vom Rat festgelegten Kriterien zur Festsetzung der Beihilfes(cid:228)tze f(cid:252)r die verschiedenen unter dieses Programm fallenden Milcherzeugnisse vorzuschlagen. Die geltenden Vorschriften gestatten es nicht, die F(cid:246)rderung f(cid:252)r teilentrahmte Milch der F(cid:246)rderung f(cid:252)r Vollmilch anzugleichen. (98/C 402/158) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1377/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Zusch(cid:252)sse f(cid:252)r den Flugverkehr mit kleinen und abgelegenen Inseln Griechenlands Die Luftverkehrsanbindung der kleinen und abgelegenen Inseln Griechenlands ist f(cid:252)r ihre wenigen Einwohner in den meisten F(cid:228)llen die einzige Verkehrsverbindung und -bedienung. Diese Dienstleistungen sind durch hohe Kosten gekennzeichnet, weil sie eben nur von wenigen Flugg(cid:228)sten in Anspruch genommen werden; ihnen droht jetzt die Einstellung, nicht zuletzt, weil Olympic Airways mit Schwierigkeiten zu k(cid:228)mpfen hat. Kann die Kommission angesichts der Notwendigkeit, diese Fl(cid:252)ge nach den kleinen Inseln aufrechtzuerhalten, daher mitteilen, ob aus Gemeinschaftsmitteln eine Subventionierung zur Fortsetzung der Fl(cid:252)ge nach den kleinen und abgelegenen Inseln Griechenlands in Frage kommt? (cid:220)ber welche Programme k(cid:246)nnte dies geschehen? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (11. Juni 1998) Die Beihilferegelung der Gemeinschaft (1994-1999) f(cid:252)r Griechenland sieht keine Ma(cid:223)nahmen im Zusammen- hang mit operationellen Kosten im Luftverkehr in Griechenland (Inlandsfl(cid:252)ge nach den griechischen Inseln inbegriffen) vor. Im Zusammenhang mit den von dem Herrn Abgeordneten angesprochenen Problem unterst(cid:252)tzt die Gemeinschaft zur Zeit allerdings den Bau und die Modernisierung der Infrastrukturen von Flugh(cid:228)fen und H(cid:228)fen in vielen Teilen Griechenlands, einschlie(cid:223)lich der Inseln. Die von den griechischen Beh(cid:246)rden gew(cid:228)hrten operationellen Beihilfen f(cid:252)r Luftfahrtunternehmen sind gem(cid:228)(cid:223) Artikel 92 EG-Vertrag mit dem gemeinsamen Markt unvereinbar. In diesem Zusammenhang gibt es jedoch zwei Ausnahmen: › den Verbrauchern zugute kommende soziale Beihilfen, die ungeachtet des Ursprungs der Dienstleistungen gew(cid:228)hrt werden. Diese Beihilfen k(cid:246)nnen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 92 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag freigestellt werden; › Ausgleichsleistungen f(cid:252)r Fl(cid:252)ge zur Einhaltung der auferlegten gemeinwirtschaftlichen Verpflichtungen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 der Verordnung (EWG) 2408/92 (1) (cid:252)ber den Zugang von Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft zu Strecken des innergemeinschaftlichen Flugverkehrs. Bisher hat Griechenland weder Ausnahmen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 92 Absatz 3 Buchstabe a beantragt noch Artikel 4 der Verordnung (EWG) 2408/92 angewandt. (1) ABl. L 240 vom 24. 8. 1992


title: Kommissionens förordning (EG) nr 972/98 av den 7 maj 1998 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 135/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 98 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 972/98 av den 7 maj 1998 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av ändrad genom marknaden för kommissionens förordning (EG) nr 923/96 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, spannmål (1), senast med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden för ris (3), ändrad genom förordning (EG) nr 192/98 (4), särskilt artikel 13. 3 i denna, och med beaktande av följande: Artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 och artikel 13 i skillnaden förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utveck- lingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad. Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (5), ändrad genom förordning (EG) nr 2993/95 (6), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 20, 27. 1. 1998, s. 16. (5) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 55. (6) EGT L 312, 23. 12. 1995, s. 25. Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten. Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag. Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värme- behandling efter exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut. vilken ett De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1. 1 d i förordning (EEG) nr 1766/92 och i artikel 1. 1 c i förord- ning (EG) nr 3072/95 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förord- ning (EG) nr 1518/95. 8. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/43 Denna förordning träder i kraft den 8 maj 1998. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 7 maj 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen till kommissionens förordning av den 7 maj 1998 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris BILAGA Produktnummer Bidragsbelopp Produktnummer Bidragsbelopp (ecu/ton) (ecu/ton) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 39,51 33,86 33,86 62,27 42,34 39,92 39,92 50,80 39,51 33,86 33,86 39,83 64,34 17,55 42,34 62,27 44,36 35,49 17,55 45,15 36,69 62,27 62,27 83,02 66,42 35,49 37,71 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 42,33 32,45 17,55 17,21 17,21 4,30 7,06 30,63 73,89 34,42 34,42 45,15 45,15 45,15 45,15 33,44 33,44 0,00 53,23 40,75 53,23 40,75 40,75 53,23 40,75 55,77 38,71 40,75 (1) Inget exportbidrag skall beviljas för produkter som har undergått en värmebehandling som har lett till att stärkelsen förgelatinerats. (2) Exportbidrag beviljas i enlighet med den ändrade rådets förordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1. 11. 1975, s. 20). Obs: Produktnumren och fotnoterna definieras i kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1401/98 do Deputado Gerhard HAGER à Comissão. Ciberpolícia

eurovoc_concepts:
communications systems
computer crime
computer network
computer piracy
confidentiality
data protection
database
information network
protection of communications
transmission network

text: 18. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 13/31 As despesas efectuadas pelas autoridades helØnicas elevam-se a 205 milhıes de ecus no final de Maio de 1998, ou seja, 32 % do or(cid:231)amento total do referido PO. Com base em previsıes das mesmas autoridades, o montante de 639,67 milhıes de ecus serÆ gasto na sua totalidade atØ ao fim de 2001, data-limite para os pagamentos do QCA. As negocia(cid:231)ıes entre a Comissªo e o Governo grego para o QCA III nªo foram ainda lan(cid:231)adas. Na presente fase, apenas Ø poss(cid:237)vel confirmar a prioridade a conceder, aquando dessas negocia(cid:231)ıes, (cid:224) conclusªo do eixo ferroviÆrio Sal(cid:243)nica-Atenas-Patras. (1999/C 13/042) PERGUNTA ESCRITA E-1401/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Ciberpol(cid:237)cia Segundo not(cid:237)cias surgidas na imprensa estÆ a ser criada nos EUA uma espØcie de «ciberpol(cid:237)cia». Pretende-se, deste modo, reagir ao risco representado pelos piratas informÆticos, os quais, atravØs dos seus computadores pessoais, conseguem entrar em bases de dados protegidas. TambØm na Europa se acumulam casos deste tipo de pirataria, cujo risco aumenta com a crescente interdependŒncia econ(cid:243)mica gerada pela Internet. 1. 2. Desenvolve igualmente a Comissªo esfor(cid:231)os para criar uma ciberpol(cid:237)cia europeia idŒntica? Em caso afirmativo quais os progressos efectuados e em que consistem? Resposta dada por Anita Gradin em nome da Comissªo (16 de Julho de 1998) A Comissªo nªo considera a possibilidade de cria(cid:231)ªo de uma «Ciberpol(cid:237)cia» ou de qualquer outra for(cid:231)a policial (cid:224) escala europeia. Todavia, a Comissªo estÆ ciente da gravidade das amea(cid:231)as representadas pelos piratas informÆticos, mencionados pelo Senhor Deputado, e de outros tipos de utiliza(cid:231)ªo indevida da tecnologia das redes informÆticas. Assim, no contexto do Grupo dos oito pa(cid:237)ses mais industrializados (G8) e da Uniªo, bem como no (cid:226)mbito do Conselho da Europa, a Comissªo estÆ a analisar os meios para garantir uma protec(cid:231)ªo pœblica eficaz, em especial contra a utiliza(cid:231)ªo de novos meios de telecomunica(cid:231)ıes que favore(cid:231)a as organiza(cid:231)ıes criminosas. Neste sentido, e na sequŒncia de uma recomenda(cid:231)ªo contida no plano de ac(cid:231)ªo da Uniªo para combater o crime organizado, a Comissªo lan(cid:231)ou um estudo sobre a rela(cid:231)ªo existente entre a criminalidade e alta tecnologia. Os resultados e o acompanhamento posterior deste estudo estªo a ser actualmente debatidos a n(cid:237)vel da Comissªo. O estudo pode ser consultado no endere(cid:231)o http://www. qlinks. net/comdocs/washcomm. htm. O comunicado do G8 estÆ dispon(cid:237)vel no endere(cid:231)o http://www2. echo. lu/legal/en/comcrime/sieber. html. Para informa(cid:231)ıes complementares, a Comissªo remete ainda o Senhor Deputado para a sua resposta (cid:224) pergunta escrita no 1510/98, formulada por Robles Piquer (1). (1) Ver p. 38. (1999/C 13/043) PERGUNTA ESCRITA E-1402/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Enfopol De relatos surgidos na imprensa depreende-se ter sido criada, a n(cid:237)vel europeu e no (cid:226)mbito do terceiro pilar, a organiza(cid:231)ªo «Enfopol», facto que «tem amplos efeitos e consequŒncias sobre os Direitos do Homem e a evolu(cid:231)ªo


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1373/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Seguro dos cidadãos de outros Estados-Membros a prestar o serviço militar

eurovoc_concepts:
Community migration
EU national
armed forces
free movement of workers
insurance
migrant worker
national service
seniority
social security

text: 11. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 386/119 (98/C 386/161) PERGUNTA ESCRITA E-1373/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Seguro dos cidadªos de outros Estados-membros a prestar o servi(cid:231)o militar O Tribunal de Justi(cid:231)a considerou recentemente que o servi(cid:231)o militar Ø um dever fundamental dos cidadªos para com o Estado mas que cria obriga(cid:231)ıes por parte do Estado. O ac(cid:243)rdªo proferido pelo Tribunal de Justi(cid:231)a refere que o Estado terÆ que compensar os efeitos desfavorÆveis resultantes do cumprimento do servi(cid:231)o militar e a legisla(cid:231)ªo comunitÆria deverÆ obrigÆ-lo a impor ao patronato a obriga(cid:231)ªo de garantir a cobertura do seguro dos seus trabalhadores a prestar servi(cid:231)o militar desde que o contrato de trabalho nªo tenha sido interrompido antes da mobiliza(cid:231)ªo. Levanta-se no entanto a questªo de saber se esta vantagem pode ser reconhecida a pessoas que trabalhem num Estado-membro que nªo o de nacionalidade, mas tem que cumprir o servi(cid:231)o militar no pa(cid:237)s de que sªo nacionais. Pergunta-se (cid:224) Comissªo se um estrangeiro cidadªo de um Estado-membro pode reivindicar no pa(cid:237)s onde trabalha cobertura de seguro durante o cumprimento do servi(cid:231)o militar no seu pa(cid:237)s de origem e sob que condi(cid:231)ıes. Resposta dada pelo ComissÆrio PÆdraig Flynn em nome da Comissªo (8 de Junho de 1998) Nos termos do direito comunitÆrio, os cidadªos comunitÆrios devem obrigatoriamente estar inscritos num regime de seguro no Estado-membro onde trabalham, nas mesmas condi(cid:231)ıes que os nacionais desse Estado-membro (Regulamento (CE) no 118/97 do Conselho, de 2 de Dezembro de 1996, que altera e actualiza o Regulamento (CEE) no 1408/71 relativo (cid:224) aplica(cid:231)ªo dos regimes de seguran(cid:231)a social aos trabalhadores assalariados, aos trabalhadores nªo assalariados e aos membros da sua fam(cid:237)lia que se deslocam no interior da Comunidade e o Regulamento (CEE) no 574/72 que estabelece as modalidades de aplica(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 1408/ 71) (1). No que respeita, concretamente, ao servi(cid:231)o militar, o Tribunal de Justi(cid:231)a desenvolveu jurisprudŒncia que dÆ respostas precisas (cid:224)s questıes colocadas pelo Senhor Deputado. Em conformidade com essa jurisprudŒncia, se e na medida em que o servi(cid:231)o militar Ø considerado per(cid:237)odo de seguro pela legisla(cid:231)ªo do Estado em que Ø efectuado, os demais Estados-membros devem reconhecŒ-lo como tal para o cÆlculo da presta(cid:231)ªo devida, mesmo quando esses per(cid:237)odos de seguro nªo devessem ser tomados em conta nos termos da sua pr(cid:243)pria legisla(cid:231)ªo (ver o ac(cid:243)rdªo de 15 de Dezembro de 1993, Fabrizii e o. , C-113/92, C-114/92 e C-56/92, Colect. p. I-6707). Inversamente, se o reconhecem para os seus nacionais, devem reconhecer, nas mesmas condi(cid:231)ıes, o servi(cid:231)o militar efectuado noutro Estado-membro (ver o ac(cid:243)rdªo de 25 de Junho de 1997, Romero, C-131/96, Colect. p. I- -3659). Da mesma forma, uma «vantagem social» na acep(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 1612/68 do Conselho, de 15 de Outubro de 1968, relativo (cid:224) livre circula(cid:231)ªo dos trabalhadores na Comunidade (2), atribu(cid:237)da aos nacionais (relev(cid:226)ncia do tempo de servi(cid:231)o militar para determina(cid:231)ªo da antiguidade na empresa) deve igualmente ser concedida aos trabalhadores migrantes que efectuem o servi(cid:231)o militar na respectiva pÆtria (ac(cid:243)rdªo de 15 de Outubro de 1969, Ugliola, Colect. p. 363). Em contrapartida, a jurisprudŒncia Ø restritiva no que respeita (cid:224) protec(cid:231)ªo social complementar. Em conformi- dade com o ac(cid:243)rdªo de 14 de Mar(cid:231)o de 1996 (De Vos, C-315/94, Colect. p. I-1417), «um trabalhador com a nacionalidade de um Estado-membro e empregado noutro Estado-membro nªo tem direito a que as contribui(cid:231)ıes para a caixa complementar dos seguros de velhice e de sobrevivŒncia dos trabalhadores do sector pœblico (quota- -parte do trabalhador e quota-parte da entidade patronal) continuem a ser pagas pelos montantes que seriam devidos se o contrato de trabalho nªo tivesse sido suspenso pelo facto de ter sido chamado a prestar servi(cid:231)o militar, quando tal direito Ø garantido a um nacional do referido Estado que trabalha na fun(cid:231)ªo pœblica e que presta servi(cid:231)o militar neste Estado». (Para uma panor(cid:226)mica completa da jurisprudŒncia nesta matØria, ver a anÆlise bastante circunstanciada do advogado-geral Cosmas no processo C-248/96, Grahame, Colect. 1997, p. I-6407). (1) (2) JO L 28 de 30. 1. 1997. JO L 257 de 19. 10. 1968


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1399/98 dell'on. José APOLINÁRIO alla Commissione. Specificità delle regioni ultraperiferiche nel settore dell'energia

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
EU programme
Structural Funds
energy policy
energy saving
investment aid
peripheral region
renewable energy

text: C 402/126 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 12. 98 (98/C 402/166) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1399/98 di JosØ ApolinÆrio (PSE) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Specificit(cid:224) delle regioni ultraperiferiche nel settore dell(cid:146)energia Per far fronte alle specificit(cid:224) delle regioni ultraperiferiche nel settore dell(cid:146)energia l(cid:146)Unione europea dispone di un programma POSEI-ENERGIA, nel quadro dell(cid:146)insieme delle azioni comunitarie a favore di tali regioni, al di fuori e indipendentemente dai rispettivi quadri comunitari di sostegno. Considerando che tali specificit(cid:224) seguitano a sussistere, si chiede alla Commissione qual Ł il suo orientamento attuale in materia, e in particolare, per quanto concerne la loro incidenza in relazione alla regione delle Azzorre. risposta data dal sig. Papoutsis in nome della Commissione (24 giugno 1998) La misura «energia» del programma POSEIMA stata attuata dalla Commissione per tre anni: in applicazione di tale misura un importo globale di 15 milioni di ECU Ł stato trasferito alla regione autonoma delle Azzorre e destinato a progetti di economia energetica e di energia rinnovabile. L(cid:146)ultimo versamento annuo Ł stato effettuato nel 1994. La Commissione non ha proposto di rinnovare la misura «energia» del programma POSEIMA per il periodo 1995-1999. Per tale periodo ha invece adottato, nel contesto del quadro comunitario di sostegno al Portogallo e dell(cid:146)iniziativa REGIS a favore delle regioni ultraperiferiche, programmi che prevedono misure di sostegno agli investimenti nel settore dell(cid:146)energia nelle Azzorre. Considerando che le Azzorre sono in una situazione di svantaggio non solo per quanto concerne l(cid:146)approvvigio- namento in prodotti energetici convenzionali ma anche dal punto di vista delle potenzialit(cid:224) offerte dalle economie di energia e da talune fonti di energia rinnovabile, nel corso del nuovo periodo di programmazione finanziaria le Azzorre dovrebbero continuare a fruire di aiuti provenienti dai fondi strutturali. (98/C 402/167) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1403/98 di Pedro Marset Campos (GUE/NGL) e Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Irregolarit(cid:224) nella gestione del Piano speciale per il porto di Ibiza (Isole Baleari › Spagna) La commissione per lo sviluppo urbano delle isole di Ibiza e Formentera ha approvato un progetto di piano speciale per il porto di Ibiza, per(cid:242) la relazione di valutazione di impatto ambientale Ł stata aggiunta nella pratica relativa con un notevole ritardo per poter completare il procedimento di informazione pubblica. La direzione generale dei porti ha quindi iniziato ad agire senza aver prima ricevuto l(cid:146)obbligatoria relazione di impatto ambientale, le cui conclusioni hanno causato preoccupazione negli abitanti, in quanto pongono in luce una serie di gravi problemi ambientali, quali effetti sul paesaggio e sulla vita sociale e culturale, problemi che, inoltre, avranno ripercussioni di tipo sociale sul resto dell(cid:146)isola, gran parte delle cui entrate provengono dal turismo. Desta sorpresa che un organismo dell(cid:146)importanza e della reputazione dell(cid:146)Ordine ufficiale degli architetti delle Baleari, che si oppone, e lo ha impugnato, con motivazioni fondate al piano del porto di Ibiza non sia stato specificamente consultato dalla direzione generale per la valutazione e l(cid:146)informazione ambientale. Il progetto, se venisse portato a termine, avrebbe un grave ed irreversibile impatto sul paesaggio attuale della citt(cid:224) di Ibiza e del suo porto, particolarmente sui siti denominati «Faro de Botafoch», «Isla Grossa» o «Isla Valerino» e su zone limitrofe come la «Platja des duros», la cui scomparsa sarebbe totale. Tali siti si trovano nominativamente menzionati nel piano urbanistico per le isole Baleari e nel piano generale di ristrutturazione urbana del municipio d(cid:146)Eivissa, attualmente vigenti, che li qualificano come «paesaggio particolarmente protetto». Altre conseguenze: la distruzione di una zona residenziale ad uso turistico e forti impatti negativi sull(cid:146)ambiente biologico, tanto terrestre quanto marino


title: WRITTEN QUESTION No. 1376/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Abolishment of cotton and tobacco organizations

eurovoc_concepts:
Greece
aid to agriculture
cotton
processing industry
producer organisation
production control
production improvement
supervisory body
terms for aid
tobacco

text: C 50/32 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 2. 1999 Vad g(cid:228)ller gemenskapslagstiftningen m(cid:229)ste de grekiska myndigheterna inf(cid:246)ra en ny f(cid:246)rordning, vilket (cid:228)ven (cid:228)r ett av m(cid:229)len i det operativa programmet (cid:148)Post(cid:148). Det tekniska st(cid:246)det planeras finansiera f(cid:246)rberedande aktiviteter (studier, analyser, seminarier) s(cid:229) att l(cid:228)mplig lagstiftning kan inf(cid:246)ras i tid. (1999/C 50/045) SKRIFTLIG FR¯GA E-1372/98 fr(cid:229)n Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen Ang(cid:229)ende: Fackf(cid:246)reningar och fiskodlingar (7 maj 1998) Framstegen f(cid:246)r fiskodlingarna i Grekland (cid:228)r h(cid:228)pnadsv(cid:228)ckande, s(cid:228)rskilt i v(cid:228)stra Grekland d(cid:228)r mer (cid:228)n 1 000 personer har sin syssels(cid:228)ttning i s(cid:229)dana f(cid:246)retag. P(cid:229) initiativ av fackf(cid:246)reningarna, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n LO-kontoret i Messolongi, har det (cid:228)ven bildats en fackf(cid:246)rening som f(cid:246)rs(cid:246)ker organisera de anst(cid:228)llda l(cid:228)ngs kusten fr(cid:229)n Messolongi till Igoumenitsa. Trots detta n(cid:229)s jag ideligen av fackf(cid:246)reningars protester om att arbetsgivarna har f(cid:246)r vana att ut(cid:246)va p(cid:229)tryckningar mot arbetstagarna f(cid:246)r att de skall dra tillbaka sitt undertecknande av den nya fackf(cid:246)reningens grundmanifest eller inte bli medlemmar i denna. Vissa av dessa fall har jag (cid:228)ven personligen kunnat konstatera vid bes(cid:246)k p(cid:229) platsen. Kommissionen tillfr(cid:229)gas om s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r f(cid:246)renliga med de grundl(cid:228)ggande principerna f(cid:246)r gemenskaps- politiken, den sociala stadgan och (cid:246)vriga best(cid:228)mmelser i f(cid:246)redragen och om den anser det fylla n(cid:229)got syfte att beg(cid:228)ra av de grekiska myndigheterna att de skall kr(cid:228)va att de respekteras (cid:228)ven i detta konkreta fall? Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 juni 1998) Det finns inte n(cid:229)gon gemenskapslagstiftning om f(cid:246)reningsr(cid:228)tt. I sj(cid:228)lva verket f(cid:246)reskrivs det tydligt i artikel 2. 4 i avtalet om socialpolitik, som skall inf(cid:246)rlivas i artikel 137 i EG-f(cid:246)rdraget, att best(cid:228)mmelserna i denna artikel inte g(cid:228)ller bl. a. f(cid:246)reningsr(cid:228)tt. (1999/C 50/046) SKRIFTLIG FR¯GA E-1376/98 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (7 maj 1998) Ang(cid:229)ende: Avskaffande av bomullsorganisationen och tobaksorganisationen Den grekiska regeringen vill genom ett lagf(cid:246)rslag som den lagt fram avskaffa bomullsorganisationen och den nationella tobaksriksorganisationen. Dessa tv(cid:229) specialiserade och decentraliserade organisationer har under femtio (cid:229)r st(cid:229)tt till tj(cid:228)nst med tekniskt st(cid:246)d till producenterna och f(cid:246)r(cid:228)dlingsindustrin f(cid:246)r bomull och tobak och efter 1981 har de (cid:228)ven utf(cid:246)rt den f(cid:246)rberedande tekniska kontrollen f(cid:246)r utbetalning av gemenskapsst(cid:246)d till dessa produkter. Eftersom b(cid:229)de g(cid:228)llande f(cid:246)rordningar och de revideringar av dem som kommissionen har f(cid:246)reslagit f(cid:246)r dessa produkter direkt relaterar utbetalning av st(cid:246)d till kvalitetsfaktorer och kommer att g(cid:246)ra det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att anpassa odlingen till detta ((cid:228)ndring av sorter, fortsatt r(cid:229)dgivning till producenter, specialiserad teknisk kontroll) tillfr(cid:229)gas kommissionen: 1. Hur bed(cid:246)mer den det bidrag bomullsorganisationen och tobaksorganisationen hittills har gett vad g(cid:228)ller tekniskt st(cid:246)d, utveckling och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av bomulls- och tobaksodlingen? 2. Anser den inte att ett avskaffande av dessa organisationer kommer att skapa problem vid utf(cid:246)randet av de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kontrollerna vid utbetalning av st(cid:246)d, b(cid:229)de under den kommande odlingss(cid:228)songen och p(cid:229) l(cid:229)ng sikt, mot bakgrund av att avskaffandet av dem m(cid:246)ter ett totalt och kategoriskt f(cid:246)rd(cid:246)mande fr(cid:229)n alla representanter f(cid:246)r lantbrukare och f(cid:246)r(cid:228)dlingsindustrin och dess anst(cid:228)llda och att det utbetalningsorgan som (cid:228)r under grundande och som kommer att bli ansvarigt f(cid:246)r till(cid:228)mpandet av f(cid:246)rordningarna och utf(cid:246)randet av de f(cid:246)rberedande tekniska kontrollerna kommer att beh(cid:246)va l(cid:229)ng tid f(cid:246)r att fungera ordentligt?


title: Reglamento (CE) n° 972/98 de la Comisión de 7 de mayo de 1998 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los productos transformados a base de cereales y de arroz

text: L 135/42 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 5. 98 REGLAMENTO (CE) No 972/98 DE LA COMISIÓN de 7 de mayo de 1998 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los productos transformados a base de cereales y de arroz LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisión (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece una organi- zación común del mercado del arroz (3), modificado por el Reglamento (CE) no 192/98 (4), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el artículo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92 y en el artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95, la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el artículo 1 de dichos Regla- mentos y los precios de dichos productos en la Comu- nidad puede cubrirse mediante una restitución a la expor- tación; Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95, las restituciones deben fijarse tomando en consideración la situación y las perspectivas de evolución, por una parte, de las disponibi- lidades de cereales, de arroz y arroz partido y de sus precios en el mercado de la Comunidad y, por otra parte, de los precios de los cereales, el arroz y el arroz partido y de los productos del sector de los cereales en el mercado mundial; que, con arreglo a lo dispuesto en los mismos artículos, es conveniente asimismo garantizar a los mercados de cereales una situación equilibrada y un desarrollo natural en lo relativo a precios e intercambios y, además, tener en cuenta el aspecto económico de las exportaciones previstas y el interés por evitar perturba- ciones en el mercado de la Comunidad; Considerando que el Reglamento (CE) no 1518/95 de la Comisión (5), modificado por el Reglamento (CE) no 2993/ 95 (6), relativo al régimen de importación y de exportación de los productos transformados a base de cereales y de arroz ha definido, en su artículo 4, los criterios específicos que deben tenerse en cuenta para calcular la restitución para dichos productos; (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) DO L 20 de 27. 1. 1998, p. 16. (5) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 55. (6) DO L 312 de 23. 12. 1995, p. 25. Considerando que es conveniente graduar la restitución que debe asignarse a determinados productos transfor- mados en función, según los productos, de su contenido de cenizas, de celulosa, de envueltas, de proteínas, de materias grasas o de almidón, puesto que dicho contenido es especialmente significativo de la cantidad de producto de base realmente incorporado en el producto transfor- mado; Considerando que, en lo que se refiere a las raíces de mandioca y a las demás raíces y tubérculos tropicales, así como a sus harinas, el aspecto económico de las exporta- ciones que pueden preverse teniendo en cuenta, en parti- cular, la naturaleza y el origen de dichos productos no requiere en la actualidad la fijación de una restitución a la exportación; que, para determinados productos transfor- mados a base de cereales, la escasa importancia de la participación de la Comunidad en el comercio mundial no requiere en la actualidad la fijación de una restitución a la exportación; Considerando que la situación del mercado mundial o las exigencias específicas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de la restitución para determi- nados productos de acuerdo con su destino; Considerando que la restitución debe fijarse una vez por mes; que puede modificarse en el intervalo; Considerando que algunos productos transformados a base de maíz pueden someterse a un tratamiento térmico, con el riesgo de que se perciba por ellos una restitución que no corresponda a la calidad del producto; que es conveniente precisar que tales productos, que contienen almidón pregelatinizado, no pueden beneficiarse de resti- tuciones por exportación; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan, con arreglo al Anexo del presente Reglamento, las restituciones a la exportación de los productos contemplados en la letra d) del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92 y en la letra c) del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 3072/95 y sujetos al Reglamento (CE) no 1518/95. 8. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 135/43 El presente Reglamento entrará en vigor el 8 de mayo de 1998. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de mayo de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión del Reglamento de la Comisión, de 7 de mayo de 1998, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los productos transformados a base de cereales y de arroz ANEXO (en ecus/t) (en ecus/t) Código del producto 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Importe de las restituciones 39,51 33,86 33,86 62,27 42,34 39,92 39,92 50,80 39,51 33,86 33,86 39,83 64,34 17,55 42,34 62,27 44,36 35,49 17,55 45,15 36,69 62,27 62,27 83,02 66,42 35,49 37,71 Código del producto 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Importe de las restituciones 42,33 32,45 17,55 17,21 17,21 4,30 7,06 30,63 73,89 34,42 34,42 45,15 45,15 45,15 45,15 33,44 33,44 0,00 53,23 40,75 53,23 40,75 40,75 53,23 40,75 55,77 38,71 40,75 (1) No se concederá ninguna restitución por los productos a los que se haya sometido a un tratamiento térmico que produzca una pregelatinización del almidón. (2) Las restituciones se concederán de conformidad con el Reglamento (CEE) no 2730/75 del Consejo (DO L 281 de 1. 11. 1975, p. 20), modificado. NB: Los códigos de productos, incluidas las notas a pie de página, se definen en el Reglamento (CEE) no 3846/87 de la Comisión (DO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1), modificado


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 966/98 af 7. maj 1998 om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1337/97 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

text: L 135/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 5. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 966/98 af 7. maj 1998 om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forord- ning (EF) nr. 1337/97 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestem- melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2052/97 (4), særlig artikel 7, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over restitutionen og/eller afgiften ved udførsel af byg til alle tredjelande blev (cid:134)bnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1337/97 (5); i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 kan Kommissionen p(cid:134) grundlag af de meddelte bud efter fremgangsm(cid:134)den i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 beslutte, at licitationen skal være uden virk- ning; under henvisning til bl. a. kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution eller minimumsafgift; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De bud, der er meddelt fra den 1. indtil den 7. maj 1998 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1337/97 omhandlede licitation over restitutionen eller afgiften ved udførsel af byg, skal være uden virkning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 8. maj 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 287 af 21. 10. 1997, s. 14. (5) EFT L 184 af 12. 7. 1997, s. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1356/98 dell'on. Allan MACARTNEY alla Commissione. Proposte norme USDA in materia di alimenti biologici

eurovoc_concepts:
United States
World Trade Organisation
biotechnology
consumer information
food standard
genetically modified organism
labelling
trading operation

text: C 31/36 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 5. 2. 1999 Viene preso in considerazione pertanto soltanto l(cid:146)indebitamento pubblico verso il resto dell¢economia, mentre sono escluse le passivit(cid:224) pubbliche corrispondenti ad attivit(cid:224) finanziarie detenute all(cid:146)interno del settore pubblico. Per calcolare l(cid:146)entit(cid:224) del debito pubblico conformemente a questa definizione viene esclusa la parte di debito pubblico detenuta dal settore pubblico stesso. Negli ultimi anni gli Stati membri hanno ridotto il debito pubblico facendo ricorso a un maggiore consolida- mento, ottenuto inducendo gli enti pubblici detentori di considerevoli portafogli di attivit(cid:224) finanziarie ad investirne una parte crescente in titoli di Stato. Ad esempio, i fondi della previdenza sociale in Danimarca e in Finlandia negli ultimi anni hanno ristrutturato i loro portafogli aumentando i titoli del debito pubblico. In Finlandia tali operazioni di consolidamento hanno raggiunto il 4,5 % del prodotto interno lordo (PIL) nel 1995. (1999/C 31/044) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1356/98 di Allan Macartney (ARE) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Proposte norme USDA in materia di alimenti biologici Pu(cid:242) la Commissione comunicare quali iniziative intende adottare in merito alle proposte presentate dal Ministero USA dell(cid:146)agricoltura volte alla definizione di nuove norme per tutta l(cid:146)agricoltura biologica negli Stati Uniti? Pu(cid:242) dire se valuta con preoccupazione l(cid:146)aumento degli alimenti che possono essere classificati come biologici e, in particolare, l(cid:146)inclusione degli alimenti modificati geneticamente? Ha considerato l(cid:146)impatto potenziale di queste nuove disposizioni sul mercato europeo e l(cid:146)insieme delle loro implicazioni nel quadro del GATT, a causa delle quali i consumatori europei non potrebbero piø scegliere alimenti biologici tradizionali? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (18 giugno 1998) Come convenuto nell(cid:146)accordo con l(cid:146)organizzazione mondiale del commercio (OMC) relativamente agli ostacoli tecnici agli scambi, la Commissione ha presentato agli Stati Uniti le proprie osservazioni circa la proposta americana di regolamento in materia di agricoltura biologica. Tali osservazioni si basano sull(cid:146)applicazione del regolamento (CEE) 2092/91, del Consiglio, del 24 giugno 1991, relativo al metodo di produzione biologico di prodotti agricoli e all(cid:146)indicazione di tale metodo sui prodotti agricoli e sulle derrate alimentari (1), nonchØ sui progressi scientifici e tecnologici realizzati. ¨ vero che la Comunit(cid:224) ha istituito norme per la produzione e l(cid:146)etichettatura di prodotti biologici. Il regolamento (CEE) 2092/91 del Consiglio prevede all(cid:146)articolo 11 un regime di equivalenza per i prodotti importati da paesi terzi. Tale regime viene gestito dalla Commissione (articolo 11, paragrafo 1) oppure, come Ł il caso per i prodotti provenienti dagli Stati Uniti, dagli Stati membri (articolo 11, paragrafo 6). Le disposizioni comunitarie prevedono che, prima che i prodotti provenienti da paesi terzi vengano immessi in commercio nella Comunit(cid:224) come prodotti biologici, Ł necessario dimostrare che essi siano stati fabbricati con criteri equivalenti a quelli in vigore per la produzione comunitaria. Analogamente, i progetti di regolamenti americani in materia di agricoltura biologica contengono disposizioni di equivalenza per le importazioni da altri paesi, ivi compresa la Comunit(cid:224), negli Stati Uniti. Per quanto si riferisce agli organismi geneticamente modificati, il progetto iniziale di programma nazionale americano in materia di prodotti biologici ne ammetteva la presenza. La Comunit(cid:224) aveva pertanto manifestato la propria preoccupazione nella sua risposta alla notifica americana. A seguito di ci(cid:242), l(cid:146)8 maggio 1998 il segretario presso il ministero americano dell(cid:146)agricoltura ha annunciato modifiche fondamentali dei requisiti nazionali per gli alimenti biologici. I prodotti della biotecnologia, quelli irradiati durante la lavorazione e i biosolidi non saranno ammessi nelle norme rivedute, nØ potranno recare l(cid:146)etichetta di prodotti biologici. Una siffatta modifica sar(cid:224) conforme agli orientamenti del CODEX sull(cid:146)agricoltura biologica, attualmente in fase di discussione, che vietano l(cid:146)uso di organismi modificati geneticamente nella produzione di alimenti biologici. (1) GU L 198 del 22. 7. 1991