title: Sporazum o sodelovanju na področju pomorskega ribištva med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo

text: 346 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 21996A1223(02) 23. 12. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 334/20 o sodelovanju na področju pomorskega ribištva med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo SPORAZUM EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljevanju „Skupnost“, in ISLAMSKA REPUBLIKA MAVRETANIJA, v nadaljevanju „Mavretanija“, v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE OB UPOŠTEVANJU tesnih in privilegiranih odnosov med Skupnostjo in Mavretanijo in želje obeh pogodbenic, da oblikujeta učinkovito partnerstvo v okviru Evro-mediteranskega projekta, ter ob upoštevanju duha sodelovanja, ki ga je vzpostavila Konvencija iz Lomeja, ZAVEDAJOČ SE vloge, ki jo imajo sektor ribištva in z njim povezane industrije pri gospodarskem in družbenem razvoju Mavretanije in raznih regij Skupnosti, ter ob upoštevanju odločenosti pogodbenic, da posodobita in reorganizirata vsaka svojo ribiško floto, OB UPOŠTEVANJU dejstva, da sta Skupnost in Mavretanija podpisnici Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu in da je Mavretanija skladno s to konvencijo uvedla izključno ekonomsko cono, ki sega 200 navtičnih milj od njenih obal, in v kateri izvaja svoje suverene pravice pri raziskovanju, izkoriščanju, ohranjanju in upravljanju virov te cone, OB UPOŠTEVANJU kodeksa odgovornega ribištva, ki ga je sprejel Svet Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, ZAVEDAJOČ SE pomena, ki ga pripisujeta ohranjanju in smotrnemu izkoriščanju ribolovnih virov in varstvu morskega okolja, ODLOČENI, da v skupnem interesu zagotovita ohranjanje, smotrno upravljanje in trajnostni razvoj ribolovnih virov njunega obalnega morja ter da sodelujeta pri oblikovanju sistema nadzora, ki zajema vse ribolovne aktivnosti, s čimer se zagotovi učinkovitost ukrepov za razvoj in ohranjanje ribolovnih virov, V PREPRIČANJU, da se bo izpolnjevanje njunih gospodarskih in socialnih ciljev na področju ribištva pospešilo s tesnim sodelovanjem pri znanstvenem in tehničnem sodelovanju, pod pogoji, ki zagotavljajo ohranjanje in smotrno izkoriščanje virov, OB UPOŠTEVANJU dejstva, da pomorsko ribištvo predstavlja celovit gospodarski cikel, ter v želji vzpostaviti močnejše vezi s tesnim in razširjenim sodelovanjem med obema partnerjema, ki bi zajemalo vse vidike cikla z namenom njegove krepitve, OB UPOŠTEVANJU ciljev in smernic razvojne politike Mavretanije za področje ribištva, V ŽELJI, da bi razvijali različne vidike sodelovanja pri pomorskem ribištvu in z njim povezanih industrijah pod pogoji, ki bi bili ugodni za obe strani, V ŽELJI določiti postopke sodelovanja na področju pomorskega ribištva in z njim povezanih industrij, SPORAZUMELI: 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 347 Člen 1 Namen in opredelitve pojmov zagotovi Mavretaniji finančni prispevek za krepitev zdravstvene inšpekcije in znanstvenega sodelovanja na področju ribištva in za izvajanje politike razvoja ribištva v Mavretaniji. 1. Ta sporazum vzpostavlja načela, pravila in postopke sodelo- vanja med Skupnostjo in Mavretanijo pri ohranjanju in razvija- nju ribolovnih virov in pri ustvarjanju dodane vrednosti, neposredno ali s predelavo, ter določa pogoje za ribolovne aktiv- nosti plovil, ki plujejo pod zastavo držav članic Skupnosti v vodah, v katerih ima Mavretanija suverenost ali pristojnost. 2. V tem sporazumu in njegovih prilogah ter Protokolu: Člen 3 Razvojne dejavnosti Pogodbenici začneta dejavnosti in postopke, ki vodijo v trajnostni razvoj področja ribištva v Mavretaniji in so namenjeni povezova- nju skupnih interesov izvajalcev obeh pogodbenic, kamor spadajo zlasti: (a) je „ribolovno območje Mavretanije“ del morja, v katerem ima Islamska republika Mavretanija suverenost ali pristojnost; — modernizacija obalne ribiške flote in industrij, ki so povezane z ribištvom, (b) so „plovila Skupnosti“ ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države članice Skupnosti in so registrirana v Skupnosti ter delujejo v okviru tega sporazuma; (c) je „ministrstvo“ Ministrstvo za ribištvo in pomorsko gospo- darstvo Mavretanije; — razvoj malega priobalnega ribolova, — razvoj pristaniške infrastrukture in izboljšanje pogojev za sprejem ribiških flot v mavretanskih pristaniščih, — projekti v ribogojstvu, (d) je „nadzorni organ“ delegacija, ki je odgovorna za nadzor in zaščito ribištva v Mavretaniji; — varstvo morskega okolja, (e) so „mavretanska zakonodaja“ mavretanske določbe in pred- pisi; (f) je „Komisija“ Komisija Evropskih skupnosti; — naročanje posebnih študij, — raziskave novih načinov ribolova, ki vodijo v smotrno izko- riščanje ribjih staležev, — izboljšanje in razvoj distribucijskih omrežij za ribiške proiz- (g) je „delegacija“ Delegacija Komisije Evropskih skupnosti v Mavretaniji. vode, Člen 2 Področja sodelovanja — izboljšanje delovanja služb za pomoč na morju in reševalnih služb na morju, — spremljanje izkoriščanja ribolovnih virov, — okrepitev nadzora na morju, 1. Pogodbenici sodelujeta bodisi dvostransko ali znotraj pristoj- nih mednarodnih organizacij, ali če je to ustrezno, na regionalni ali podregionalni ravni, da bi zagotovili ohranjanje in smotrno izkoriščanje ribolovnih virov skladno z ustreznimi določbami Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. — izboljšanje upravnih postopkov upravljanja tega sporazuma, — spodbujanje oblikovanja in razvoja združenj podjetij in meša- nih družb na področju ribištva in ribogojstva ter industrijah, povezanih z njima. 2. Pogodbenici bosta krepili znanstveno in tehnično sodelovanje med njunimi ustanovami, ki so specializirane za področje ribiš- tva. Taki programi in dejavnosti ter postopki so lahko upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti. 3. Pogodbenici krepita gospodarsko, trgovinsko in industrijsko sodelovanje na področju ribištva. V ta namen olajšata izmenjavo in razširjanje informacij o načinih ribolova in ribiškem orodju, o konzerviranju in industrijski predelavi ribiških proizvodov in o načinih varstva morskega okolja. Člen 4 Usposabljanje mornarjev 4. Da bi se zagotovil trajnostni razvoj področja pomorskega ribištva skladno z načeli člena 7 tega sporazuma, Skupnost Skupnost mora posvetiti posebno pozornost potrebam Mavretanije glede usposabljanja mornarjev, tako da krepi svoje kadre ter infrastrukturo in objekte v ustanovah za usposabljanje 348 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 mornarjev v Mavretaniji. V ta namen da Skupnost finančni pri- spevek Mavretaniji v skladu s členom 7 tega sporazuma. Člen 8 Člen 5 Ribolovne možnosti Ribolovne možnosti, ki jih Mavretanija dodeli plovilom Skupno- sti v ribolovnem območju Mavretanije, in finančni prispevek iz člena 7 se določijo v Protokolu k temu sporazumu. Člen 6 Splošni pogoji za izvajanje ribolovnih aktivnosti 1. Za izvajanje ribolovnih aktivnosti morajo imeti plovila Skup- nosti dovoljenje, ki ga izdajo pristojni mavretanski organi na zahtevo pristojnih organov Skupnosti. Ob izdaji dovoljenja plača lastnik ladje pristojbine in prispevke za kritje stroškov opazoval- cev. Skladnost s pogoji za izvajanje ribolovnih aktivnosti 1. Skupnost se obvezuje, da bo sprejela vse potrebne ukrepe, da zagotovi, da njena plovila izpolnjujejo določbe tega sporazuma in mavretanske zakonodaje v skladu s Konvencijo Združenih naro- dov o pomorskem pravu. 2. Mavretanski organi pravočasno uradno obvestijo delegacijo o vseh novih predpisih v zvezi z ribolovom. Plovila Skupnosti imajo mesec dni časa, v katerem morajo začeti izpolnjevati te nove pred- pise. 3. Ukrepi, ki jih sprejme Mavretanija za ureditev ribolova, ne smejo biti diskriminatorni proti plovilom Skupnosti v primerjavi s plovili tretjih držav, niti ne smejo ovirati polnega izvajanja ribo- lovnih pravic, ki jih ta sporazum dodeljuje Skupnosti. 4. Ukrepi v zvezi z delnim prenehanjem ribolovnih aktivnosti ali biološko obnovitvijo določenih vrst se uporabljajo za vse flote, ki iztovarjajo te vrste kot svoj glavni ulov. 2. Skupnost da Mavretaniji na voljo ustrezne informacije o aktiv- nostih svojih plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov v ribolovnem območju Mavretanije, predvsem informacije o iztovorjenih koli- činah, kakor je navedeno v prilogah. 5. Če Mavretanija zaradi sprememb v stanju svojih virov odloči, da bo sprejela druge ohranjevalne ukrepe kakor tiste iz odstavka 4, ki vplivajo na aktivnosti plovil Skupnosti, se pripravijo posve- tovanja med pogodbenicama z namenom spremembe Protokola in prilog k temu sporazumu. 3. Postopki za izdajo dovoljenj ter za plačilo pristojbin in pri- spevkov za kritje stroškov znanstvenih opazovalcev ter vsi drugi pogoji, ki so lahko obvezni za izvajanje ribolovnih aktivnosti plo- vil Skupnosti v ribolovnem območju Mavretanije, so navedeni v prilogah. Namen takih posvetovanj je oceniti znanstvene podlage za ukrepe in, če je to ustrezno, za spremembo finančnega prispevka Skup- nosti skladno z vsemi spremembami ribolovnih možnosti, dolo- čenih v Protokolu. 4. Pogodbenici zagotovita pravilno izvajanje teh postopkov in pogojev z ustreznim upravnim sodelovanjem med pristojnimi organi. Člen 9 Upravno sodelovanje Člen 7 Kompenzacija in finančni prispevki Pogodbenici v želji, da bi zagotovili učinkovitost ukrepov za razvoj in ohranjanje ribolovnih virov: Skupnost dodeli Mavretaniji v zameno za ribolovne možnosti iz člena 5 tega sporazuma: — razvijata upravno sodelovanje, da bi zagotovili, da njuna plo- vila upoštevajo določbe tega sporazuma in mavretanske zako- nodaje o pomorskem ribištvu, — finančno kompenzacijo in — finančne prispevke iz členov 2, 3 in 4. — sodelujeta pri preprečevanju nezakonitega ribolova in boju proti njemu z izmenjavo informacij in tesnim upravnim sode- lovanjem. Navedena finančna kompenzacija in prispevki so navedeni v Pro- tokolu k temu sporazumu. Praktični ukrepi za izvajanje upravnega sodelovanja so navedeni v prilogah. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 349 Pogodbenici v okviru skupnega odbora, predvidenega v členu 10 tega sporazuma preučita praktične postopke upravnega sodelo- vanja. Člen 13 Pomorsko pravo Člen 10 Skupni odbor Da bi zagotovili pravilno uporabo tega sporazuma, se ustanovi Skupni odbor. Skupni odbor med drugim: — nadzoruje izvajanje, razlago in pravilno delovanje sporazuma ter reševanje sporov, — predstavlja potrebno kontaktno točko v zadevah skupnega interesa na področju ribištva, — ovrednoti rezultate sodelovanja med pogodbenicama pri nad- zoru, kakor je navedeno v prilogah k temu sporazumu, — preučuje, kako plovila Skupnosti izvajajo iztovarjanje in pretovarjanje v mavretanskih pristaniščih, — preučuje uporabo predpisov o sodelovanju pri boju proti nezakonitemu ribolovu in o upravnem sodelovanju, ki naj zagotovi spoštovanje mavretanske zakonodaje in določb tega sporazuma. Skupni odbor se sestaja enkrat na leto, izmenično v Mavretaniji in Skupnosti, ali pa na izredni seji na zahtevo katere od pogod- benic. Člen 11 Reševanje sporov Pogodbenici se posvetujeta o vsakem sporu v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma. Nobena določba tega sporazuma ne vpliva ali na kakršen koli način ne posega v poglede katere od pogodbenic glede vprašanj v zvezi s pomorskim pravom. Člen 14 Področje uporabe Ta sporazum se uporablja, na eni strani, za ozemlja, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji iz navedene pogodbe, ter na drugi strani, za ozemlje Islamske republike Mavretanije. Člen 15 Trajanje in veljavnost 1. Sporazum začne veljati 1. avgusta 1996 in je veljaven pet let. 2. Če nobena od pogodbenic ne odpove Sporazuma z obvesti- lom o odpovedi šest mesecev pred iztekom petletnega obdobja, ostane Sporazum v veljavi za nadaljnja petletna obdobja, če vsaj šest mesecev pred iztekom vsakega takega petletnega obdobja ni dano obvestilo o odpovedi. 3. Če je sporazum odpovedan, pogodbenici začneta pogajanja. 4. Pred iztekom Protokola se med pogodbenicama začnejo poga- janja, da bi s skupnim dogovorom določili spremembe ali dodatke k prilogam ali Protokolu. Člen 16 Končne določbe Člen 12 Prilogi in Protokol Protokol in obrazci o ribolovu v njem ter prilogi in njuni dodatki so sestavni del tega sporazuma. Ta sporazum je sestavljen v dvojniku v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in arabskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno; veljati začne na dan, ko pogodbenici druga drugo obvestita, da sta končali svoj postopek sprejemanja. 350 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 o določanju možnosti ribolova in finančne kompenzacije ter finančnih prispevkov za obdobje od 1. avgusta 1996 do 31. julija 2001 PROTOKOL Člen 1 Člen 6 Za obdobje petih let z začetkom 1. avgusta 1996 so možnosti ribolova, predvidene v členu 5 Sporazuma, takšne, kakor so določene v obrazcih o ribolovu, priloženih k temu protokolu. Člen 2 1. Od skupnega zneska finančne kompenzacije iz člena 2 tega protokola, Mavretanija dodeli znesek 250 000 ekujev na leto v obliki finančnega pri- spevka, kakor je določeno v členu 4 Sporazuma, za programe usposab- ljanja za plovbo po morju, ki so namenjeni oblikovanju in razvijanju kadrov, infrastrukture ter objektov in naprav v mavretanskih šolskih usta- novah. 1. Skupni finančni prispevek, predviden v členu 7 Sporazuma, je določen za obdobje iz člena 1 tega protokola v višini 266,8 milijonov ekujev na leto. Ta finančna kompenzacija se plača v petih letnih obrokih, kakor so navedeni v nadaljevanju: 2. Od skupnega zneska finančne kompenzacije iz člena 2 tega protokola, Mavretanija dodeli znesek 200 000ekujev na leto ministrstvu za kritje stroškov seminarjev, za sodelovanje na mednarodnih srečanjih in krajših usposabljanjih. – 1. leto: 55 160 000 ekujev – 2. leto: 54 360 000 ekujev – 3. leto: 53 560 000 ekujev – 4. leto: 52 160 000 ekujev – 5. leto: 51 560 000 ekujev. 2. Mavretanija je v celoti pristojna za porazdelitev skupnega zneska finančne kompenzacije. Člen 3 1. Skupna finančna kompenzacija se nakaže na račun, ki ga ima Cen- tralna banka Mavretanije pri finančni ustanovi, ki jo določi Mavretanija. 2. Letni prispevki, predvideni v členu 2(1) tega protokola, se izplačajo najpozneje do 1. avgusta vsako leto. Finančni prispevek za prvo leto se izplača najpozneje do 30. novembra 1996. Člen 4 Če stanje ribjih staležev to dovoljuje, se lahko možnosti ribolova iz člena 1 tega protokola na zahtevo Skupnosti povečajo. V tem primeru se finančna kompenzacija iz člena 2 tega protokola prilagodi s skupnim dogovorom. Člen 5 Od skupnega zneska finančne kompenzacije iz člena 2 tega protokola Mavretanija dodeli 600 000 ekujev na leto v obliki finančnega prispevka, kakor je določen v členu 2 Sporazuma, za pomoč pri razvoju zdravstvene inšpekcije in raziskav v ribištvu ter za izvajanje politike razvoja mavretanskih ribjih staležev. Člen 7 Če Komisija ne poravna letnih plačil iz člena 2 tega protokola, si Mavre- tanija pridržuje pravico, da začasno prekine uporabo Sporazuma. Člen 8 Pogodbenici podpirata sodelovanje na področju ribištva. Spodbujata povezovanje interesov med zasebnim sektorjem Skupnosti in Mavretanije v okviru podjetniških združenj, mešanih družb in drugih oblik družabni- štva za izkoriščanje ribolovnih virov ter predelovanje in trženje ribiških proizvodov. Člen 9 Lastniki ladij Skupnosti si v celoti lastijo dovoljene ulove, ki jih dosežejo s svojimi plovili, in svobodno odločajo o njihovi prodaji. Vendar obe pogodbenici spodbujata svoje izvajalce, udeležene v prodaji ribiških pro- izvodov, k vzpostavitvi trajnega skupnega posvetovanja z namenom, da se prepreči vsakršna konkurenca, ki lahko poruši ravnovesje na trgu. Člen 10 Lastniki ladij Skupnosti svobodno izbirajo lokalne zastopnike za svoja plovila, vendar morajo slednji imeti mavretansko državljanstvo. Imena in naslovi takih zastopnikov se posredujejo Ministrstvu. Člen 11 Ta protokol se uporablja od 1. avgusta 1996 dalje. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 351 Obrazec o ribolovu št. 1 RIBOLOVNA KATEGORIJA: RIBIŠKA PLOVILA, SPECIALIZIRANA ZA RIBOLOV RAKOV, Z IZJEMO 1. Ribolovno območje RAROGOV 1. 1 Severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: devet navtičnih milj od temeljne črte Beli rt – Rt Timiris. V obdobju, ki ga vsako leto z odlokom določi minister, odgovoren za morski ribolov, ni dovoljen ribolov znotraj območja, ki ga omejujejo spodaj navedene točke: 20o 46’ S 19o 50’ S 19o 21’ S 17o 03’ Z 17o 03’ Z 16o 45’ Z 1. 2 Južno od zemljepisne širine 19o 21’ S: šest navtičnih milj od označbe za plitvino. 2. Dovoljeno orodje: Pridnena vlečna mreža za lov kozic. Uporaba dvojne vreče je prepovedana. Uporaba debelejše vrvi, iz katere je spletena vreča, je prepovedana. 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: 50 mm. 4. Biološka obnovitev: Dva meseca: marec in april. Pogodbenici se lahko sporazumno odločita, da prilagodita zgoraj navedeno obdobje biološke obnovitve. 5. 6. Prilov: 20 % rib in 15 % glavonožcev. Dovoljena tonaža/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Dovoljena tonaža (BRT) 5 500 5 500 5 500 5 500 5 500 Pristojbine v ekujih/BRT/na leto 290 304 320 335 352 7. Pripombe: - 352 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Obrazec o ribolovu št. 2 RIBOLOVNA KATEGORIJA: PLOVILA Z VLEČNO MREŽO 1IN PRIDNENIMI PARANGALI ZA RIBOLOV SENEGALSKEGA OSLIČA 1. Ribolovno območje 1. 1 Severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: črte med naslednjimi točkami: 20o 36’ S 20o 03’ S 19o 50’ S 19o 50’ S 19o 04’ S 17o 36’ Z 17o 36’ Z 17o 12,8’ Z 17o 03’ Z 16o 34’ Z. 1. 2 Južno od zemljepisne širine: 19o 21’ S: 18 navtičnih milj od označbe za plitvino. 2. Dovoljeno orodje: — pridneni parangal, — pridnena vlečna mreža za ribolov osliča. Uporaba dvojne vreče je prepovedana. Uporaba debelejše vrvi, iz katere je spletena vreča, je prepovedana. 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: 60 mm za vlečno mrežo. 4. Biološka obnovitev: dva meseca: september in oktober. Pogodbenici se lahko sporazumno odločita, da prilagodita zgoraj navedeno obdobje biološke obnovitve. 5. 6. Prilov: 35 % rib, 0 % glavonožcev in 0 % rakov. Dovoljena tonaža/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Dovoljena tonaža (BRT) Pristojbine v ekujih/BRT/na leto 8 500 149 8 500 149 8 500 149 8 500 149 8 500 149 7. Pripombe: (1) Ta kategorija ne vključuje zamrzovalnih plovil z vlečno mrežo. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 353 Obrazec o ribolov št. 3 RIBOLOVNA KATEGORIJA: PLOVILA ZA RIBOLOV PRIDNENIH VRST, RAZEN SENEGALSKEGA OSLIČA, Z ORODJI, KI NISO VLEČNE MREŽE 1. Ribolovno območje: 1. 1 Severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 3 navtične milje od temeljne črte Beli rt – Rt Timiris. 1. 2 Južno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 3 navtične milje od označbe za plitvino. 2. Dovoljeno orodje (1): — parangal, — pritrjena zabodna mreža, — ročna ribiška vrvica. Tehnične značilnosti uporabljenih mrež, dolžina mrežastega materiala in najmanjše razdalje med mrežastim materialom ter najmanjše razdalje od obale se določijo do 31. decembra 1996 s skupnim dogovorom tehničnih strokovnjakov, ki jih imenujeta obe pogodbenici. Če se tehnični strokovnjaki ne bi mogli dogovoriti do 31. decembra 1996, se skliče sestanek Skupnega odbora z namenom doseči dokončno rešitev vprašanja do 28. februarja 1997. 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: 120 mm za zabodno mrežo. 4. Biološka obnovitev: dva meseca: september in oktober. Pogodbenici se lahko sporazumno odločita, da prilagodita zgoraj navedeno obdobje biološke obnovitve. 5. 6. Prilov: 0 % glavonožcev in 0 % rakov. Dovoljena tonaža/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Dovoljena tonaža (BRT) 4 200 4 200 4 200 4 200 Pristojbine v ekujih/BRT/na leto < 100 BRT Pristojbine v EUR/BRT/na leto > 100 BRT 140 210 147 221 154 232 162 243 4 200 170 255 7. Pripombe: (1) Vrsto ribolovnega orodja, ki se bo uporabljala, je treba prijaviti ob predložitvi vloge za četr- tletno dovoljenje. 354 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Obrazec o ribolovu št. 4 RIBOLOVNA KATEGORIJA: PLOVILA Z VLEČNO MREŽO ZA LOV PRIDNENIH VRST RAZEN SENEGALSKEGA OSLIČA 1. RIBOLOVNO OBMOČJE: 1. 1 Severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: črte med naslednjimi točkami: 20o 36’ S 20o 03’ S 19o 50’ S 19o 50’ S 19o 04’ S 17o 36’ Z 17o 36’ Z 17o 12,8’ Z 17o 03’ Z 16o 34’ Z 1. 2 Južno od zemljepisne širine: 19o 21’ S: 18 navtičnih milj od označbe za plitvino. 2. Dovoljeno orodje: vlečna mreža Uporaba dvojne vreče je prepovedana. Uporaba debelejše vrvi, iz katere je spletena vreča, je prepovedana. 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: 70 mm. 4. Biološka obnovitev: dva meseca: september in oktober. Pogodbenici se lahko sporazumno odločita, da prilagodita zgoraj navedeno obdobje biološke obnovitve. 5. 6. Prilov: 10 %, od katerih je lahko maksimalno 5 % kozic in 5 % glavonožcev. Dovoljena tonaža/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Dovoljena tonaža (BRT) Pristojbine v ekujih/BRT/na leto 7. Pripombe: 5 500 164 5 500 172 5 500 181 5 500 190 5 500 199 7. 1 1 500 BRT je rezerviranih za 3 zamrzovalna plovila, ki jim ni več dovoljen ribolov v kategoriji „senegalski oslič“, ki je zdaj rezerviran za plovila za lov vlečnimi mrežami, s hlajenimi kadmi z morsko vodo 7. 2 Senegalski oslič lahko ostane na krovu, vendar ne sme predstavljati večine vrste ulova, ki je ob določenem času na krovu. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 355 RIBOLOVNA KATEGORIJA: GLAVONOŽCI Obrazec o ribolovu št. 5 1. Ribolovno območje:Enako, kakor je določeno z mavretansko zakonodajo, ki se uporablja za njena nacionalna plovila. V obdobju, ki ga vsako leto z odlokom določi minister, odgovoren za morski ribolov, ni dovoljen ribolov znotraj območja, ki ga omejujejo spodaj navedene točke: 20o 46’ S 19o 50’ S 19o 21’ S 17o 03’ Z 17o 03’ Z 16o 45’ Z 2. Dovoljeno orodje: Pridnena vlečna mreža. Uporaba dvojne vreče je prepovedana. Uporaba debelejše vrvi, iz katere je spletena vreča, je prepovedana. 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: 70 mm. 4. Biološka obnovitev: dva meseca: september in oktober. Pogodbenici se lahko sporazumno odločita, da prilagodita zgoraj navedeno obdobje biološke obnovitve. 5. Prilov: 6. Dovoljena tonaža/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Dovoljena tonaža (BRT) (1) Število plovil z dovoljenjem za ribolov 7 500 25 Pristojbine v ekujih/BRT/na leto 365 12 000 13 500 15 000 15 000 40 384 45 403 50 423 50 444 7. Pripombe: (1) Dovoljena tonaža (BRT) se lahko spreminja za največ 3 % v prvem in drugem letu in za največ 2 % v zadnjih treh letih. 356 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Obrazec o ribolovu št. 6 RIBOLOVNA KATEGORIJA: RAROG 1. Ribolovno območje 1. 1 Severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 20 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt – Rt Timiris. 1. 2 Južno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 15 navtičnih milj od označbe za plitvino. 2. Dovoljeno orodje: vrše. 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: - 4. Biološka obnovitev: dva meseca: september in oktober. Pogodbenici se lahko v okviru Skupnega odbora sporazumno odločita, da spremenita, podaljšata ali skrajšata zgoraj navedeno obdobje biološke obnovitve. 5. 6. Prilov: 0 %. Dovoljena tonaža/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Dovoljena tonaža (BRT) Pristojbine v ekujih/BRT/na leto 300 254 300 267 300 280 300 294 300 309 7. Pripombe: - 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 357 Obrazec o ribolov št. 7 RIBOLOVNA KATEGORIJA: ZAMRZOVALNA PLOVILA ZA RIBOLOV TUNOV S POTEGALKO 1. Ribolovno območje: 1. 1 Severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt – Rt Timiris. 1. 2 Južno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 30 navtičnih milj od označbe za plitvino. 2. Dovoljeno orodje: potegalka. 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: priporočen je standard ICCAT. 4. 5. 6. Biološka obnovitev: - Prilov: 0 %. Število plovil/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Število plovil z dovoljenjem za ribolov 40 40 40 40 40 Predujem v ekujih/plovilo 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 7. Pripombe: - 358 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Obrazec o ribolovu št. 8 RIBOLOVNA KATEGORIJA: PLOVILA ZA RIBOLOV TUNOV Z RIBIŠKO PALICO IN POVRŠINSKIMI 1. Ribolovno območje PARANGALI 1. 1 Severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 15 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt – Rt Timiris. 1. 2 Južno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 12 navtičnih milj od označbe za plitvino. 2. Dovoljeno orodje: Ribiška palica in površinski parangali. 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: - 4. 5. 6. Biološka obnovitev: - Prilov: 0 % Število plovil/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Število plovil z dovoljenjem za ribolov 17 17 17 17 17 Predujem v ekujih/plovilo 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 7. Pripombe: ribolov z živimi vabami 7. 1 Ribolovno območje, v katerem je dovoljen ribolov z živimi vabami: — severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 3 navtične milje od temeljne črte Beli rt – Rt Timiris, — južno od zemljepisne širine 19o 21’: 3 navtične milje od označbe za plitvino. 7. 2 Minimalna dovoljena velikost očesa mreže za ribolov žive vabe: 8 mm. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 359 Obrazec o ribolovu št. 9 RIBOLOVNA KATEGORIJA: ZAMRZOVALNA PLOVILA ZA RIBOLOV S PELAGIČNO VLEČNO MREŽO 1. Ribolovno območje 1. 1 Severno od zemljepisne širine 19o 21’ S: črte med naslednjimi točkami: 20o 46,3’ S 20o 10,7’ S 19o 50’ S 19o 43’ S 19o 21’ S 17o 03’ Z 17o 24,2’ Z 17o 12,8’ Z 16o 58’ Z 16o 45’ Z 1. 2 Južno od zemljepisne širine 19o 21’ S: 12 navtičnih milj od označbe za plitvino. 2. Dovoljeno orodje: Pelagična vlečna mreža. Uporaba dvojne vreče je prepovedana. Uporaba debelejše vrvi, iz katere je spletena vreča, je prepovedana 3. Minimalna dovoljena velikost očesa mreže: 40 mm. 4. 5. 6. Biološka obnovitev: - Prilov: 3 % rib, 0 % glavonožcev in 0 % rakov. Dovoljena tonaža/Število plovil/Pristojbine: Obdobja 1. 8. 1996 do 31. 7. 1997 1. 8. 1997 do 31. 7. 1998 1. 8. 1998 do 31. 7. 1999 1. 8. 1999 do 31. 7. 2000 1. 8. 2000 do 31. 7. 2001 Število plovil z dovoljenjem za ribolov Pristojbine v ekujih/BT/na mesec 22 2 22 2 22 2 22 2 22 2 7. Pripombe: Plovila se razvrščajo v tri kategorije: — Kategorija 1: bruto tonaža je manjša ali enaka 3 000 BT; zgornja meja: 12 500 t/plovilo/leto; — Kategorija 2: bruto tonaža je večja od 3 000 ton BT, vendar manjša ali enaka 5 000 BT; zgornja meja: 17 500 t/plovilo/leto; — Kategorija 3: bruto tonaža je večja od 5 000 ton BT, vendar manjša ali enaka 8 000 BT; zgornja meja: 22 500 t/plovilo/leto. 360 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 PRILOGA I POGOJI ZA IZVAJANJE RIBOLOVNIH AKTIVNOSTI PLOVIL SKUPNOSTI V RIBOLOVNEM OBMOČJU MAVRETANIJE POGLAVJE I Dokumenti, potrebni za vložitev vloge za dovoljenje 1. Za vsako plovilo, za katerega Komisija prvič zaprosi za dovoljenje, pošlje Ministrstvu pravilno izpolnjeno vlogo v skladu z vzorcem v Dodatku 1 k tej prilogi. Podrobni podatki v zvezi z imenom plovila, njegovo tonažo v BRT, zunanjo registrsko številko, radijskim klicnim signalom, močjo motorjev, skupno dolžino in matičnim pristaniščem, so, kakor so navedeni v registru ribiških plovil Skupnosti. 2. Če lastnik ladje prvič zaprosi za dovoljenje, k vlogi priloži: — izvod potrdila o tonaži, ki ga potrdi država članica, z navedbo tonaže plovila, izražene v BRT, — novejšo, potrjeno barvno fotografijo, ki prikazuje profil plovila v trenutnem stanju. Dimenzije fotografije merijo najmanj 15 cm x 10 cm. 3. Vsakršna sprememba tonaže plovila lastnika ladje zavezuje, da predloži izvod novega potrdila o tonaži, ki ga potrdi država članica, in vseh dokazilnih listin v zvezi s spremembo ter zlasti izvod vloge, ki jo je lastnik ladje vložil pri pristojnih organih, soglasje navedenih organov in podrobne podatke o nastalih spremembah. Če je spremenjena zgradba ali zunanja podoba plovila, je treba predložiti tudi novo fotografijo plovila. 4. Vloge za dovoljenja za gospodarski ribolov se vložijo samo za tista plovila, za katera je bila poslana dokumentacija, zahtevana v skladu s točkami 1, 2 in 3. POGLAVJE II Dovoljenja – vložitev vloge, izdaja in veljavnost 1. Izpolnjevanje pogojev za ribolov 1. 1 Vsako plovilo, ki želi ribariti skladno s tem sporazumom, mora izpolnjevati pogoje za ribolov v ribolovnem območju Mavretanije. 1. 2 Da lahko plovilo izpolnjuje pogoje, ne sme biti ribolov prepovedan njegovemu lastniku, kapitanu niti plovilu samemu. Navedeni morajo imeti urejene odnose z mavretanskimi organi, v kolikor so izpolnili vse predhodne obveznosti, ki izhajajo iz njihovih ribolovnih aktivnosti v Mavretaniji v skladu s sporazumi o ribištvu, sklenjenimi s Skupnostjo. 2. Vloge za dovoljenja 2. 1 Komisija predloži Ministrstvu četrtletne sezname plovil, ki se želijo udeleževati ribolovnih aktivnosti znotraj omejitev, določenih za vsako ribolovno kategorijo v obrazcih o ribolovu, vključenih v Protokol, najmanj 30 dni pred začetkom obdobja veljavnosti zaprošenih dovoljenj. K seznamu se priložijo dokazila o plačilu. Vloge za dovoljenja, ki niso vložene v roku, se ne upoštevajo. 2. 2 Tak seznam za vsako ribolovno kategorijo jasno navaja tonažo, število plovil in, za vsako plovilo posebej, njegove glavne značilnosti, vključno z ribolovnim orodjem, zneskom pristojbin in stroški znanstvenih opazovalcev za zadevno obdobje ter številom mavretanskih mornarjev. Vsakršna sprememba v podatkih o plovilu, ki nastane bodisi po datumu vložitve vloge bodisi po datumu vložitve zadnje vloge za taka plovila, se navede v dopolnilnem seznamu. Ne sme se narediti nobena sprememba v zvezi s podatki iz registra ribiških plovil Skupnosti, dokler se ne ažurira register sam. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 361 2. 3 Datoteka z vsemi podatki, potrebnimi za pripravo dovoljenja za gospodarski ribolov, vključno s spremembami podatkov o plovilu, se z začetkom veljavnosti od 1. februarja 1998 prav tako priloži k vlogi za dovoljenje, in sicer v formatu, skladnem s programsko opremo, ki jo uporablja Ministrstvo. 2. 4 Vloge za dovoljenja se sprejmejo le za plovila, ki izpolnjujejo pogoje in so izpolnila vse formalnosti iz točk 2. 1, 2. 2 in 2. 3. 2. 5 Da se olajšajo pregledi ob vstopu v območje ali izstopu iz njega, lahko plovila, ki imajo dovoljenja za gospodarski ribolov za sosednje države, v svojih vlogah za dovoljenje navedejo zadevno državo in vrsto rib ter obdobje veljavnosti takih dovoljenj. 3. Izdaja dovoljenj 3. 1 Ministrstvo izda dovoljenja plovilom po prejemu ustreznih plačil iz poglavja 4 najmanj 10 dni pred začetkom obdobja njihove veljavnosti. Dovoljenja se lahko pridobijo v oddelkih Ministrstva v Nouadhibouu ali Nouakchottu. 3. 2 Dovoljenja se pripravijo v skladu s podatki v obrazcih o ribolovu, vključenih v Protokol. V njih so navedeni tudi obdobje, tehnične značilnosti plovila, število mavretanskih mornarjev in sklicevanja na plačila pristojbin. 3. 3 Dovoljenja za gospodarski ribolov se lahko izdajo le za plovila, ki so izpolnila vse upravne formalnosti, potrebne za izdajo dovoljenja. 3. 4 Delegacija Komisije je obveščena o vlogah za dovoljenja, ki so jih mavretanski organi zavrnili. Če je to primerno, Ministrstvo zagotovi dobropis za vsa plačila v povezavi z njimi, po odbitku preostanka vseh zapadlih neplačanih denarnih kazni. 4. Veljavnost in uporaba dovoljenj 4. 1 Dovoljenja veljajo le za obdobje, za katero so plačane pristojbine, ter za ribolovno območje, vrsto orodja in ribolovno kategorijo, navedene v dovoljenju. 4. 2 Dovoljenja se izdajo za določeno plovilo in niso prenosljiva. Vendar se v primeru višje sile, ki jo ustrezno dokažejo pristojni organi države članice zastave, in na zahtevo Komisije dovoljenje, izdano za eno plovilo, čim prej zamenja z dovoljenjem, izdanim za drugo plovilo enake kategorije, pod pogojem, da dovoljena tonaža za navedeno kategorijo ni presežena. 4. 3 Dovoljenje, ki se zamenja, se vrne Ministrstvu, ki nato izda novo dovoljenje. 4. 4 Vsakršne spremembe v zneskih, plačanih zaradi umika pred prvim dnem veljavnosti dovoljenja ali prenosa dovoljenja, se naredijo pred izdajo nadomestnega dovoljenja. 4. 5 Dovoljenja je treba ves čas hraniti na krovu plovila, ki izpolnjuje pogoje, in predložiti inšpekcijskim organom ob vsakem pregledu. POGLAVJE III Pristojbine 1. 2. 3. Pristojbine se izračunavajo za vsako plovilo posebej na podlagi stopenj, določenih v obrazcih o ribolovu, vključenih v Protokol. Pristojbine se plačajo v četrtletnih obdobjih z izjemo krajših obdobij, ki so določena s Sporazumom ali izhajajo iz uporabe le-tega, takrat pa se pristojbine plačajo sorazmerno glede na dejanski čas veljavnosti dovoljenja. Četrtletje zajema eno od trimesečnih obdobij, ki se začnejo s 1. avgustom, 1. novembrom, 1. februarjem ali 1. majem. POGLAVJE IV Načini plačevanja 1. Plačila se izvršijo v ekujih: 362 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 (a) pristojbine: — s prenosom na enega od tujih računov Centralne banke Mavretanije, na račun Trésor de la Mauritanie; (b) stroški znanstvenih opazovalcev: — s prenosom na enega od tujih računov Centralne banke Mavretanije, na račun Trésor de la Mauritanie. (c) denarne kazni: — s prenosom na enega od tujih računov Centralne banke Mavretanije, na račun Trésor de la Mauritanie. 2. Zneski iz točke 1 se štejejo kot dejansko prejeti ob prejemu potrdila s strani državne zakladnice ali Ministrstva, ki sledi uradnemu obvestilu Centralne banke Mavretanije. POGLAVJE V Sporočanje podatkov o ulovu 1. Trajanje plovbe plovila Skupnosti se določi: — kot obdobje, ki preteče med vstopom v ribolovno območje Mavretanije in izstopom iz njega, — ali kot obdobje, ki preteče med vstopom v ribolovno območje Mavretanije in pretovarjanjem. 2. Ribolovni dnevnik 2. 1 Kapitani plovil vsak dan beležijo vse operacije, določene v vzorcu ribolovnega dnevnika, ki je priložen kot Dodatek 2 k tej prilogi. Ta dokument mora z berljivo pisavo izpolniti in podpisati kapitan plovila. 2. 2 Ribolovni dnevniki, v katerih niso vneseni vsi vpisi ali ki vsebujejo napačne podatke, se štejejo kot nepravilno izpolnjeni. 2. 3 Ob koncu vsake plovbe kapitan plovila pošlje izvirnik ribolovnega dnevnika neposredno nadzornim organom. Lastnik ladje mora poslati izvod dnevnika Delegaciji. 2. 4 Neizpolnjevanje določb iz točk 2. 1, 2. 2 ali 2. 3 avtomatično sproži, ne glede na kazni, ki jih določa mavretanska zakonodaja, začasen odvzem dovoljenja za gospodarski ribolov, dokler lastnik ladje ne izpolni obveznosti. 3. Priloga k ribolovnemu dnevniku 3. 1 Kapitani plovil vodijo prilogo k ribolovnemu dnevniku, prikazano v vzorcu, priloženem kot Dodatek 3 k tej prilogi. Dnevnik ob vsakem iztovarjanju in pretovarjanju z berljivo pisavo izpolni in podpiše kapitan plovila. 3. 2 Ob koncu vsakega iztovarjanja lastnik ladje najpozneje v 30 dneh pošlje izvirnik ribolovnega dnevnika po pošti nadzornim organom. 3. 3 Ob koncu vsakega dovoljenega pretovarjanja lastnik ladje takoj pošlje izvirnik priloge k ribolovnem dnevniku nadzornim organom. 3. 4 Neizpolnjevanje točke 3. 1, 3. 2 ali 3. 3 avtomatično sproži, ne glede na kazni, ki jih določa mavretanska zakonodaja, začasen odvzem dovoljenja za gospodarski ribolov, dokler lastnik ladje ne izpolni svojih obveznosti. 4. Prijave o četrtletnem ulovu 4. 1 Ob koncu tretjega meseca vsakega četrtletja Komisija obvesti Ministrstvo o količinah ulova, ki so jih vsa plovila Skupnosti dosegla v preteklem četrtletju. 4. 2 Informacije se razčlenijo po mesecu, vrsti ribolova, plovilu in vrsti rib. 5. Zanesljivost podatkov Informacije v dokumentih iz točk 1, 2, 3 in 4 morajo odražati dejansko stanje v ribolovu, da se lahko izoblikuje ena od podlag za spremljanje sprememb v ribiških staležih. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 363 POGLAVJE VI Prilov 1. 2. 3. V skladu z mavretansko zakonodajo se odstotek prilova, ki je določen na obrazcu v Protokolu, med ribolovom nenehno izračunava glede na skupno maso ulova. Odstotki, ki presegajo dovoljeni stranski ulov, se kaznujejo v skladu z mavretansko zakonodajo, kršiteljem, kapitanom in plovilom pa se lahko v celoti prepove izvajanje vseh ribolovnih aktivnosti v Mavretaniji. Hramba rarogov na krovu plovil, ki niso plovila z vršami za lov rarogov, je prepovedana. Kršitelji so kaznovani v skladu z mavretansko zakonodajo. POGLAVJE VII Vkrcavanje mavretanskih mornarjev 1. Vsako plovilo Skupnosti sprejme na krov mavretanske mornarje, vključno s častniki, častniki pripravniki in znanstvenim opazovalcem, za čas plovbe. Pri tem so vsaj: 1. 1 v prvih treh letih uporabe tega sporazuma: — 2 mornarja na plovilih z manj kakor 200 BRT; — 3 mornarji na plovilih z najmanj 200 BRT in manj kakor 250 BRT; — 4 mornarji na plovilih z najmanj 250 BRT in manj kakor 300 BRT; — 5 mornarjev na plovilih z najmanj 300 BRT ali več. 1. 2 v naslednjih letih: — 3 mornarji na plovilih z manj kakor 200 BRT; — 4 mornarji na plovilih z najmanj 200 BRT in manj kakor 250 BRT; — 5 mornarjev na plovilih z najmanj 250 BRT in manj kakor 300 BRT; — 6 mornarjev na plovilih z najmanj 300 BRT ali več. 1. 3 Lastniki ladij si prizadevajo, da na krov sprejmejo dodatno število mavretanskih mornarjev. 1. 4 Lastniki ladij lahko svobodno izbirajo mavretanske mornarje, častnike in častnike pripravnike, ki jih sprejmejo na krov svojega plovila. 2. 3. 4. Pogodbe o zaposlitvi mornarjev se sestavijo v Mavretaniji med lastniki ladij ali njihovimi zastopniki in mornarji. Pogodbe zajemajo ureditve socialnega zavarovanja, ki veljajo za mornarje, vključno z življenjskim, nezgodnim in zdravstvenim zavarovanjem. Plačilni pogoji ne smejo biti milejši od tistih, ki veljajo za posadke mavretanskih plovil. Dogovorjene plače se izplačajo skladno z določbami pogodbe o zaposlitvi. Lastniki plovil Skupnosti zagotavljajo mavretanskim mornarjem, častnikom in častnikom pripravnikom enake pogoje za zaposlovanje in jim dodeljujejo enake naloge, kakor so rezervirane za mornarje, častnike in častnike pripravnike iz drugih držav. 5. Mornarji se en dan pred predlaganim datumom izplutja javijo pri kapitanu določenega plovila. Če se mornar ne javi ob času za odhod, je plovilu dovoljeno zapustiti mavretansko pristanišče takoj, ko prejme potrdilo o odsotnosti za mornarja, ki ga izdajo nadzorni organi. Lastnik ladje stori vse potrebno, da zagotovi, da se število mornarjev, zahtevano skladno s tem protokolom, sprejme na krov njegovega plovila najpozneje do naslednje plovbe. 6. Dvakrat na leto, 1. januarja in 1. julija, pošljejo lastniki ladij Ministrstvu za vsako plovilo seznam mavretanskih mornarjev, ki so jih vkrcali. Do prejema seznama se izdaja dovoljenja začasno odloži. 364 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 7. Neizpolnjevanje katere od določb iz točke 1 se kaznuje v skladu z mavretansko zakonodajo in lahko ima za posledico začasni odvzem ali, v primeru večkratnih kršitev, dokončni odvzem dovoljenja. POGLAVJE VIII Tehnični pregledi 1. 2. 3. 4. 5. 1. 2. Enkrat na leto in po vsaki spremembi tonaže ali ribolovne kategorije, ki zahteva uporabo drugačnega orodja, se vsa plovila Skupnosti zglasijo v pristanišču Nouadhibou, da se na njih opravijo pregledi, ki jih zahteva veljavna zakonodaja. Taki pregledi se opravijo v 48 urah po pristanku plovila v pristanišču. Z odstopanjem od prejšnjega odstavka so postopki tehničnih pregledov, ki veljajo za plovila za ribolov tunov, plovila s površinskimi parangali za lov pelagičnih vrst, kakor so določeni s poglavjema XIII in XIV tega sporazuma. Takoj po opravljenem tehničnem pregledu se kapitanu izda potrdilo. To potrdilo je treba ves čas hraniti na krovu. S tehničnim pregledom se preverja skladnost tehničnih značilnosti plovila in orodja na njem ter zagotavlja, da so določbe, ki se nanašajo na mavretansko posadko, izpolnjene. Stroške pregleda nosi lastnik ladje skladno s stopnjami, določenimi z mavretansko zakonodajo. Stroški ne smejo presegati zneska, ki ga za enake storitve običajno plačajo druga plovila. Če lastnik ladje ne ravna v skladu s točkama 1 in 2, se mu dovoljenje za gospodarski ribolov avtomatično začasno odvzame, dokler teh obveznosti ne izpolni. POGLAVJE IX Identifikacija plovila Identifikacijske oznake vseh plovil Skupnosti morajo biti skladne z ustrezno zakonodajo Skupnosti. Ministrstvo mora biti obveščeno o tej zakonodaji pred začetkom veljavnosti tega sporazuma. Ministrstvo mora biti tudi obveščeno o vseh spremembah v zakonodaji najmanj 30 dni pred začetkom njihove veljavnosti. Vsem plovilom, ki nameravajo prikriti zunanje identifikacijske oznake, bodo naložene kazni, ki jih določa veljavna zakonodaja. POGLAVJE X Začasni ali dokončni odvzem dovoljenj Če se mavretanski organi odločijo, da bodo na podlagi tega protokola ali mavretanske zakonodaje začasno ali dokončno odvzeli dovoljenje plovilu Skupnosti, kapitan navedenega plovila preneha z ribolovnimi aktivnostmi in odpluje proti pristanišču Nouadhibou. Ob prihodu v Nouadhibou pošlje izvirnik svojega dovoljenja pristojnim organom. Ko so zahtevane obveznosti pravilno izpolnjene, Ministrstvo obvesti Komisijo, da je začasni odvzem dovoljenja ukinjen in dovoljenje se vrne. POGLAVJE XI Druge kršitve 1. 2. Razen v primerih, ki so posebej predvideni s tem sporazumom, se vse druge kršitve kaznujejo v skladu z mavretansko zakonodajo. V primeru resnih ali zelo resnih kršitev v ribištvu, kakor so določene z mavretansko zakonodajo, si Ministrstvo pridržuje pravico, da plovilom, kapitanom in po potrebi lastnikom ladij začasno ali dokončno prepove izvajanje vseh ribolovnih aktivnosti v mavretanskih vodah. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 365 POGLAVJE XII Denarne kazni Znesek denarnih kazni, ki so naložene plovilom Skupnosti, se izračunava znotraj minimalne in maksimalne meje, ki jo določa mavretanska zakonodaja. Ta znesek se določi v skladu s postopkom iz točke 3 poglavja VIII Priloge II. POGLAVJE XIII Določbe v zvezi s plovili za lov izrazito selivskih vrst (plovila za ribolov tunov in plovila s površinskimi parangali) 1. Z odstopanjem od določb poglavij I in II Priloge I se dovoljenja za plovila za ribolov tun izdajo za obdobje dvanajstih mesecev. Izvirnik dovoljenja je treba ves čas hraniti na krovu plovila in predložiti na zahtevo pristojnih mavretanskih organov. Vendar se plovilo ob prejemu uradnega obvestila o plačilu predujma, ki ga mavretanskim organom pošlje Komisija, vnese v seznam plovil s pooblastilom za ribolov, ki se pošlje mavretanskim organom, odgovornim za nadzor ribištva. Do prispetja samega dovoljenja se lahko izvod navedenega dovoljenja prejme po faksu; ta izvod je treba hraniti na krovu. 2. 3. 4. 5. Pred prejetjem dovoljenja je treba vsako plovilo poslati v preglede, ki jih zahteva veljavna zakonodaja. Z odstopanjem od določb poglavja VIII te priloge se lahko taki pregledi opravijo v tujem pristanišču, ki ga pogodbenici določita skupaj. Vse stroške, povezane s pregledom, nosi lastnik ladje. Pristojbina, ki jo mora lastnik ladje plačati, znaša 20 ekujev na tono ulova znotraj ribolovnega območja Mavretanije. Dovoljenja se izdajo po nakazilu pavšalnega zneska v višini predujma, določenega v obrazcih o ribolovu v Protokolu, na enega od tujih računov Centralne banke Mavretanije, na račun Trésor de la Mauritanie, Ribolovni dnevnik, skladen z vzorcem ICCAT v Dodatku 4 k tej prilogi, se vodi za vsako ribolovno obdobje, preživeto v mavretanskih vodah. Izpolni se tudi, kadar ulov ni dosežen. Za obdobja, ko plovilo ni v mavretanskih vodah, se v zgoraj navedeni dnevnik vnesejo besede „zunaj izključne ekonomske cone Mavretanije“. Ribolovni dnevniki iz tega odstavka se pošljejo mavretanskim organom v 15 dneh po prihodu plovil v pristanišče. Izvodi teh dokumentov se pošljejo znanstvenim ustanovam iz tretjega pododstavka odstavka 6 spodaj. 6. Mavretanski organi pripravijo potrdilo o pristojbinah za preteklo koledarsko leto na podlagi prijav ulova za vsako plovilo Skupnosti in vseh drugih informacij, s katerimi razpolagajo. Izjava za preteklo leto prispe do Komisije do 31. marca, ta pa jo hkrati posreduje lastnikom ladij in državnim organom držav članic do 15. aprila. Če lastniki ladij spodbijajo poročilo, ki ga predloži Mavretanija, lahko zaprosijo ustrezne znanstvene ustanove, npr. francoski Institut de Recherche Scientifique et Technique d’Outre-Mer (Orstom) in Instituto Espańol de Oceanografia (IEO), da preverijo podatke o ulovu pred posvetovanjem z mavretanskimi organi z namenom, da se izdela zaključno poročilo do 15. maja tekočega leta. Če lastniki ladij do tega datuma ne sporočijo kakih opažanj, se poročilo, ki ga pripravijo mavretanski organi, šteje kot končno. Države članice pošljejo Komisiji končna poročila v zvezi s svojimi flotami. 366 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Vsako zapadlo plačilo poleg predujma izplačajo lastniki ladij mavretanskim organom najpozneje do 31. maja navedenega leta. Vendar če je znesek iz zaključnega poročila nižji od predujma iz odstavka 4, se preostanek ne povrne lastniku ladje. 7. Z odstopanjem od poglavja I Priloge II morajo plovila v treh urah po vstopu v območje ali izstopu iz njega sporočiti svoj položaj in količino ulova na krovu neposredno mavretanskim organom, če je le mogoče po faksu, sicer pa po radiu. Številko faksa in radijsko frekvenco objavijo nadzorni organi. Mavretanski organi in lastniki ladij hranijo izvod sporočil preko faksa ali posnetek sporočil preko radijske zveze, dokler obe pogodbenici ne odobrita končnega poročila o pristojbinah iz odstavka 6. 8. 9. Z odstopanjem od določb poglavja VII te priloge si plovila za ribolov tunov s potegalkami prizadevajo, da zaposlijo najmanj enega mavretanskega mornarja na plovilo, medtem ko morajo plovila za ribolov tunov z ribiško palico zaposliti tri mavretanske mornarje na plovilo za čas ene plovbe. To vključuje častnike, častnike pripravnike in znanstvene opazovalce. Z odstopanjem od točke 1 poglavja V Priloge II se lahko na prošnjo mavretanskih organov in s skupnim dogovorom z zadevnimi lastniki ladij na krov plovila za ribolov tunov s potegalkami sprejme en znanstveni opazovalec na plovilo za dogovorjeno obdobje. POGLAVJE XIV Predpisi za zamrzovalna plovila s pelagično vlečno mrežo 1. Z odstopanjem od določb poglavij I in II te priloge morajo vloge za dovoljenja dospeti do Ministrstva najpozneje sedem dni pred začetkom ribolovnih aktivnosti. Priloženi morajo biti dokazilo o plačilu in dokumenti, ki potrjujejo tehnične značilnosti. Ministrstvo pripravi dovoljenja za gospodarski ribolov ob predložitvi potrdila o prejemu plačila, ki ga izda državna zakladnica Mavretanije. Dovoljenje za gospodarski ribolov se hrani na krovu vsakega plovila. Če se izvirnik dovoljenja plovilu ne more izročiti iz praktičnih razlogov, se lahko na krovu hrani tudi izvod ali faks. V zares izjemnih primerih lahko Ministrstvo odobri začasna dovoljenja z omejeno veljavnostjo plovilom, za katera državna zakladnica Mavretanije še ni prejela plačila pristojbin za dovoljenja, če ima Ministrstvo dokazilo o plačilu. Dovoljenja se izdajajo za obdobje vsaj enega meseca. Veljavnost dovoljena mora biti v vseh primerih večkratnik polovice meseca. V primerih višje sile smejo lastniki plovila, ko so zaprosili za začasno prekinitev dovoljenja za prizadeto plovilo, porabiti preostalo obdobje veljavnosti dovoljenja pri novem dovoljenju za nadomestno plovilo. 2. 3. Z odstopanjem od določb poglavja VIII te priloge potekajo predhodni pregledi plovil v Evropi. Stroške potovanja in dnevnice dveh oseb, ki ju določi Ministrstvo, da opravita preglede, plačajo lastniki ladij. Pristojbine, vključno z vsemi državnimi in lokalnimi stroški in dajatvami, in zgornje meje ulova po vrsti plovila so določene v obrazcih o ribolovu iz Protokola. Lastniki ladij plačajo mavretanski državni zakladnici vsoto 18 ekujev za vsako tono ulova, ki presega zgornjo mejo, določeno za posamezno vrsto plovila. Prijave ulova se sestavijo v skupnem dogovoru najpozneje v enem mesecu po koncu vsakega leta. Pristojbine in kakršni koli dodatni zneski se nakažejo na enega od tujih računov Centralne banke Mavretanije, na račun Trésor de la Mauritanie. 4. Če neto cena FOB za mavretanskega šura, določena v Nouadhibouju, na svetovnem trgu pade pod 300 ameriških dolarjev ali zraste nad 500 ameriških dolarjev, stranki začneta pogajanja za spremembo višine pristojbin. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 367 5. 6. 7. 8. 9. Z odstopanjem od določb Poglavja I Priloge II vsa plovila sporočijo nadzornim organom datum, čas in svoj položaj ob vsakem vstopu v mavretansko ribolovno območje ali izstopu iz njega, pri čemer to storijo 12 ur pred vstopom in 24 ur pred izstopom. Z odstopanjem od poglavja VII te priloge morajo plovila vkrcati najmanj naslednji števili mavretanskih mornarjev: — 4, vključno z enim znanstvenim opazovalcem, na vsako plovilo, katerega posadka šteje skupaj 30 mornarjev ali manj; — 5, vključno z enim znanstvenim opazovalcem, na vsako plovilo, katerega posadka šteje skupaj 30 mornarjev ali več. Ni nujno, da bi plovila zaplula v mavretansko pristanišče. Vendar pa morajo lastniki ladij storiti vse potrebno, da mavretanske mornarje in znanstvene opazovalce prevažajo na lastne stroške. Plovila niso obvezana iztovarjati ribiških proizvodov ali pretovarjati potrošnega blaga v mavretanskih ozemeljskih vodah ali pristaniščih, niti niso zavezana izvoznim carinam. Če se med pregledom odkrije kršitev, kapitan podpiše izjavo o tem. Z odstopanjem od točke 2 poglavja VIII Priloge II je s tem plovilu dovoljeno nadaljevati z ribolovno aktivnostjo. Lastniki ladij takoj vzpostavijo stik z Ministrstvom, da bi našli rešitev. Če rešitve ni mogoče doseči v 72 urah, morajo lastniki ladij zagotoviti bančno varščino, ki pokrije znesek vseh izrečenih denarnih kazni. 368 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Dodatek 1 SPORAZUM O RIBOLOVU MED MAVRETANIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO OBRAZEC VLOGE ZA RIBOLOVNO DOVOLJENJE I. VLAGATELJ 1. 2. Ime lastnika ladje: ……………………………………………………………………………………………… Ime združenja lastnika ladje ali zastopnika: …………………………………………………………………… 3. Naslov združenja lastnika ladje ali zastopnika: ……………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… 4. Telefon: ………………………… Faks: …………………………… Teleks: …………………………… 5. Ime kapitana: ………………………………………… Narodnost: ………………………………………… II. PLOVILO 1. Ime plovila: ……………………………………………………………………………………………………… 2. Pluje pod zastavo: ……………………………………………………………………………………………… 3. Zunanja registrska številka: ……………………………………………………………………………………… 4. Matično pristanišče: ……………………………………………………………………………………………… 5. Leto in kraj izgradnje: …………………………………………………………………………………………… 6. Radijski klicni signal: …………………………………… Klicna frekvenca: …………………………………… 7. Material trupa: Jeklo Les Poliester Drugo III. TEHNIČNE ZNAČILNOSTI IN OPREMA 1. Skupna dolžina: …………………………………………… Širina: …………………………………………… 2. Tonaža (izražena v BRT): ……………………………………………………………………………………… 3. Konjska moč glavnega motorja:…………………… Izdelava:…………………… Tip:…………………… 4. Vrsta plovila: …………………………………… Ribolovna kategorija: …………………………………… 5. Ribolovno orodje: ……………………………………………………………………………………………… 6. Dodatna posadka: ……………………………………………………………………………………………… 7. Način shranjevanja na krovu: Ohlajevanje Hlajenje Mešano Zamrzovanje 8. Zmogljivost zamrzovanja v tonah/24 ur: ……………………………………………………………………… 9. Zmogljivost skladiščenja: ……………………………………… Število: ……………………………………… V ………………………………………………………, dne ……………………………………………………… Podpis vlagatelja: …………………………………………………………… 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 369 2 k e t a d o D 370 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 3 k e t a d o D 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 371 4 k e t a d o D 372 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 PRILOGA II SODELOVANJE PRI SPREMLJANJU RIBOLOVNIH AKTIVNOSTI PLOVIL SKUPNOSTI V RIBOLOVNEM OBMOČJU MAVRETANIJE POGLAVJE I Vstop v ribolovno območje in izstop iz njega 1. Razen plovil za ribolov tuna in plovil s površinskimi parangali in zamrzovalnih plovil s pelagično vlečno mrežo, vstopajo plovila Skupnosti, ki delujejo skladno s tem sporazumom, v ribolovno območje Mavretanije in iz njega izstopajo skozi enega od dveh prehodov v prisotnosti nadzornih organov: — severni prehod, katerega koordinate so: 20o 40’ S – 17o 04’ Z, — južni prehod, katerega koordinate so: 16o 20’ S – 16o 40’ Z. 2. Lastniki ladij obvestijo nadzorne organe o svojem vstopu v ribolovno območje Mavretanije in izstopu iz njega po teleksu, faksu ali pošti, na številke ali naslov iz Dodatka 1 k tej prilogi. Delegacija Komisije je obveščena petnajst dni vnaprej o vsaki spremembi številk in naslovov za obveščanje. 3. Obvestilo iz točke 2 se posreduje tako: (a) Vstop: Obvestilo je treba posredovati 24 ur prej in mora vsebovati naslednje podatke: — položaj plovila v času obveščanja, — vstopno mesto v območje, — dan, datum in čas izstopa iz območja, — količino in vrsto ulova na krovu v tem času, če so na plovilu predhodno izjavili, da so imetniki dovoljenja za gospodarski ribolov za drugo ribolovno območje v podregiji; v tem primeru imajo nadzorni organi dostop do ribolovnega dnevnika za to območje, preverjanja pa lahko potekajo dlje, kakor je določeno s točko 5 tega poglavja. (b) Izstop: Obvestilo je treba posredovati najmanj 48 ur pred izstopom skozi severni prehod in najmanj 72 ur pred izstopom skozi južni prehod. Zagotoviti je treba te podatke: — položaj plovila v času obveščanja, — izstopno mesto iz območja, — dan, datum in čas izstopa iz območja, — količino in vrsto ulova na krovu v navedenem času. 4. Ob vsakem vstopu ali izstopu plovila naravnajo svoje radijske sisteme na frekvenco nadzornih organov najmanj šest ur pred časom, navedenim v obvestilu. 5. Kontrole običajno ne trajajo dlje kot eno uro ob vstopu in tri ure ob izstopu. 6. V primeru zamude ali izostanka nadzornih organov lahko plovila nadaljujejo s plovbo takoj po izteku časovnih rokov iz točke 5. V primeru zamude ali izostanka plovila lahko nadzorni organi štejejo obvestilo o vstopu ali izstopu kot nično takoj po izteku časovnih rokov iz točke 5. 7. Pri množičnih vstopih ali izstopih se kontrole pospešijo. 8. Neizpolnjevanje določb iz točk 1 do 6 sproži naslednje sankcije: 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 373 (a) prvič: — plovilo se preusmeri, — ulov na krovu se raztovori in zapleni v imenu državne zakladnice, — plovilo plača minimalno denarno kazen, predvideno z mavretansko zakonodajo. (b) drugič: — plovilo se preusmeri, — ulov na krovu se raztovori in zapleni v imenu državne zakladnice, — plovilo plača denarno kazen v skladu z mavretansko zakonodajo, — dovoljenje se prekliče za preostanek njegovega obdobja veljavnosti. (c) tretjič: — plovilo se preusmeri, — ulov na krovu se raztovori in zapleni v imenu državne zakladnice, — dovoljenje se dokončno prekliče, — kapitanu in plovilu se prepove izvajanje ribolovnih aktivnosti v Mavretaniji. POGLAVJE II Neškodljivi prehod Kadar plovila Skupnosti uveljavljajo svojo pravico do neškodljvega prehoda in plovbe v ribolovnem območju Mavretanije v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu ter veljavno državno in mednarodno zakonodajo, hranijo celotno ribiško orodje spravljeno na krovu na tak način, da ga ni mogoče takoj uporabiti. POGLAVJE III Pretovarjanje 1. Ulov plovil Skupnosti se pretovori znotraj mavretanskih pristanišč. 2. Za vsa plovila Skupnosti, ki želijo pretovarjati ulov, velja postopek iz točk 3 in 4. 3. Lastniki plovil obvestijo nadzorne organe najmanj 24 ur vnaprej, s pomočjo komunikacijskih sredstev iz točke 2 poglavja I te priloge, o naslednjem: — imenih ribiških plovil, iz katerih bo potekalo pretovarjanje, — imenih tovornih plovil, — tonaži po vrstah ulova, ki se bodo pretovorile, — dnevu, datumu in uri pretovarjanja. 4. Pretovarjanje se šteje kot izstop iz ribolovne cone Mavretanije. Plovila morajo zato nadzornim organom priskrbeti izvirnik ribolovnega dnevnika in priloge k ribolovnemu dnevniku, ne glede na to, ali nameravajo nadaljevati z ribolovom ali zapustiti ribolovno cono Mavretanije. 5. Vsakršno pretovarjanje ulovov, ki ni zajeto v točkah 1 do 4, je v ribolovnem območju Mavretanije prepovedano. Vse osebe, ki bodo kršile to določbo, bodo kaznovane po mavretanski zakonodaji. POGLAVJE IV Nadzor in kontrole 1. Kapitani ribiških plovil Skupnosti mavretanskim uradnikom, odgovornim za preglede in kontrolo ribolovnih aktivnosti, dovolijo ter omogočajo vkrcanje in opravljanje dolžnosti. 374 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Ti uradniki se ne zadržujejo na krovu dlje, kakor je potrebno, da izpolnijo svoje dolžnosti. 2. Skupnost se obvezuje, da bo vodila poseben program spremljanja v pristaniščih Skupnosti. Povzetki poročil o opravljenih kontrolah se občasno pošljejo Ministrstvu. POGLAVJE V Mavretanski znanstveni opazovalci na krovu plovil Skupnosti Uvede se sistem za opazovanje na krovu plovil Skupnosti. 1. Vsako plovilo Skupnosti, ki je imetnik dovoljenja za gospodarski ribolov v ribolovnem območju Mavretanije, razen plovil za lov tuna s potegalko, sprejme na krov mavretanskega znanstvenega opazovalca. Istočasno je na krovu enega plovila samo en opazovalec. Ministrstvo priskrbi Komisiji vsako četrtletje pred izdajo dovoljenj seznam plovil, določenih, da na krov sprejmejo opazovalca. 2. Obdobje, ki ga opazovalec preživi na krovu, je enako trajanju ene plovbe. Vendar se na izrecno prošnjo Ministrstva lahko to obdobje podaljša na več plovb v skladu s povprečnim trajanjem posamezne plovbe za določeno plovilo. Ministrstvo tako zaprosi, ko je sporočeno ime opazovalca, določenega za sprejem na krov plovila. Podobno lahko v primeru skrajšane plovbe opazovalec ostane na krovu za nadaljnjo plovbo. 3. Ministrstvo posreduje Komisiji imena določenih opazovalcev, skupaj s potrebno dokumentacijo, najmanj sedem delovnih dni pred predvidenim datumom njihovega vkrcanja. 4. Vse stroške, ki izhajajo iz dejavnosti opazovalcev, vključno s plačami, nagradami in nadomestili, nosi Ministrstvo. Če se opazovalec sprejme na krov ali izkrca v tujem pristanišču, krije njegove potne stroške in dnevnice lastnik ladje, dokler se opazovalec ne vkrca na plovilo ali prispe v mavretansko pristanišče. 5. Kapitani plovil, določenih za sprejem znanstvenega opazovalca na krov, uredijo vse potrebno, da omogočijo vkrcanje in izkrcanje opazovalca. Opazovalci se na krovu obravnavajo enako kot častniki plovila. Opazovalcem se v vsakem pogledu omogoči opravljanje njihovih dolžnosti. Kapitan jim omogoči dostop do komunikacijskih sredstev, potrebnih za izvajanje njihovih dolžnosti, dokumentacije, neposredno povezane z ribolovnimi aktivnostmi plovila, tj. ribolovnega dnevnika, priloge k ribolovnem dnevniku ter dnevnika plovbe in tistih delov plovila, ki so določeni za izvajanje opazovalnih nalog. 6. Opazovalci se običajno vkrcajo in izkrcajo v mavretanskem pristanišču na začetku prve plovbe, po objavi seznama določenih plovil. V 30 dneh po navedeni objavi lastniki ladij preko komunikacijskih sredstev iz poglavja I k tej prilogi objavijo datum in pristanišče, ki so ga izbrali za vkrcanje opazovalca. 7. Opazovalci se morajo kapitanu določenega plovila javiti dan pred predlaganim datumom vkrcanja. Če se opazovalec ne javi ob določenem času, ima plovilo pravico zapustiti mavretansko pristanišče s potrdilom nadzornih organov, ki potrjuje odsotnost opazovalca. 8. Lastniki ladij prispevajo 3 ekuje na BRT na četrtletje na plovilo za stroške znanstvenega opazovanja. Ta prispevek se plača hkrati s pristojbino in kot dodatek k njej. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 375 9. Če lastnik ladje ne izpolnjuje določb v zvezi z opazovalci, se mu dovoljenje za gospodarski ribolov avtomatično začasno odvzame, dokler lastnik ladje ne izpolni teh obveznosti. 10. Znanstveni opazovalci morajo imeti: — strokovno kvalifikacijo, — ustrezne izkušnje v ribištvu in — temeljito poznavanje tega sporazuma in veljavnih mavretanskih predpisov. 11. Znanstveni opazovalci zagotavljajo, da plovila Skupnosti, ki delujejo v ribolovnem območju Mavretanije, izpolnjujejo pogoje tega sporazuma. Opazovalci o tem sestavijo poročilo. Opazovalci zlasti: — opazujejo ribolovne aktivnosti plovil, — preverjajo položaj plovil, udeleženih v ribolovnih operacijah, — zbirajo biološke vzorce kot del znanstvenih programov, — podrobno beležijo uporabljeno ribiško orodje in velikosti očes mrež, — preverjajo vpise v ribolovni dnevnik. 12. Opazovanje je omejeno na ribolovne aktivnosti in z njimi povezane dejavnosti, ki jih ureja ta sporazum. 13. Znanstveni opazovalci: — storijo vse potrebno, da zagotovijo, da pogoji njihovega vkrcanja in prisotnosti na krovu plovila ne ovirajo in ne motijo ribolovnih operacij, — uporabljajo instrumente in postopke, odobrene za merjenje velikosti očes uporabljenih mrež skladno s tem sporazumom, in — skrbno ravnajo z lastnino in opremo na krovu plovila ter spoštujejo zaupnost celotne dokumentacije plovila. 14. Ob koncu obdobja opazovanja in pred izkrcanjem opazovalec izdela poročilo skladno z vzorcem iz Dodatka 2 k tej prilogi. Ta poročila podpiše v prisotnosti kapitana, ki lahko doda ali ukaže dodati v poročilo vse pripombe, ki jih šteje za pomembne, preden podpiše poročilo. Izvod poročila se kapitanu plovila izroči, ko se opazovalec izkrca. 15. Pristojni organi so ob prejemu poročil znanstvenih opazovalcev dolžni čim prej preveriti njihovo vsebino in ugotovitve. Če pristojni organi odkrijejo kršitve, sprejmejo ustrezne ukrepe, vključno s tem, da skladno z nacionalno zakonodajo sprožijo upravne postopke proti odgovornim fizičnim ali pravnim osebam. Sproženi postopki morajo biti, skladno z ustreznimi predpisi državne zakonodaje, taki, da odgovornim učinkovito preprečijo pridobitev materialnih koristi od kršitve ali predvidijo posledice, sorazmerne z resnostjo kršitve, da učinkovito preprečijo nastanek drugih podobnih kršitev. Če izkrcanje poteka v državi članici, ki ni država članica zastave, prva obvesti državo članico zastave o uvedenih ukrepih. POGLAVJE VI Sistem medsebojnega opazovanja obalnih kontrol Pogodbenici skupaj določita sistem medsebojnega opazovanja za obalne kontrole z namenom, da izboljšata njihovo učinkovitost. 1. Cilji Opazovanje kontrol in pregledov, ki jih opravljajo državni inšpekcijski organi, da se zagotovi skladnost z določbami Sporazuma. 376 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 2. Status opazovalcev Pristojni organi obeh pogodbenic imenujejo opazovalca in njegovo ime sporočijo drugi pogodbenici. Opazovalec mora biti: — strokovno usposobljen, — primerno izkušen na področju ribištva in — temeljito seznanjen z določbami Sporazuma. Preglede opravljajo državni inšpekcijski organi, prisotni opazovalec pa ne sme na lastno pobudo izvajati pregledov, za katere so pooblaščeni državni uradniki. V spremstvu državnih uradnikov ima opazovalec dostop do plovil, prostorov in dokumentov, ki jih ti uradniki pregledujejo pri pregledu. 3. Nalog opazovalcev Opazovalec spremlja državne inšpekcijske organe pri njihovih obiskih v pristaniščih, na krovu ladij v doku, javnih dražbenih hišah, trgovinah z ribiškimi proizvodi na debelo, hladilnicah in drugih prostorih za raztovarjanje in hrambo rib pred njihovim dajanjem v promet. Opazovalec izdela in predloži poročilo vsake štiri mesece, v katerem podrobno opiše preglede, ki jim je prisostvoval. To poročilo naslovi na pristojne organe, ki pošljejo izvod drugi pogodbenici. 4. Izvajanje Pristojni inšpekcijski organ vsake pogodbenice obvesti drugo pogodbenico deset dni vnaprej o obalnih pregledih za vsak pregled posebej, ki ga namerava opraviti. Druga pogodbenica izda obvestilo o svoji nameri, da bo poslala opazovalca, pet dni vnaprej. Opazovalna misija ne sme trajati dlje kakor 15 dni. 5. Zaupnost Opazovalec spoštuje blago in opremo na krovu, vse druge naprave in tudi zaupnost celotne dokumentacije, do katere ima dostop. Opazovalec razkrije informacije o rezultatih dela izključno le pristojnim organom. 6. Lokacija Ta program se izvaja v pristaniščih izkrcavanja Skupnosti in mavretanskih pristaniščih. 7. Financiranje Vsaka pogodbenica nosi stroške svojega opazovalca, vključno s potnimi stroški in stroški oskrbe. POGLAVJE VII Nepretrgan satelitski sistem sledenja Dokler ne bo uveden nacionalni nadzorni satelitski sistem za ribolovna plovila podobne vrste, ki delujejo v ribolovnem območju Mavretanije, se pogodbenici strinjata, da se izvaja zasebni satelitski projekt sledenja plovil Skupnosti. 1. Cilji Nepretrgano satelitsko sledenje ribolovnih plovil Skupnosti v ribolovnem območju Mavretanije omogoči neposredno izvajanje določb glede ribolovnega napora in geografskih omejitev. Nadalje omogoča ciljne preglede na morju in retrospektivne kontrole območij, navedenih v ribolovnem dnevniku. 2. Izvajanje Pogodbenici sta se dogovorili, da ustanovita delovno skupino, ki bo opredelila postopke za uvedbo, izvajanje in financiranje projekta, ki bo začel veljati 1. avgusta 1997. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 377 POGLAVJE VIII Postopek v primeru pregleda plovila 1. Obveščanje Ministrstvo obvesti delegacijo v 48 urah o vsakem pregledu ribiškega plovila Skupnosti, ki deluje v ribolovnem območju Mavretanije, in predloži kratko poročilo o okoliščinah in razlogih za pregled. 2. Izjava o pregledu Potem ko mavretanski nadzorni organi sestavijo izjavo, jo kapitan plovila podpiše. Ta podpis ne posega v pravice kapitana ali obrambo, s katero se lahko zagovarja pred domnevno kršitvijo. Kapitan odpelje plovilo v pristanišče Naouadhibou. Pri manjših kršitvah lahko nadzorni organi plovilu dovolijo, da nadaljuje z ribolovno aktivnostjo. 3. Reševanje sporov v zvezi s pregledom 3. 1 V skladu s tem sporazumom in mavretansko zakonodajo se lahko kršitve rešujejo po upravni poti ali s sodnim postopkom. 3. 2 Pri upravnem reševanju se znesek denarne kazni določi v skladu z mavretansko zakonodajo, ki določa najmanjše in največje zneske. 3. 3 Če upravno reševanje ni mogoče in se zadeva prenese pred pristojni sodni organ, lastnik ladje pri banki, ki jo določi Ministrstvo, položi bančno varščino v ekujih v protivrednosti največje denarne kazni, predvidene z mavretansko zakonodajo. 3. 4 Bančna varščina je nepreklicna do zaključka sodnega postopka. Ministrstvo jo sprosti takoj, ko se sodni postopek konča brez obsodbe. Podobno v primeru, če obsodba nalaga denarno kazen, ki znaša manj kakor bančna varščina, Ministrstvo sprosti preostanek zneska. 3. 5 Plovilo se izpusti in njegova posadka prejme dovoljenje, da zapusti pristanišče: — takoj ko so obveznosti, ki jih nalaga upravni postopek, izpolnjene ob predložitvi sklepa o poravnavi, ali — potem ko je vložena bančna varščina iz točke 3. 3 in jo Ministrstvo prejme pred zaključkom sodnega postopka. POGLAVJE IX Odmetavanje zavržkov v morje Pogodbenici raziščeta problematiko odmetavanja zavržkov z ribiških plovil in preiščeta načine, na katere bi jih bilo mogoče uporabiti. POGLAVJE X Boj proti nezakonitemu ribolovu V prizadevanju, da se prepreči nezakoniti ribolov v ribolovnem območju Mavretanije, ki ogroža politiko upravljanja ribištva, se pogodbenici sporazumeta, da si redno izmenjujeta informacije o teh dejavnostih. Poleg ukrepov, ki jih pogodbenici že uporabljata skladno z obstoječo zakonodajo, se posvetujeta o možnosti dopolnilnih skupnih ali samostojnih ukrepov. V ta namen vzpostavita sodelovanje, zlasti v boju proti nezakonitemu ribolovu. 378 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Dodatek 1 SPORAZUM O RIBIŠTVU MED MAVRETANIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO NASLOV NADZORNIH ORGANOV 1. Naslov: Boîte postale 260 Nouadhibou Mavretanija 2. Telefon: (22 22) 456 26 3. Faks: (22 22) 457 01 4. Teleks: ………………………………………… 5. Radijska frekvenca: …………………………… Mavretanija do 15. julija 1996 sporoči podrobne podatke v zvezi s Sporazumom. 04/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 379 Dodatek 2 SPORAZUM O RIBIŠTVU MED MAVRETANIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO POROČILO MAVRETANSKEGA ZNANSTVENEGA OPAZOVALCA Ime opazovalca: …………………………………………………………………………………………………… Plovilo: ……………………………………………… Narodnost: ……………………………………………… Številka in pristanišče registracije: ………………………………………………………………………………… Identifikacijska oznaka:…………… tonaža: (BRT) ………………… Moč (KM): ………………………… Dovoljenje: …………………… Št. : ………………………………… Vrsta: ……………………………… Ime kapitana: ……………………………………………Narodnost: …………………………………………… Datum vkrcanja: …………………………………………, Pristanišče: ………………………………………… Datum izkrcanja: …………………………………………, Pristanišče: ………………………………………… Dovoljeni način ribolova: ………………………………………………………………………………………… Uporabljeno orodje: ……………………………………………………………………………………………… Velikost očesa mreže in/ali dimenzije: …………………………………………………………………………… Obiskane ribolovne cone: ………………………………………………………………………………………… Oddaljenost od obale: ……………………………………………………………………………………………… Število mavretanskih članov posadke na krovu: ………………………………………………………………… Vstop v ……/ ……/ …… in izstop ……/ ……/ …… iz ribolovnega območja Ocena opazovalca Skupna proizvodnja (kg): …………………………………, deklarirana na ………………………………… BT Stranski ulov: vrste. ………………………………………, ocenjeno: ……………………………………… % Zavržki: vrste: …………………………………………, Količina (kg): ………………………………………… 380 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 2 Pripombe opazovalca (splošno): …………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… V ………………………………………………………, dne ……………………………………………………… Podpis opazovalca …………………………………………………………………… Pripombe kapitana: ………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… Izvod poročila prejet (datum) ………………… Podpis kapitana ……………………………………………………………… Poročilo poslano: …………………………………………………………………………………………………… Kakovost:. …………………………………………………………………………………………………………


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1607/98 του Mirja RYYNAENEN προς την Επ τροπή. Πληροφορίες για άλλα κράτη μέλη τις οποίες περιέχουν τα σχολικά βιβλία

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to information
civics
dissemination of information
education policy
modern history
promotion of the European idea
public awareness campaign
school textbook

formats: html pdf print

text: 11. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 386/151 (cid:211)mvw h (cid:201)nvsh afierv· nei po·royw gia na ejasfali·sei thn asfa·leia tvn epibatv· n tvn aeropla·nvn. Vw ek toy·toy, ti· sxe·dia e·xei sxetika· me th dynato·thta na symmeta·sxei se opoiadh·pote geniko·terh drasthrio·thta ele·gxoy thw piuano·thtaw paro·moivn mellontikv· n gegono·tvn kai na la·bei kata·llhlh dra·sh gia na apofy·gei ayta·; Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Ioyli·oy 1998) H Epitroph· gnvri·zei gia tiw anafore·w, sthn episthmonikh· bibliografi·a kai sta me·sa mazikh·w enhme·rvshw, gia asteroeidei·w poy ende·xetai na synanthuoy·n me ton planh·th gh. To zh·thma ayto· empi·ptei stiw armodio·thtew thw Eyrvpai¤kh·w yphresi·aw diasth·matow (European Space Agency › ESA), h opoi·a asxolei·tai epi·shw me problh·mata diasthmikv· n uraysma·tvn sto Eyrvpai¤ko· Ke·ntro Diasthmikv· n Epixeirh·sevn (European space operations centre › ESOC) sto Darmstadt, kai stiw Hnvme·new Politei·ew apo· thn Eunikh· Yphresi·a Aeronaytikh·w kai Diasth·matow (National aeronautics and space administration -NASA). To zh·thma ayto· den antimetvpi·zetai ento·w tvn programma·tvn-plaisi·vn thw Epitroph·w gia thn e·reyna, thn texnologi·a kai thn ana·ptyjh. (98/C 386/206) GRAPTH ERVTHSH P-1607/98 ypobolh· : Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Plhrofori·ew gia a·lla kra·th me·lh tiw opoi·ew perie·xoyn ta sxolika· bibli·a Sy·mfvna me dhmosiey·mata toy Ty·poy sth Finlandi·a, ta sxolika· bibli·a poy xrhsimopoioy·ntai se orisme·na kra·th me·lh thw EE perie·xoyn entelv· w esfalme·new plhrofori·ew sxetika· me th Finlandi·a. Gia para·deigma, ta xrhsimopoioy·mena sth Galli·a bibli·a pare·xoyn thn eiko·na thw Finlandi·aw me ba·sh fvtografi·ew thw dekaeti·aw toy (cid:146)50 kai perie·xoyn lanuasme·new plhrofori·ew. Gia th sy·gxronh koinvni·a maw, thn koinvni·a thw texnologi·aw tvn plhroforiv· n, den gi·netai kami·a anafora·. H EE dapana· shmantika· posa· gia progra·mmata ekpai·deyshw kai politismoy· kauv· w kai gia xvriste·w ekstratei·ew enhme·rvshw. Oi enhmervtike·w ekstratei·ew gia thn prov· uhsh thw eyrvpai¤kh·w iuage·neiaw den mporei· na katalh·joyn se epityxi·a, ea·n h basikh· plhrofo·rhsh poy pare·xetai sta sxolei·a sxetika· me ta a·lla kra·th me·lh ei·nai atelh·w kai tayto·xrona anakribh·w. Poia ei·nai ta me·tra poy protei·nei na la·bei h Epitroph· v· ste na diasfalisuei· o·ti ta sxolika· bibli·a tvn kratv· n melv· n ua perie·xoyn svste·w kai enhmervme·new plhforori·ew gia ta a·lla kra·th me·lh. Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Ioyni·oy 1998) Se sxe·sh me to sygkekrime·no periexo·meno toy didaktikoy· ylikoy· se e·na dedome·no kra·tow me·low, h Epitroph· den ei·nai armo·dia na epe·mbei, efo·son ston xv· ro ayto· isxy·ei h arxh· thw epikoyriko·thtaw me to a·ruro 126 thw synuh·khw EK. To a·ruro 126 ori·zei o·ti h Koino·thta pre·pei na symba·llei sthn ana·ptyjh thw poiotikh·w ekpai·deyshw enuarry·nontaw th synergasi·a tvn kratv· n melv· n. Mazi· me to pro·gramma SVKRATHS, to opoi·o enuarry·nei th synergasi·a metajy· tvn kratv· n melv· n, to di·ktyo plhroforiv· n gia thn ekpai·deysh sthn Eyrv· ph (EYRYDIKH) paroysia·zei kai diadi·dei plhrofori·ew gia ta ekpaideytika· systh·mata kai tiw metarryumi·seiw sta symmete·xonta kra·th me·lh. To EYRYDIKH dhmosi·eyse pro·sfata thn tri·th e·kdosh eno·w bibli·oy me ta uemeliv· dh stoixei·a gia thn ekpai·deysh sthn Koino·thta, poy basi·zetai sth symbolh· tvn symmetexo·ntvn kratv· n melv· n sto pro·gramma SVKRATHS. To a·ruro 126 ori·zei o·mvw epi·shw o·ti h Koino·thta pre·pei na se·betai apo·lyta thn eyuy·nh poy fe·royn ta kra·th me·lh gia to periexo·meno thw didaskali·aw kai thn orga·nvsh tvn ekpaideytikv· n systhma·tvn. Vsto·so h Epitroph· ua episth·sei thn prosoxh· tvn gallikv· n ekpaideytikv· n arxv· n stiw pleyre·w poy to·nise h ka boyleyth·w


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1416/98 dell'on. Riitta MYLLER alla Commissione. Parità di trattamento per i cittadini dell'Unione in quanto dipendenti di imprese dell'Unione

eurovoc_concepts:
Berlin
European company
equal treatment
group of companies
parent company
share
subsidiary
worker participation

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/129 Esiste l(cid:146)intenzione di pubblicare documenti di riferimento BAT per tutti i settori IPPC entro l(cid:146)anno 2002. I primi documenti sono previsti all(cid:146)inizio del 1999. (98/C 402/170) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1416/98 di Riitta Myller (PSE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Parit(cid:224) di trattamento per i cittadini dell(cid:146)Unione in quanto dipendenti di imprese dell(cid:146)Unione La societ(cid:224) tedesca Schering A. G. , con sede a Berlino, ha emesso azioni destinate ai dipendenti riservando la possibilit(cid:224) di sottoscrizione ai dipendenti della casa madre e della consociata tedesca, laddove tale diritto non Ł stato riconosciuto ai lavoratori assunti presso le imprese del gruppo operanti in altri Stati membri dell(cid:146)Unione. Quali misure intende prendere la Commissione affinchØ i grandi gruppi aziendali dei vari Stati membri › tanto a livello di casa madre quanto a livello di imprese consociate › riservino un trattamento uniforme a tutti i cittadini dell(cid:146)Unione nell(cid:146)emettere azioni destinate al personale? Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (19 giugno 1998) La Commissione gi(cid:224) da diversi anni si adopera a favore della partecipazione finanziaria dei dipendenti. Nel 1991 la Commissione ha pubblicato uno studio sulla «Promozione della partecipazione dei dipendenti agli utili e ai risultati dell(cid:146)azienda», noto come relazione Pepper I. Sulla base di questa relazione, nel 1992 Ł stata adottata la raccomandazione del Consiglio 92/443/CEE (1). La Commissione si Ł impegnata a presentare una relazione al Parlamento, al Consiglio e al Comitato economico e sociale sull(cid:146)attuazione della raccomandazione, in base alle informazioni fornite dagli Stati membri. La relazione, nota come relazione Pepper II, Ł stata adottata dalla Commissione nel gennaio 1997 (2). Nel programma d(cid:146)azione sociale 1998-2000 (3) adottato recentemente, la Commissione ha intrapreso il varo di un(cid:146)iniziativa destinata a favorire la partecipazione finanziaria dei dipendenti nelle aziende, mettendo in evidenza esempi di buona prassi e identificando gli ostacoli, sulla base della raccomandazione del 1992. Uno degli obiettivi principali di questa iniziativa sar(cid:224) l(cid:146)identificazione degli ostacoli che le imprese multinazionali devono affrontare nel momento in cui introducono la possibilit(cid:224) di sottoscrizione per i dipendenti e in generale. JO L 245 del 26. 8. 1992. (1) (2) COM(96) 697 def. (3) COM(98) 256 def. (98/C 402/171) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1417/98 di Gianni Tamino (V) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Incompatibilit(cid:224) con le norme comunitarie della legge n. 30/97 e relativo calendario venatorio della Regione Emilia-Romagna La Giunta regionale dell(cid:146)Emilia-Romagna (Italia) ha approvato il 31 marzo scorso il nuovo calendario venatorio in relazione alla legge regionale n. 30/97 che prevede fra l(cid:146)altro, nella stagione che andr(cid:224) dal 20 settembre 1998 al 31 gennaio 1999, la possibilit(cid:224) di cacciare le specie protette quali passeri (fino al 31 dicembre) e storni


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1431/98 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA alla Commissione. Cooperazione europea per lo sviluppo del settore della pesca dei paesi

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
EU financing
West Africa
fisheries policy
fishery management
fishery research
fishery resources
international cooperation

text: 11. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 386/127 (98/C 386/172) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1430/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Cooperazione europea per lo sviluppo del settore della pesca dei paesi terzi Pu(cid:242) la Commissione rendere nota la percentuale dei fondi destinati alla cooperazione dedicata dalla DG VIII della Commissione europea allo sviluppo del settore della pesca dei paesi terzi negli ultimi cinque anni? (98/C 386/173) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1431/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Cooperazione europea per lo sviluppo del settore della pesca dei paesi Pu(cid:242) la Commissione rendere nota la percentuale dei fondi destinati alla cooperazione dedicata dalla DG VIII della Commissione europea allo sviluppo del settore della pesca dei paesi dell(cid:146)Africa Occidentale negli ultimi cinque anni? (98/C 386/174) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1432/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Cooperazione europea per lo sviluppo del settore della pesca dei paesi terzi Sul totale dei progetti eseguiti a carico dei fondi per la cooperazione destinati dalla DG VIII ai paesi africani dell(cid:146)Atlantico occidentale, pu(cid:242) la Commissione rendere nota la percentuale che Ł stata destinata ai progetti di sviluppo del settore della pesca? (98/C 386/175) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1433/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Cooperazione europea per lo sviluppo del settore della pesca dei paesi terzi Pu(cid:242) la Commissione indicare quali progetti di cooperazione in materia di pesca sono stati eseguiti o finanziati negli ultimi cinque anni da parte della DG VIII nei seguenti paesi: Sudafrica, Namibia, Gabon, Senegal, Guinea Equatoriale, Guinea Bissau, Costa d(cid:146)Avorio, Gambia, Sierra Leone, Mauritania, Angola, Ghana e Camerun e quanti sono gli stanziamenti impiegati? (98/C 386/176) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1434/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Cooperazione europea per lo sviluppo del settore della pesca dei paesi terzi Pu(cid:242) la Commissione rendere noto quali sono stati i 15 progetti di sviluppo del settore della pesca eseguiti nei paesi africani dell(cid:146)Atlantico occidentale a cui la DG VIII ha dedicato maggiori risorse, indicando, per ogni caso, il relativo importo?


title: QUESTION ECRITE no 1425/98 de Karin JÖNS à la Commission. Propositions relatives à certaines relations de travail

eurovoc_concepts:
equal treatment
organisation of work
part-time employment
proposal (EU)
restriction on competition
social security
temporary employment
work contract

text: C 386/126 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 11. 12. 98 RØponse donnØe par Mme Bonino au nom de la Commission (12 juin 1998) En mai 1995, la Commission a transmis aux autoritØs compØtentes son rapport sur l(cid:146)Øvaluation des systŁmes de contr(cid:244)le officiel des denrØes alimentaires en Italie en vertu de la directive 93/99/CEE relative (cid:224) des mesures additionnelles concernant le contr(cid:244)le officiel des denrØes alimentaires (1). (cid:192) cette occasion, la Commission avait exprimØ le souhait de voir s(cid:146)Øtablir une plus grande coordination des diffØrents services de contr(cid:244)le et d(cid:146)inspection. Il faut cependant noter que l(cid:146)organisation des services de contr(cid:244)le ressort de la compØtence des (cid:201)tats membres. En tout Øtat de cause, la Commission considŁre que lorsque des infractions sont constatØes, des mesures doivent Œtre prises afin de protØger le consommateur et, plus gØnØralement, d(cid:146)assurer le respect de la lØgislation. (1) JO L 290 du 24. 11. 1993. (98/C 386/171) QUESTION (cid:201)CRITE E-1425/98 posØe par Karin J(cid:246)ns (PSE) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: Propositions relatives (cid:224) certaines relations de travail Par voie du Journal officiel C 40 du 7 fØvrier 1998, la Commission a annoncØ le retrait de la «proposition de directive du Parlement europØen et du Conseil relative (cid:224) certaines relations de travail en ce qui concerne les distorsions de concurrence», alors mŒme que tous les aspects de la proposition ne sont pas couverts par des dispositions communautaires. La Commission voudrait-elle indiquer pour quelles raisons elle a dØcidØ de retirer la proposition 1. susmentionnØe? Quelles mesures la Commision entend-elle prendre pour que des dispositions communautaires couvrent les 2. aspects de la proposition qui ne font encore l(cid:146)objet d(cid:146)aucune rØglementation? 3. La Commission est-elle d(cid:146)avis qu(cid:146)en particulier dans le domaine de la protection sociale, il est urgent d(cid:146)adopter des dispositions communautaires en ce qui concerne le travail (cid:224) temps partiel, l(cid:146)emploi (cid:224) temps dØterminØ ainsi que le travail temporaire afin d(cid:146)assurer qu(cid:146)il n(cid:146)y ait aucune discrimination par rapport au travail (cid:224) plein temps permanent? RØponse donnØe par M. Flynn au nom de la Commission (6 juillet 1998) La proposition concernant les distorsions de concurrence a ØtØ soumise au Conseil il y a de cela plus de sept 1. ans. Les discussions menØes au niveau du Conseil ont clairement montrØ que cette proposition n(cid:146)avait aucune chance d(cid:146)Œtre jamais adoptØe par le Conseil. 2. Une proposition de directive relative (cid:224) certaines relations de travail en ce qui concerne les conditions de travail, basØe sur l(cid:146)article 100 du traitØ CE (1), est toujours (cid:224) l(cid:146)examen au Conseil. Les partenaires sociaux ont entamØ des nØgociations portant sur les contrats (cid:224) durØe dØterminØe dans la droite ligne de leur accord sur le temps partiel. La Commission attendra l(cid:146)issue du dØbat sur les contrats de travail atypiques avant d(cid:146)envisager toute 3. nouvelle initiative. (1) JO C 224 du 8. 9. 1990


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1441/98 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Euro 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
economic convergence
euro
price stability
third stage of EMU

text: 11. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 386/129 La Comisi(cid:243)n remite directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento la lista, por pa(cid:237)ses, de los proyectos de cooperaci(cid:243)n pesquera financiados en `frica occidental, as(cid:237) como la lista de los indicadores econ(cid:243)micos y del sector pesquero del conjunto de los pa(cid:237)ses ACP. (98/C 386/179) PREGUNTA ESCRITA E-1441/98 de JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Euro 1999 El informe de la Comisi(cid:243)n sobre la convergencia y correspondiente recomendaci(cid:243)n con vistas a la transici(cid:243)n a la tercera fase de la Uni(cid:243)n Econ(cid:243)mica y Monetaria, COM(98)1999 final, del 25. 3. 1998, p. 78, indica: «En el transcurso de la segunda fase de la UEM, todos los Estados miembros, con la excepci(cid:243)n de Grecia, han logrado alcanzar y obtener tasas de inflaci(cid:243)n bajas y convergentes. Si bien es cierto que una serie de factores c(cid:237)clicos, tales como la prolongada aton(cid:237)a de la actividad econ(cid:243)mica contribuyeron a atenuar las presiones de costes y precios, algunos cambios estructurales desempeæaron tambiØn un papel clave en los espectaculares resultados de la lucha contra la inflaci(cid:243)n. » ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n especificar cuÆles han sido el resto de los factores c(cid:237)clicos? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de julio de 1998) La cita del Informe sobre la convergencia que reproduce Su Seæor(cid:237)a esta extra(cid:237)da de la secci(cid:243)n de la sostenibilidad de los resultados de inflaci(cid:243)n en la Comunidad (secci(cid:243)n 3. 5, p. 78). En esta secci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n subrayaba que el elevado grado de estabilidad de precios y la sostenibilidad de los resultados de inflaci(cid:243)n se deb(cid:237)an fundamentalmente a factores estructurales. En el Informe sobre la convergencia tambiØn se seæalaban algunos factores c(cid:237)clicos que incidieron en el proceso de deflaci(cid:243)n en la Comunidad durante la fase II de la UEM. Se mencionaba la «aton(cid:237)a de la actividad econ(cid:243)mica», que ejerc(cid:237)a una presi(cid:243)n a la baja sobre la inflaci(cid:243)n mediante distintos canales. Primero, la debilidad de la demanda exacerbaba la competencia entre proveedores. Segundo, el aumento y las elevadas cifras del desempleo como consecuencia del bajo nivel de actividad frenaba el aumento de los salarios, uno de los factores clave que determinan la inflaci(cid:243)n. Aparte de este factor, cabe mencionar otros dos factores c(cid:237)clicos. En primer lugar, el aumento de los precios internacionales de las materias primas fue muy moderado durante la mayor parte de la fase II de la UEM. En segundo lugar, el d(cid:243)lar estuvo en una posici(cid:243)n relativamente dØbil durante el mismo periodo. Estos dos factores contribuyeron a contener el aumento de los precios de importaci(cid:243)n en la mayor(cid:237)a de los Estados miembros (para mÆs informaci(cid:243)n, vØase el Informe sobre la convergencia, p. 77). (98/C 386/180) PREGUNTA ESCRITA E-1447/98 de JosØ Barros Moura (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Financiaci(cid:243)n comunitaria a obras hidrogrÆficas en Espaæa En respuesta a mi pregunta escrita E-0457/98 (1), la Comisaria Sra. Wulf-Mathies seæal(cid:243) que: 1. En lo que respecta al Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER), no existe en Espaæa ningœn proyecto que, por sus dimensiones y carÆcter, pueda asimilarse o compararse al proyecto del Alqueva: De la misma manera, en lo que respecta al Fondo de Cohesi(cid:243)n, no se ha financiado ningœn proyecto de esta envergadura en el mismo Æmbito


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1443/98 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Euro 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
bank charges
central bank
currency convertibility
euro
monetary integration
monetary policy
transitional period (EU)

text: 22. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 402/135 (98/C 402/178) PERGUNTA ESCRITA E-1442/98 apresentada por JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) Comissªo (11 de Maio de 1998) Objecto: Euro 1999 A comunica(cid:231)ªo da Comissªo sobre aspectos prÆticos da introdu(cid:231)ªo do Euro, (COM(98) 61, p. 14), refere os dois regulamentos sobre o Euro adoptados ao abrigo dos artigos 235 e 109, os quais nªo autorizam nem pro(cid:237)bem expressamente comissıes de conversªo, indica que: «Todavia, outros princ(cid:237)pios jur(cid:237)dicos dos regulamentos e das legisla(cid:231)ıes nacionais poderiam restringir a faculdade dos bancos de cobrar comissıes: por exemplo, os bancos nªo podem cobrar comissıes de conversªo sobre os pagamentos que neles dŒem entrada, nem sobre a conversªo dos saldos das contas existentes no final do per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo. Da mesma forma, a cobran(cid:231)a de uma comissªo mais elevada por um servi(cid:231)o denominado em unidades monetÆrias nacionais poderia prejudicar a equivalŒncia jur(cid:237)dica entre o euro e as unidades monetÆrias nacionais. A Comissªo considera que tais prÆticas seriam ilegais. » Na opiniªo da Comissªo, que medidas podem adoptar os bancos centrais e/ou as administra(cid:231)ıes nacionais para evitar este tipo de prÆticas? (98/C 402/179) PERGUNTA ESCRITA E-1443/98 apresentada por JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) Comissªo (11 de Maio de 1998) Objecto: Euro 1999 Na comunica(cid:231)ªo da Comissªo sobre aspectos prÆticos da introdu(cid:231)ªo do Euro, (COM(98) 61), consta que alguns princ(cid:237)pios jur(cid:237)dicos inclu(cid:237)dos nos regulamentos que estabelecem o estatuto jur(cid:237)dico do Euro poderiam restringir a faculdade de os bancos cobrarem comissıes pelos servi(cid:231)os de conversªo dos pagamentos em conta bem como pela conversªo dos saldos existentes no per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo. Que ac(cid:231)ıes pensa a Comissªo empreender de forma a garantir que estes princ(cid:237)pios gerais sejam respeitados? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1438/98, E-1442/98 e E-1443/98 dada pelo ComissÆrio de Silguy em nome da Comissªo Europeia (11 de Junho de 1998) Na resposta (cid:224) pergunta escrita que o Senhor Deputado oportunamente formulou (P-1422/98 (1) ), a Comissªo confirmou a sua posi(cid:231)ªo quanto (cid:224)s implica(cid:231)ıes das disposi(cid:231)ıes legais em vigor em matØria de comissıes de c(cid:226)mbio pela conversªo em euros, posi(cid:231)ªo essa que coincide com o ponto de vista do Senhor Deputado. Em 23 de Abril de 1998, a Comissªo aprovou uma Recomenda(cid:231)ªo (2) destinada ao sector bancÆrio e aos Estados- -membros, a qual define padrıes de boas prÆticas em matØria de comissıes de conversªo. Entre as poss(cid:237)veis formas de garantir uma aplica(cid:231)ªo transparente desses padrıes de boas prÆticas, a Comissªo refere a possibilidade de os bancos elaborarem c(cid:243)digos de conduta, a utiliza(cid:231)ªo de um modelo nacional, ou ainda a inclusªo nos programas de transi(cid:231)ªo de disposi(cid:231)ıes em matØria de comissıes de conversªo. Os bancos centrais e as autoridades pœblicas sªo instados a facilitar estas prÆticas junto das organiza(cid:231)ıes profissionais do sector, a fim de garantir o respeito dos princ(cid:237)pios fundamentais estabelecidos e recomendados pela Comissªo. As autoridades nacionais poderiam incluir as prÆticas recomendadas nos respectivos programas de transi(cid:231)ªo ou concluir acordos sobre esta matØria com o sector bancÆrio e financeiro, no (cid:226)mbito das estruturas de diÆlogo existentes. A Comissªo entende acompanhar a aplica(cid:231)ªo dos padrıes recomendados. Assim, na recomenda(cid:231)ªo relativa ao diÆlogo, acompanhamento e informa(cid:231)ªo com vista a facilitar a transi(cid:231)ªo para o euro, solicita expressamente (cid:224)s organiza(cid:231)ıes profissionais do sector bancÆrio que dŒem conta, atØ 1 de Novembro de 1998, dos progressos realizados na introdu(cid:231)ªo das normas recomendadas. (1) Ver p. 131. (2) COM(98)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1417/98 von Gianni TAMINO an die Kommission. Unvereinbarkeit des Gesetzes Nr. 30/97 mit den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften und damit zusammenhängender Jagdkalender der Region Emilia-Romagna

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
bird
hunting regulations
infringement procedure (EU)
protected species
protection of animal life
wildlife

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/129 Solche Referenzdokumente sollen f(cid:252)r alle IPPC-Bereiche bis zum Jahr 2002 vorliegen. Die ersten Referenz- dokumente werden voraussichtlich Anfang 1999 ver(cid:246)ffentlicht. (98/C 402/170) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1416/98 von Riitta Myller (PSE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Gleichbehandlung der B(cid:252)rger der Europ(cid:228)ischen Union als Arbeitnehmer von Unternehmen in der EU Die in Berlin ans(cid:228)ssige Schering AG hat eine Belegschaftsaktienausgabe vorgenommen, an der sich die Arbeitnehmer des Mutterunternehmens und des deutschen Tochterunternehmens beteiligen durften. Dagegen war es den Arbeitnehmern der Tochterunternehmen in den anderen Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union nicht m(cid:246)glich, an der Ausgabe von Belegschaftsaktien f(cid:252)r Arbeitnehmer teilzuhaben. Welche Ma(cid:223)nahmen beabsichtigt die Kommission einzuleiten, damit die Konzerne in den Mitgliedstaaten der Union › sowohl das Mutter- als auch die Tochterunternehmen › alle B(cid:252)rger der Union bei der Vergabe von Belegschaftsaktien gleich behandeln? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (19. Juni 1998) Die Kommission befa(cid:223)t sich bereits seit etlichen Jahren mit der allgemeinen Frage der finanziellen Beteiligung von Arbeitnehmern. 1991 hat sie eine Studie (cid:252)ber die (cid:132)F(cid:246)rderung der Gewinn- und Betriebsergebnisbeteiligung der Arbeitnehmer(cid:147) ver(cid:246)ffentlicht, bekannt als Pepper-I-Bericht. Auf der Grundlage dieses Berichts wurde 1992 die Empfehlung 92/443/EWG (1) des Rates zu diesem Thema angenommen. Die Kommission verpflichtete sich, dem Parlament, dem Rat und dem Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) anhand der von den Mitgliedstaaten gelieferten Informationen einen Bericht (cid:252)ber die Umsetzung der Empfehlung zu unterbreiten. Dieser Bericht › bekannt als Pepper-II-Bericht › wurde von der Kommission im Januar 1997 angenommen (2). In dem j(cid:252)ngst angenommenen Sozialpolitischen Aktionsprogramm 1998-2000 (3) sieht die Kommission vor, eine Initiative zur Anregung einer erh(cid:246)hten finanziellen Beteiligung der Arbeitnehmer an Unternehmen in Gang zu setzen, indem auf der Grundlage der Ratsempfehlung von 1992 vorbildliche Verfahren herausgestellt und Hemmnisse aufgezeigt werden. Das Aufzeigen von Hemmnissen, denen sich multinationale Unternehmen gegen(cid:252)bersehen, wenn sie Pl(cid:228)ne zur finanziellen Beteiligung generell und insbesondere f(cid:252)r den Aktienbesitz von Arbeitnehmern aufstellen, wird eines der Hauptziele dieser Initiative sein. (1) ABl. L 245 vom 26. 8. 1992. des Rates. (2) KOM(96) 697 endg. (3) KOM(98) 259 endg. (98/C 402/171) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1417/98 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Unvereinbarkeit des Gesetzes Nr. 30/97 mit den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften und damit zusammenh(cid:228)ngender Jagdkalender der Region Emilia-Romagna Die Regionalregierung von Emilia-Romagna (Italien) hat am 31. M(cid:228)rz 1998 den neuen Jagdkalender im Zusammenhang mit dem Regionalgesetz Nr. 30/97 gebilligt, das unter anderem f(cid:252)r die Saison vom 20. September 1998 bis 31. Januar 1999 die M(cid:246)glichkeit vorsieht, gesch(cid:252)tzte Arten, wie die Sperlinge (bis zum 31. Dezember) und Stare zu jagen


title: WRITTEN QUESTION No. 1416/98 by Riitta MYLLER to the Commission. Equal treatment of citizens of the European Union as employees of businesses within the EU

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/129 Avsikten (cid:228)r att en rad BAT-referensdokument skall utarbetas f(cid:246)r samtliga IPPC-sektorer innan (cid:229)r 2002. De f(cid:246)rsta BAT-referensdokumenten f(cid:246)rv(cid:228)ntas kunna bli offentliggjorda i b(cid:246)rjan av (cid:229)r 1999. (98/C 402/170) SKRIFTLIG FR¯GA E-1416/98 fr(cid:229)n Riitta Myller (PSE) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: Lika behandling av unionsmedborgare som arbetstagare vid f(cid:246)retag inom Europeiska unionen F(cid:246)retaget Schering A. G. som verkar i Berlin i Tyskland har haft en personalemission. I denna aktieemission till(cid:228)ts arbetstagarna vid moderbolaget och det tyska dotterbolaget delta. D(cid:228)remot fick arbetstagarna vid dotterbolag i Europeiska unionens (cid:246)vriga medlemsstater inte delta i personalemissionen. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar Europeiska kommissionen vidta f(cid:246)r att f(cid:246)retagskoncerner i unionens medlemsstater, b(cid:229)de moder- och dotterbolag, i sina personalemissioner skall behandla alla unionsmedborgare lika? Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 juni 1998) Kommissionen har redan i flera (cid:229)r arbetat med den allm(cid:228)nna fr(cid:229)gan om arbetstagarnas finansiella deltagande. 1991 offentliggjorde kommissionen en unders(cid:246)kning om fr(cid:228)mjande av arbetstagares m(cid:246)jligheter att ta del av f(cid:246)retagsvinster och resultat som kallas Pepper I-rapporten. P(cid:229) grundval av denna rapport antogs 1992 r(cid:229)dets rekommendation 92/443/EEG (1) ang(cid:229)ende denna fr(cid:229)ga. Kommissionen (cid:229)tog sig att l(cid:228)gga fram en rapport f(cid:246)r parlamentet, r(cid:229)det och Ekonomiska och sociala kommittØn om till(cid:228)mpningen av rekommendationen p(cid:229) grundval av den information som medlemsstaterna st(cid:228)llde till f(cid:246)rfogande. Denna rapport, kallad Pepper II-rapporten, antogs av kommissionen i januari 1997 (2). I det nyligen antagna sociala handlingsprogrammet f(cid:246)r 1998-2000 (3) har kommissionen (cid:229)tagit sig att inleda ett initiativ f(cid:246)r att stimulera till ett (cid:246)kat ekonomiskt deltagande i f(cid:246)retagen fr(cid:229)n arbetstagarnas sida genom att belysa god praxis och fastst(cid:228)lla vilka hinder som finns och genom att bygga vidare p(cid:229) r(cid:229)dets rekommendation fr(cid:229)n 1992. Att fastst(cid:228)lla de hinder som multinationella f(cid:246)retag m(cid:246)ter d(cid:229) de inf(cid:246)r ekonomiska andelssystem i allm(cid:228)nhet och system avseende aktie(cid:228)gande f(cid:246)r arbetstagare i synnerhet kommer att vara ett av de huvudsakliga m(cid:229)len f(cid:246)r detta initiativ. EGT L 245, 26. 8. 1992. (1) (2) KOM(96) 697 slutlig. (3) KOM(98) 256 slutlig. (98/C 402/171) SKRIFTLIG FR¯GA E-1417/98 fr(cid:229)n Gianni Tamino (V) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: Of(cid:246)renlighet mellan gemenskapens best(cid:228)mmelser och lag nr 30/97 samt relaterade jakttider f(cid:246)r regionen Emilia-Romagna Regionfullm(cid:228)ktige i Emilia-Romagna (Italien) godk(cid:228)nde den 31 mars 1998 de nya jakttiderna i samband med den regionala lagen nr 30/97, i vilken det bland annat fastst(cid:228)lls att det under s(cid:228)songen fr(cid:229)n den 20 september 1998 till den 31 januari 1999 (cid:228)r m(cid:246)jligt att jaga skyddade arter, s(cid:229)som sparv (fram till den 31 december) och stare