title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1747/98 von Freddy BLAK an die Kommission. Fortgesetzte Diskriminierung von Frauen im dänischen Rentengesetz

eurovoc_concepts:
Denmark
gender equality
national law
pension scheme
position of women
sexual discrimination

text: C 354/120 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 Antwort (20. Juli 1998) 1. Nach Artikel 126 Absatz 1 des Vertrags (cid:132)tra¤gt die Gemeinschaft zur Entwicklung einer qualitativ hochstehenden Bildung dadurch bei, da(cid:223) sie die Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten fo¤rdert und die Ta¤tigkeit der Mitgliedstaaten unter strikter Beachtung der Verantwortung der Mitgliedstaaten fu¤r die Lehrinhalte und die Gestaltung des Bildungssystems sowie die Vielfalt ihrer Kulturen und Sprachen erforderlichenfalls unterstu¤tzt und erga¤nzt(cid:147). Die Einfu¤hrung oder die Wiedereinfu¤hrung des Lateinunterrichts in die Lehrpla¤ne der Pflichtschulen der 2. Mitgliedstaaten fa¤llt unter die Verantwortung der Mitgliedstaaten fu¤r die Lehrinhalte und die Gestaltung des Bildungssystems. Dem Rat liegen keine Vorschla¤ge der Kommission zur Fo¤rderung der Zusammenarbeit der Mitgliedstaaten in diesem Bereich vor. (98/C 354/194) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1737/98 von Luciano Schifone (NI) an die Kommission (20. Mai 1998) Betrifft: Hilfsma(cid:223)nahmen der Kommission angesichts der Naturkatastrophe in Kampanien In den vergangenen Tagen wurde die Region Kampanien von einer schweren Naturkatastrophe heimgesucht, die ganze Landschaften zersto¤rt und Hunderte von Opfern gefordert und Tausende obdachlos gemacht hat. Das Europa¤ische Parlament hat in seiner Sitzung vom 11. Mai durch die Worte seines Pra¤sidenten, Herrn Gil-Robles, die Solidarita¤t Europas mit der schwergepru¤ften Bevo¤lkerung bekundet. In der Mitteilung von Kommissionsmitglied Monti wurde die Mo¤glichkeit angesprochen, da(cid:223) die Kommission eine Form der konkreten Hilfe beschlie(cid:223)t. Kann die Kommission mitteilen, welche Mittel sie in welcher Zeit und unter welchen Modalita¤ten zugunsten der Region Kampanien fu¤r die verwu¤steten Gemeinden bereitstellen wird? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (15. Juni 1998) Die Kommission macht den Herrn Abgeordneten darauf aufmerksam, da(cid:223) sie sich in der Dringlichkeitsdebatte des Parlaments am 14. Mai 1998 zu den katastrophalen U¤ berschwemmungen in Kampanien gea¤u(cid:223)ert hat. In diesem Zusammenhang hat sie ihre urspru¤nglich angeku¤ndigten Pla¤ne besta¤tigt und na¤her ausgefu¤hrt. Sie verweist den Herrn Abgeordneten hierzu auf die entsprechende Erkla¤rung der Kommission sowie die Antwort auf die schriftliche Anfrage P-1618/98 von Herrn Caccavale. (98/C 354/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1747/98 von Freddy Blak (PSE) an die Kommission (27. Mai 1998) Betrifft: Fortgesetzte Diskriminierung von Frauen im da¤nischen Rentengesetz Obwohl eine unterschiedliche Behandlung von Ma¤nnern und Frauen im Bereich der Altersversorgung in Da¤nemark ab 1. Juli 1999 verboten wird, werden 450. 000 da¤nische Frauen dennoch weniger Rente erhalten als ihre ma¤nnlichen Kollegen. Nahezu eine halbe Million Frauen zahlen bereits Beitra¤ge an eine Pensionskasse, die systematisch Frauen gegenu¤ber Ma¤nnern benachteiligt. Diese Frauen sind von der im Juli 1999 in Kraft tretenden Gesetza¤nderung nicht betroffen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1621/98 του Glyn FORD προς την Επ τροπή. Επειγούσα βοήθεια στο Βόρνεο

eurovoc_concepts:
Borneo
emergency aid
environmental protection
financial aid
fire
humanitarian aid
natural disaster
non-governmental organisation
protection of animal life
protection of plant life

formats: html pdf print

text: C 13/56 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 18. 1. 1999 Synolika·, ta en lo·gv me·tra ua symba·loyn endexome·nvw sthn aposymfo·rhsh thw kyklofori·aw sto Doybli·no kai ua oloklhrv· soyn thn epe·ndysh sto anauevrhme·no e·rgo LUAS. (1999/C 13/079) GRAPTH ERVTHSH E-1621/98 ypobolh· : Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Epeigoy·sa boh·ueia sto Bo·rneo Meta· tiw pro·sfatew pyrkagie·w sto Bo·rneo, poy apei·lhsan thn xlvri·da, thn pani·da, to periba·llon kai ta me·sa synth·rhshw tvn katoi·kvn, ua para·sxei h Epitroph· epei·goysa boh·ueia, kai ua anala·bei yposthriktikh· dra·sh v· ste na prolhfuei· epana·lhch toy fainome·noy; Apa· nthsh thw k. Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (30 Ioyni·oy 1998) Apostolh· thw yphresi·aw anurvpistikh·w boh·ueiaw thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw (ECHO) apotelei· h paroxh· anurvpistikh·w boh·ueiaw se plhuysmoy·w poy plh·ttontai apo· sygkroy·seiw kai fysike·w katastrofe·w. Sa·yto· to plai·sio, h Epitroph· den ei·nai armo·dia gia thn ana·lhch prvtoboyliv· n ston tome·a thw xlvri·daw kai thw pani·daw h· toy periba·llontow, an kai mporei· na para·sxei boh·ueia gia thn prostasi·a tvn me·svn synth·rhshw tvn plhuysmv· n poy plh·ttontai apo· tiw pyrkagie·w dasv· n sto Bo·rneo. H Epitroph· e·steile antiprosvpei·a thw sthn indonhsiakh· eparxi·a toy anatolikoy· Kalimanta·n, mia apo· tiw perioxe·w poy e·xoyn plhgei· perisso·tero apo· pyrkagie·w dasv· n. Sth syne·xeia, pragmatopoih·uhke ajiolo·ghsh poy epibebaiv· uhke me metagene·sterh apostolh· sthn i·dia perioxh·, h opoi·a kate·lhje sto sympe·rasma o·ti ei·xan parasxeuei· arketa· ei·dh diatrofh·w apo· a·lloyw xorhgoy·w an kai oi ana·gkew gia po·simo nero· kai gia iatrikh· peri·ualch den ei·xan kalyfuei· kai xreia·zontan peraite·rv syneisfore·w. Se syne·xeia thw ajiolo·ghshw ayth·w, etai·roi mh kybernhtikv· n organv· sevn (MKO) mete·bhsan sthn perioxh· sto plai·sio dieyreynhtikh·w apostolh·w, meta· thn opoi·a h Epitroph· prov· uhse xrhmatodotikh· eni·sxysh 1 ekat. ECU gia thn Indonhsi·a sthn opoi·a perilh·fuhke kai to anatoliko· Kalimanta·n vw dikaioy·xow perioxh·. Eja·lloy, afoy· lh·fuhkan ypo·ch oi sobare·w apeile·w poy antimetv· pise to periba·llon apo· tiw dasike·w kai a·llew pyrkagie·w sthn Indonhsi·a kai se a·lla me·rh thw ghw, h Epitroph· symmete·xei drasth·ria stiw dieunei·w syzhth·seiw poy aposkopoy·n ston kauorismo· strathgikh·w prose·ggishw se syntonismo· me toyw endiafero·menoyw xorhgoy·w to·so gia th sth·rijh tvn braxypro·uesmvn dra·sevn prow katapole·mhsh thw epana·lhchw to·so aneje·legktvn pyrkagiv· n o·so kai gia thn ejasfa·lish tvn kata·llhlvn diarurv· sevn gia thn pro·lhch kai ton e·legxo tvn pyrkagiv· n mesopro·uesma kai makropro·uesma. (1999/C 13/080) GRAPTH ERVTHSH E-1627/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Pe·mpto pro·gramma-plai·sio dra·sevn e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw thw Eyrvpa(cid:239)kh·w Koino·thtaw (xrhmatodo·thsh apo· ton proy¤pologismo·) Lamba·nontaw ypo·ch thn «tropopoihme·nh pro·tash apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia to pe·mpto pro·gramma-plai·sio dra·sevn e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw (1998-2002)» kai thn «tropopoihme·nh pro·tash apo·fashw toy Symboyli·oy gia to pe·mpto pro·- gramma-plai·sio drasthrioth·tvn e·reynaw kai ekpai·deyshw gia thn Eyrvpai¤kh· Koino·thta Atomikh·w Ene·rgeiaw (Eyrato·m) (1998-2002)» (COM(97)439 teliko· › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1), ua mporoy·se h Epitroph· na ejasfali·sei stenh· allhlepi·drash ana·mesa sto pro·gramma-plai·sio kai ta progra·mmata synergasi·aw me tri·tew xv· rew thw Eyrv· phw, idi·vw ta progra·mmata Eureka kai COST, kai ua mporoy·se na anapty·jei, epi· th ba·sei analy·sevw ana· gevgrafikh· perioxh·, dra·sh poy na diarurv· netai ana·loga me: xv· rew XKAE, xv· rew thw Mesogei·oy, xv· rew NAK, xv· rew thw Asi·aw kai thw Latinikh·w Amerikh·w me dynamikh· oikonomi·a, anaptysso·menew xv· rew,mh koinotike·w biomhxanike·w xv· rew; (1) EE C 291, 25. 9. 1997, sel. 15-16


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Regulation (EC) amending Regulation (EEC) No 404/93 on the common organization of the market in bananas'

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
import licence
production aid
tariff quota
tropical fruit

text: 27. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities C 235/63 of the CSS is to meet all needs for statistics in the EU in an integrated and harmonized manner’ (see point 2. 2 of the Commission document). The Committee therefore feels that it is very important to improve and develop the CSS, including national statistical institutes, and work out new working methods so as to make available at the right time the statistics necessary for the major policy decisions of the EU. Brussels, 27 May 1998. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation (EC) amending Regulation (EEC) No 404/93 on the common organization of the market in bananas’ (1) (98/C 235/15) On 27 January 1998 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Articles 43 and 198 of the Treaty establishing the European Economic Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Agriculture and Fisheries, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 12 May 1998. The rapporteur was Mr Espuny Moyano. At its 355th plenary session (meeting of 27 May 1998) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 82 votes to 16 with 19 abstentions. 1. Introduction 1. 1. In its proposal the Commission amends those aspects of the CMO which have been condemned in the reports of the World Trade Organization’s Panel and Appellate Body so as to bring Community arrangements for the import of bananas into line with WTO rules. The Commission document is based on the 1. 2. following points: 1. 2. 1. A tariff quota of 2,2 million tonnes for imports of third country bananas (at a duty rate of ECU 75/t) and non-traditional ACP bananas (nil duty). 1. 2. 2. An additional tariff quota of 353 000 tonnes at a duty rate of ECU 300/t for third country bananas and ECU 100/t for non-traditional ACP bananas. 1. 2. 3. (B licences and allocation by activity) is scrapped. The present system of import licences (1) OJ C 75, 11. 3. 1998, p. 6. A system of import licences is proposed based 1. 2. 4. on traditional trade flows (traditionals/newcomers method). The arrangements for the practical manage- ment of the system will be laid down in the Commission’s implementing rules which will be adopted by the management committee procedure. 1. 2. 5. Should there be no reasonable possibility of securing agreement of all WTO contracting parties with a substantial interest (Costa Rica, Colombia, Ecuador and Panama), the Commission will be authorized to allocate a specific quota to each of these four countries. 1. 2. 6. The traditional ACP quantities will not be allocated between countries; a maximum quantity of 857 700 tonnes is set. The proposed additional autonomous tariff 1. 2. 7. quota may be increased if demand in the Community rises as indicated by a balance sheet of production, consumption, imports and exports. The elements of the balance sheet, its adoption and the increase in the additional quota are determined under the management committee procedure. C 235/64 EN Official Journal of the European Communities 27. 7. 98 1. 2. 8. Should supply of the Community market be affected by special circumstances affecting production or importation, the Commission will adopt the specific measures necessary in accordance with the management committee procedure. In such cases the additional tariff quota may be adjusted and specific measures may be adopted. These measures must not discriminate between supply origins. 1. 2. 9. 1 January 1999. The new arrangements enter into force on 1. 3. The proposal for an amendment of the CMO in bananas is accompanied by a recommendation for a Council decision authorizing the Commission to negotiate with third countries having a substantial interest: Costa Rica, Colombia, Ecuador and Panama. 2. General comments 2. 1. The Committee acknowledges the efforts made by the Commission to bring certain provisions of Regulation (EEC) No 404/93 into line with the Com- munity’s international commitments vis-à-vis the WTO and the IVth Lomé Convention and in particular its Protocol No 5 on bananas. The Committee notes that, as a result of the 2. 2. verdict of the WTO Panel and Appellate Body, it is necessary to amend one of the pillars of the common market organization (CMO) in bananas, namely the system for allocating import licences. 2. 3. The Committee notes that in its proposal the Commission is unable to compensate EU and ACP producers for the abolition of import B licences, which were found to have broken GATT rules; the Commission proposal does not provide for any kind of measure to compensate these producers in this respect. The changes in the way of allocating import licences may deprive Community and ACP producers of guaranteed access to the Community market at prices which are reasonable for both producers and consumers, a condition which is a sine qua non for maintaining the income of producers. 2. 3. 1. The Committee therefore fears that the pro- posed changes may exacerbate the present employment situation in banana producing regions which already suffer from high unemployment. that they are compensated for the changes in the import system. A legal basis for this necessary reassessment can be found in Article 299 of the new Amsterdam Treaty which allows Community policies to be applied flexibly in very remote regions. 2. 3. 3. The Committee also considers that the Com- mission should propose establishing a mechanism which continues to encourage operators to market traditional Community and ACP bananas. This incentive is neces- sary because the specific conditions under which these bananas are produced, in particular the lack of any economies of scale and the higher social costs, mean that the profit margin on their sale is far smaller than that for Latin American bananas. The Committee considers that the sustainable 2. 4. production and marketing of bananas produced under fair social conditions and appropriate environmental conditions should be strengthened. It regrets that no substantial measure is proposed to this end. 2. 4. 1. The Committee would therefore welcome the proposal by the Commission of a series of support measures for the marketing and promotion of these bananas, including alerting European public opinion to the problems of third world banana producers. Such measures are especially needed because these bananas are grown by small producers who have to contend with much higher production costs than the large multinationals which frequently run an integrated oper- ation from production to import, including transport. Consumers would also benefit 2. 4. 2. from such measures since, according to information from the survey carried out by the European Commission, bananas produced under proper social and environmental con- ditions are widely accepted by EU citizens, who are also very concerned at the abusive use of pesticides and other chemical inputs in some parts of Latin America. 2. 4. 3. An effective control system should be estab- lished so that only bananas produced under proper social and environmental conditions can be regarded as such. An international banana charter, codes of conduct and labels could usefully serve this end. 2. 3. 2. Consequently the Committee thinks that the Commission should provide for a 20 % increase in the flat-rate reference income for the calculation of the compensatory aid granted to Community producers so 2. 4. 4. At the same time it will be essential that producers’ returns are maintained through appropriate market mechanisms or by direct support to growers. For EU growers this should take the form of enhanced compensatory payments. For ACP producers this should 27. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities C 235/65 be through aid in a form which is compatible with WTO, in addition to the structural aid measures for improving the competitiveness of the industry. 3. 1. 1. The oversupply of the EU market in recent years justifies capping the additional quota. This quota could be adjusted up or down annually in line with the real needs of the market. 2. 5. The Committee considers that consumers should be guaranteed a reliable and varied supply of bananas from different geographical sources and different pro- duction and marketing methods. For this, the new system will have to ensure that Community, ACP and Latin American bananas co-exist on the market. 2. 6. In view of the growth of the Community banana market since the CMO was established and the prospect of future EU enlargements, the Committee thinks that provision should be made for an increase in the quantity of Community bananas entitled to compensatory aid, thus enabling these products to share in the growth of domestic consumption. Otherwise the growth in the Community market will be claimed entirely by third country bananas. 2. 7. The Committee considers that the Commission’s proposal to allocate a maximum quantity for the traditional ACP countries could unbalance supplies from these countries and that means will have to be found to ensure that no traditional ACP supplier is denied access for its traditional quantities. 2. 7. 1. Consequently the Committee urges the Com- mission to find the most suitable formula for ensuring that no one ACP country is penalized in relation to the others. 2. 7. 2. The Committee notes that the Commission proposal makes no provision for helping resolve the particular issue of Somalia, previously raised by the Committee in its opinion of 30 May 1996 (CES 704/96, points 1. 3 and 1. 3. 1). The Committee believes that assigning a large specific quota to Somalia, on an exceptional, one-off basis, is the only possible way of contributing to the economic and social recovery of the country, which is continuing to suffer an acute crisis as a result of the civil war and the disastrous floods of 1996, which destroyed almost half the area under cultivation. 3. Specific comments The Committee considers that the quantity of 3. 1. 353 000 tonnes proposed for the additional autonomous quota is excessive and should be limited to 100 000 tonnes. In fact, the sum total of the quotas, the traditional ACP quantities and the Community reference quantity is such that supply (4,26 million tonnes) will outstrip demand (3,9 million tonnes). 3. 2. In the Committee’s view, the new mechanism for allocating import licences must ensure proper compe- tition between all commercial operators so as not to upset the Union’s balance of supply between all production sources, without exception. For this reason it is essential that these new arrangements provide an effective guarantee for the marketing of Community and ACP bananas and provide viable returns to growers. In particular, the competitiveness of European banana producers should be further improved. The Commission is urged to report in detail on the means deployed and the progress made, and also on any opposition. The Committee considers that the reference 3. 3. period for the allocation of import rights should be the last year for which market data are available. This will ensure that the figures are more in line with the actual situation on the market. If the calculation of the reference quantities is to be simpler, more reliable and fairer, it is necessary to take into account only those quantities actually imported into the Member States as shown on import licenses which have been checked (or certified by the customs). 3. 4. To smooth over the transition from the present import arrangements to the new arrangements intro- duced in the Commission proposal, the Committee considers that a number of transitional measures should be laid down so as to reduce to a minimum the disruption caused by the major changes to the present system. During this transitional period, operators would have a chance to make the changes to their industrial and commercial infrastructure required to adapt to the new import system. 3. 5. The Committee considers it essential that the arrangements for allocating import licences in the event of exceptional circumstances be maintained. The Committee thinks that such exceptional 3. 5. 1. circumstances should cover the situation of those countries which have traditionally supplied the Com- munity market but are going through a period of governmental anarchy which prevents them from keep- ing up with their historic export quota. 4. Conclusions The Committee is aware of the need to bring the 4. 1. banana import arrangements established in Regulation C 235/66 EN Official Journal of the European Communities 27. 7. 98 (EEC) No 404/93 into line with the decision of the WTO Dispute Settlement Body, but argues that this should not compromise the efficiency of the CMO in bananas in achieving its fundamental objectives, especially in maintaining the market access guarantee for Community and ACP bananas, ensuring a decent income for both EU and ACP producers, and providing consumers with access to a varied range of bananas of different origins at reasonable prices which are uniform throughout the Community. The new arrangements should also encourage the marketing of bananas produced under proper social and environmental conditions so that third country producers and workers can obtain a better return from the sale of their bananas without risk to their health and the ecological balance of the growing regions. 4. 1. 1. The Committee therefore hopes that due account will be taken of its arguments with regard to the CMO in bananas. the present amendment of Under no circumstances can the Committee accept that Community preference, a fundamental pillar of the CAP, be dismantled because of the loss of guaranteed market access for Community producers. The Com- mittee also considers it essential to preserve the preferen- tial access to the Community market and traditional benefits guaranteed to ACP producers under the Lomé agreements, which are a cornerstone of the Community’s external and development policies. 4. 2. The Committee would like to be informed as soon as possible and consulted by the Commission on any draft regulations applying the new CMO in bananas. Brussels, 27 May 1998. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS APPENDIX to the opinion of the Economic and Social Committee The following amendments, having received at least one quarter of the votes cast, were rejected during the deliberations. 1. Point 2. 3. 2 Point 2. 3. 2 to read as follows: ‘Consequently the section thinks that the Commission should step up the use of all appropriate means for bringing about structural improvements in the areas concerned. A careful analysis of the impact of structural aid to date should first be carried out. In this context consideration could also be given to reassessing the flat-rate reference income for the calculation of the compensatory aid granted to Community producers. Once the Treaty of Amsterdam has been ratified, Article 299 of this Treaty could provide the legal basis for this reassessment; under this Article suitable conditions may be attached to the application of EU policies in very remote regions. ’ Reason The necessary structural support in the relevant regions should in no way be limited to a possible increase in the compensatory aid. Such aid should only be granted as part of an overall package. 27. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities C 235/67 Result of the vote For: 36, against: 48, abstentions: 13. 2. Point 2. 6 Point 2. 6 to read as follows: ‘The Committee notes that, as a result of the aid, banana production in the EU has increased since the CMO was established. Nevertheless, current production (680 000-700 000 t) is still substantially below the maximum quantity eligible for aid established in 1993 (854 000 t). If the EU production targets for quantity and quality were met, a decision could be taken on whether — contrary to the general trend in the CAP — the quantity eligible for aid should be increased, bearing in mind especially the prospect of future enlargement of the EU. ’ Reason Self-explanatory. Result of the vote For: 39, against: 52, abstentions: 15. 3. Points 3. 1 and 3. 1. 1 Delete. Reason The 353 000 t additional quota corresponds to the non-EU imports of the three most recent Member States prior to accession. Since then their consumption has increased slightly (with changes in the breakdown of origins). The figure of 4,26 million t given for supply was not actually reached because it was not possible, for a variety of reasons in the growing regions, to use up the EU and ACP quotas eligible for aid. Even the quotas for third country imports are below their target, mainly for administrative reasons (including license trading). Result of the vote For: 34, against: 49, abstentions: 24. 4. Point 3. 3 First sentence: For ‘last year’ read ‘the last three years’. Reason Taking a single year for allocation of import licence allocation would operate most unfairly on countries which for climatic and other reasons had unduly low production in that year. Because of the dependence of weather conditions an average of years usually forms the basis of allocation entitlement. C 235/68 EN Official Journal of the European Communities 27. 7. 98 Result of the vote For: 35, against: 38, abstentions: 26. 5. Point 3. 3 Insert after the first sentence: ‘However, the market-distorting effect of the old system, declared contrary to GATT, should be discounted. ’ Reason Self-explanatory. Result of the vote For: 32, against: 49, abstentions: 25. 6. Point 3. 4 Delete. Reason Under WTO rules the new system must be fully operative by 1 January 1999. Result of the vote For: 35, against: 53, abstentions: 18


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Samhørighed, konkurrenceevne og FTU- og innovationspolitik

eurovoc_concepts:
EU regional policy
competitiveness
economic and social cohesion
innovation
research and development

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 05. 1998 KOM(1998) 275 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET SAMHØRIGHED, KONKURRENCEEVNE OG FTU- OG INNOVATIONSPOLITIK. se- -à^hwrM i S' "«, „. -'fir. -k>7. ï >,r Il " 4% •ft}?* - " ^3 • •,')-'. "|^f;. ; * ,4,«! <,'i\ \p «flW ' • f ! I-;!J FF" •* ,. ,. ' «* „-JS Tf •, • INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING MEDDELELSENS MÅLSÆTNINGER TIDLIGERE OG LØBENDE AKTIONER • STRUKTURFONDENE - TIDLIGERE OG LØBENDE AKTIONER • FÆLLESSKABETS FTU-RAMMEPROGRAM FREMME SAMHØRIGHED PÅ NATIONALT OG REGIONALT PLAN KONKURRENCEEVNE BEDRE AF OG INTEGRATION AF FTU OG INNOVATION I DEN REGIONALE ØKONOMISKE UDVIKLING • F TU OG INNOVATION - ET FÆLLES ANSVAR • TRE PRIORITETER - FREMME AF INNOVATION - BEDRE NETSAMARBEJDE OG INDUSTRIELT SAMARBEJDE - FORØGELSE AF DE MENNESKELIGE MULIGHEDER KONKLUSIONER GLOSSAR BILAG - STATISTIKKER s. 3 s. 3 s. 4 s. 7 s. 9 s. 15 s. 17 s. 18 INDLEDNING •;. ;. ' >. ': * ' , ^ '; «ïl Den økonomiske og sociale samhørighed er blevet forankret i traktaten om Den Europæiske Union sammen med åen økonomiske og monetære union og gennemførelsen af del indre marked. Den blev yderligere understreget på topmodet i Amsterdam i resolutionen om vækst og beskæftigelse og pa topmodet om beskæftigelse i november 1997 i Luxembourg, hvor der biev tilføjet et krav om at lægge særlig vægt på bekæmpelse af arbejdsløsheden. I Kommissionens dokument "Agenda 2000" bekræftes det, at strukturfondene fortsat bør fremme konkurrencedygtig udvikling og bæredygtig jobskabende vækst i de mindre gunstigt stillede områder. Herunder bør der iværksættes særlige foranstaltninger, der indebærer støtte til infrastruktur, teknologisk, finansiel og organisatorisk innovation, Små og Mellemstore Virksomheder (SMVER) og menneskelige ressourcer, herunder lige muligheder, med henblik på at tilskynde til diversificering, genskabe erhvervslivets dynamisme og fremme en proaktiv virksomhedskultur. Agenda 2000 kræver også, at der tages hensyn til udsigterne for ansøgerlandene. Det erkendes endvidere i Agenda 2000, at videnpolitik - forskning, innovation og uddannelse - bør spille en væsentlig rolle med hensyn til at bygge bro mellem på den ene side videnskabelig og teknologisk ekspertise og på den anden side industriel og kommerciel succes, navnlig ved at stimulere SMV erne til innovation. Formålet med denne meddelelse er at bringe samhørighed, konkurrenceevne og FTU- og innovationspolilikken under fælles og samlede rammer. ::iÅ^W&SSSl MEDDELELSENS MÅLSÆTNINGER 1. Formålet med denne meddelelse er at styrke de mindre gunstigt stillede områders konkurrenceevne (MGO - defineret som regioner eller områder, der er støtteberettigede under strukturfondene) ved at sørge for, at FTU- og innovationspolitikken integreres inden for regionens produktionsapparat. ' For at realisere denne målsætning må de nationale og regionale myndigheder og beslutningstagere gores mere opmærksomme på behovet for at: • • • • gore regionerne i stand til bedre at integrere FTU og innovation i deres økonomiske udvikling forbedre læreprocessen hvorved virksomhederne kan blive mere innovative bistå virksomheder og institutioner med at håndtere omstillingen til nye arbejdsmetoder samordne de nationale sektorpolitikker bedre, så de støtter den regionale udviklingsindsats. Meddelelsen søger også at vise, at samhørigheden og konkurrenceevnen kan øges ved sideløbende at bruge fællesskabsinstrumenterne - strukturfondene og rammeprogrammet for FTU -. Ansøgerlandene (Cypern og de central- og østeuropæiske lande (CØE-landene)) kan også drage stor nytte af EU-støtte til FTU og innovation i MGO'er. TIDLIGERE OG LØBENDE AKTIONER ^ ^v- 2. Statistiske analyser tyder på, at både den økonomiske forskel (målt i BNP pr. indbygger) og den teknologiske forskel (målt i bruttoudgifter til FTU pr. BNP og patenter pr. 1000 indbyggere) mellem de fire samhørighedslande (Irland, Spanien, Portugal, og Grækenland) er blevet mindre siden 1989. Den teknologiske forskel er imidlertid stadig betydelig (se figur 1 og tabel I og 2 i bilaget) både i de private og i de offentlige FTU-systemer. Situationen ser endvidere ud til at være endnu mere forskelligartet, når der tages hensyn til forskellene regionerne imellem. Der findes også store regionale forskelle i landene med mere effektive FTU- og innovationssystemer. Det er imidlertid interessant at konstatere, at selv når der ses på de svageste regioner i de rigeste lande, er deres FTU- og innovationssystemer stadig mere robuste og efterspørgselsorienterede end systemerne i de fattigste lande. Figur 1 Udvalgte indikatorer for FTU-bidrag i 1995 % •EUR 11 DEUR 4 Brutto FTU- omk. /BNP FTU- Netto FTU- ansatte/arbejdsst omk. /BNP yrke FTU-ansatte i private sektor/arbejdsstyrke kilder/definitioner - se tabel 1 i bilaget Der er også tegn på, at der sker en stigende polarisering mellem nord og syd med hensyn til informations- og kommunikationsteknologier, som kommer til udtryk i brugen af Internettet i hjemmet og af virksomhederne, privatejede personlige computere, Web- værter og distancearbejdsordninger. Bredt sagt kan det siges, at de teknologisk-videnskabelige systemer i MGO'erne - og navnlig i mål 1-områder - fortsat karakteriseres af : (i) en generel lav FTU-intensitet, (ii) en overrepræsentation af den offentlige sektor og lavere deltagelse fra den private sektor, (iii) særlig vægt på grundforskning, (iv) ringe teknologioverførsel mellem den offentlige og den private sektor og inden for selve den private sektor samt (v) ringe tilknytning til internationale FTU- og innovationsnet. -4 5. Disse kvalitetsmæssige forskelle i FTU- og innovationssystemerne og i MGO'ernes erhvervsstruktur tyder på, at indpumpning af offentlige midler til forskningsaktiviteter i MGO vil rnedfere lavere økonomiske gevinster end i de mere udviklede regioner. Virksomhederne må i forsknings- og innovationsprocesscn, og offentlige myndigheder bor lette dette ved at fremme udbuddet af risikovillig kapital og foretage andre fremmende foranstaltninger f. eks. rettet mod elektronisk handel. involveres mere STRUKTURFONDENE- TIDLIGERE OG LØBENDE AKTIONER S 6. 1 meddelelsen fra 1993 argumenteredes det, at der var behov for en strukturpolitik, som fordeler et stigende støttebeløb til FTU- og innovationsrelaterede aktiviteter. Det blev foreslået, at strukturinterventionerne skulle stile mod at forbedre MGO'ernes evne til at finansiere opnå teknologioverførsel og indføre innovation i virksomheder. FTU-rammeprogram, fællesskabets deltagelse større i Formodningen bag disse anbefalinger var, at omfattende ressourcer så godt som udelukkende var blevet rettet mod at finansiere klassiske FTU-infrastrukturer og prækonkurrencemæssig forskning. Der blev faktisk gennemført en evaluering ved udløbet af strukturfondenes planlægningsperiode 1989-Î 993 i Grækenland, Irland og Portugal, hvori man konkluderede, at strukturinterventionerne, selv om deres samlede virkninger var positive, i forskellig grad indebar en række problemer, herunder mangel på statsmidler til at drive anlæg, overdreven vægt på den offentlige sektors forsyninger på bekostning af stimuleringen af den private sektors efterspørgsel, for stor afhængighed i medlemsstaterne af ekstern (EF) finansiering og overdreven koncentrering af FTU- aktiviteter omkring hovedstæderne. 7. Situationen har siden udviklet sig kvantitativt (se figur 2 og tabel 3 i bilaget). Figur 2 Udviklingen i strukturinterventionernes FTU-indhold i l a it | Mål 6 i J Mål 5b • Mål 2 ST-\ 20,00% 15,00% 10,00% 5,00% | Mål 1 i i i 0,00% D 94/99 | • 89/93'! kilder/definitioner- se tabel 3 i bilaget I nogle lande og regioner er der blevet lagt mere vægt på at opbygge den menneskelige kapital, herunder at øge antallet af kvalificerede FTU-medarbejdere, og på opbyggelsen af netværk, på formidling og på efterspørgselsstimulering. 1 Irland har man f. eks. efter i virksomhederne, herunder den sidste halvvejsrapport fokuseret mere på FTU efteruddannelse. Kort sagt mindre forskning for virksomheder, og mere forskning i virksomheder. 8. Parallelt med fondenes vigtigste interventioner har Kommissionen lanceret en række pilotprojekter med henblik på at undersøge, hvorledes man kan overkomme de ovennævnte strukturelle vanskeligheder (BC)X 1 ). BOX 1 • REGIONALE STRATEGIER Regionale innovationsstrategier (RIS) (Regionalfondens artikel 10) og regionale innovations- og teknologioverforselsstrategier i overensstemmelse med Regionalfondens artikel 10 og under innovationsprogrammet. De har følgende hovedformål (se kort i bilaget): infrastrukturer udarbejdet (RITTS) blevet og er -at oprette et strategisk grundlag for innovationens integration i regionens produktionsstruktur -at etablere samarbejdsnet inden for virksomheder og mellem virksomheder og den offe/itlige sektor -at styrke udbuddet af FTU og innovation i regionen. Med midler tildelt under Socialfondens art. 6 og Regionalfondens art. 10, er der iværksat regionale initiativer om informationssamfundet, som skal tage højde for informations- og kommunikationsteknologiers voksende betydning for regional udvikling, arbejdets struktur, menneskelige ressourcer, beskæftigelse og lige muligheder. Trods alle disse positive forandringer, har en stor del af strukturinterventionerne stadig tendens til at være rettet mod støtte til det eksisterende (offentligt-orienterede) forskningssystem - især i mål 1-områder - så de holder liv i og i sidste ende øger de regionale innovationssystemers strukturelle problemer. Dette emne må undersøges kritisk. FÆLLESSKABETS FTU-RAMMEPROGRAM 9. Rammeprogrammet har bidraget til socioøkonomisk samhørighed gennem uddannelse af forskere, videreformidling af videnskabelig og teknologisk viden til MGO'erne, og etablering af netsamarbejde. Under det tredje og fjerde rammeprogram er så godt som en fjerdedel af forbindelserne knyttet mellem de fire samhørighedslande og de andre elleve medlemsstater. Alene i 1997 blev der knyttetover 13 000 af sådanne forbindelser. MGO'ernes økonomiske deltagelsessats på næsten 9% - med en svag stigning i det fjerde rammeprogram - er proportional med deres nuværende videnskabelige kapacitet. To samhørighedslande, Spanien og Grækenland, har gjort betydelige fremskridt inden for bl. a. informationsteknologi, biomedicin og sundhed. Standarder, måling og afprøvning er også et vigtigt område, hvor de fire samhørighedslande har forbedret deres deltagelse. industri- og materialeteknologier og Derimod mangler der fremskridt bioteknologi. inden for Endvidere har særlige foranstaltninger under det fjerde rammeprogram vist sig specielt teknologistimulerende relevante for MGO'erne, f. eks. de efterspørgselsorienterede, foranstaltninger for SMV'er (BOX 2). - 6- BOX 2 Q TEKNOLOGISTIMULERENDE FORANSTALTNINGER FOR SMV'ER teknologistimulerende Inspireret af de vellykkede CRAFT-aktioner under BRITE-EURAM-programmet, til at søge om tilskynder de forundersøgelsespræmier og engagere tredjeparter til at foretage forskningssamarbejde. Flere virksomheder fra de fire samhørighedslande deltager i disse foranstaltninger end gennemsnittet for deres deltagelse i projekter under rammeprogrammet. foranstaltninger SMV'er Hertil kommer at denne form for projekter, som fokuserer på teknologibehov, giver lokale mellem- og lavteknologiske SMV'er en ny indfaldsvinkel til kontakter med udenlandske virksomheder. Indsatsen styrkes gennem Innovationsprogrammet, som af fremmer innovationsformidlingscentre, som bistår MGO'er med adgang til relevante oplysninger, samt RITTS-projekter, der fremmer en innovationskultur. innovation teknologi, optagelse netværk og og af et Det femte rammeprogram vil blive koncentreret omkring løsningen af et begrænset antal samfundsøkonomiske problemer via en væsentlig innovation - "nogleaktioner". Særlig relevant for MGO er "forvaltning afvandressourcerne og vandets kvalitet", "bæredygtig udvikling af integreret udvikling af landdistrikter", "systemer og tjenester for borgerne", "bæredygtig mobilitet og intermodalitet" og "fremtidens by og kulturarv". landbrug, fiskeri og skovbrug, herunder I forlængelse af deres succes i det fjerde rammeprogram vil flere aktioner blive styrket, herunder forskeres uddannelse og mobilitet, fremme af innovation og formidling af forskningsresultater samt forskernes samarbejde i net. Det kommende program om "fremme af innovation og tilskyndelse til små og mellemstore virksomheders deltagelse" vil yderligere støtte MGO'erne ved at fremme dette netsamarbejde og gennemprøvning af de bedste metoder (best practice). TILSKYNDELSE TIL BEDRE KONKURRENCEEVNE OG SAMHØRIGHED PÅ NATIONALT OG REGIONALT PLAN 11. Det erkendes i stigende grad, at fremme af konkurrenceevnen i en tid med hurtige globale ændringer på den økonomiske, teknologiske, og kulturelle front kræver, at der skrides ind med væsentlige politiske tiltag på forskellige niveauer: • • • • • • Strategisk planlægning og tilskyndelse til indgåelse af partnerskaber på alle niveauer Uddannelses- og videreuddannelsespolitikker Risikovillig kapital Lovgivning Hård og blød infrastruktur Iværksætterpolitikker - 7- 12. 1 forbindelse med strukturfondsinterventioner er der en klar tendens i mål 2-områdeme til at integrere FTU og innovation i de mere avancerede økonomiske strategier for lokalområderne, som går ud på at opbygge og styrke konkurrencefordele og imodegå ulemper. I mål 2-områder kan de økonomiske fordele ved større byer ofte udnyttes, f. eks. kan virksomhedsklynger eller sektorgrupperinger udnytte slordriIlsfordele, stiltiende vidensoverførsel og dynamiske net, og de har muligvis også adgang til avancerede telekommunikationsnet og en høj koncentreret efterspørgsel efter varer og tjenester, der er affødt af disse net. Nordjylland i Danmark er et godt eksempel på sådanne grupperinger (BOX 3). Landdistrikter eller kystområder vil derimod have mulighed for at udnytte forskellige aktiver, hvori miljø og måske turisme indgår. BOX 3 • NORDJYLLAND, DANMARK (mål 2) Virksomhedslukninger inden for skibsindustrien og relaterede industrier har medført, at Nordjylland har oplevet stor arbejdsløshed. Hovedproblemerne har været og er til en vis grad stadig en mangel på internationalisering, relativt lå iværksættere i forhold til regionens størrelse, mangel på væsentlige færdigheder og en hård kerne af langtidsledige. Alligevel har Nordjylland haft stor succes med en strategi, der er opbygget omkring FTU og innovation, og som inkluderer følgende aspekter: innovativ praksis, teknologi og teknikker introducere industri- og servicefag, tilføje viden til design- og produktionsprocesser, samt anvendelse af nye materialer og produktudvikling, i traditionelle tiltrække og udvikle højteknologivirksomheder på basis af sammenfald mellem videnskab, for teknologiudvikling kommunikationsteknologier og applikationer, innovation, forskning, inden især og tholde og forbedre uddannelse af arbejdsstyrken, forbedre lederudvikling og holde på universitetsuddannede i regionen. og forvaltningsprocesser. Siden 1989 har det private erhvervsliv haft adgang til assistance under strukturfondens mål 2. Dette har til gengæld fremmet interessen blandt SMV'er for udvikling af programmer baseret på innovation, og det har øget "viden-indholdet" i produkter, produktions- og forskningsinstitutter er blevel bedre, men i begyndelsen var der tendens til, at det var "leknologidrevet" fra FTU-levcrandørernes side. Dette forhold har senere ændret sig efterhånden som SMV'erne er kommet med og den gensidige påvirkning er blevet mere jævnbyrdig. Inden for meget kort tid er der udviklet banebrydende nye applikationer til både kommercielt brug og til brug i hjemmet inden for tre områder - chips og kredsløb, kommunikationsudstyr og billedanalyse. forholdet SMV'er mellem Der dannes virksomhedsklynger for at udvikle disse komplementære aktiviteter og fordelene ved et bredt produktudbud. Aalborg Universitet har gennem NOVI-initiativet (forsker/teknologipark og dertil knyttede finansieringsmekanismer) medvirket til at styrke den forskellige nøglevirksomheder deltaget i det tredje og fjerde FTU-program. fysiske konsolidering og har desuden sammen med I Nordjylland vokser evnen til at planlægge for fremtiden både horisontalt over relaterede områder og vertikalt mellem forskellige myndighedsniveauer. 27 lokale myndigheder har sluttet sig til udviklingsstrategien for den regionale økonomi, som har sat FTU og innovation hojt på listen over interventioner. Forskellige ministerier er ved at etablere en dialog med regionen for at støtte dens udvikling. - S - 13. Interventionerne på FTU og innovationsfronten må regionens produktionsapparat. De regionale FTU- og innovationssystemer - som ikke længere anses for at være domineret af udbudsdrevnc forskningsinstitutter, men som nu også omfatter virksomheder, politiske institutioner og arbejdsmarkedet - skal være lydhøre over for det lokale erhvervsliv. MGO'er er ikke så dygtige til at tiltrække aktiviteter med stor merværdi, men de kan forbedre chancerne især ved at samordne FTU- og innovationsstrategier med deres økonomiske planer. integreres i INTEGRATION AF FTU OG INNOVATION I DEN REGIONALE ØKONOMISKE J i ; • ^ • 5 ^ - C: '. UDVIKLING. ,: 14. Fra den foregående analyse fremstår følgende nøglekoncepter: • • • • • Offentlige interventioner skal fokusere på udvikling af integrerede rammer, som til gengæld er nært forbundne med markedet (åvs. risikovillig kapital, adgang til det indre marked mv. ) Disse rammer skal tage højde for det miljø, hvori virksomhederne, især SMV og FTU- og innovatibnsleverandørcr virker Rammerne skal være baseret på en effektiv og præcis analyse af de faktiske behov Konsensus, partnerskaber og nøgleaktørernes engagement er afgørende Der må stræbes efter en reel samordning på nationalt og europæisk plan for at undgå dobbeltarbejde regionerne imellem og sikre en bedre fordeling af den teknologiske kapacitet. Disse betragtninger har affødt en idé om, at der kræves en systemisk fremgangsmåde, som kan medvirke til at mindske den økonomiske kløft og sikre en god integration af FTU- og innovationspolitikken i den bredere lokale og regionale strategi for økonomisk udvikling. FTU OG INNOVATION - ET FÆLLES ANSVAR 15. Set ud fra et konkurrencemæssigt og samhørighedsmæssigt synspunkt er der således et klart behov for at udstikke en INTEGRERET FTU- OG 1NNOVATIONSSTRATEGI, som hænger sammen med den økonomiske udviklingsproces i regionen, og som, via det nationale system til støtte for FTU og innovation, er integreret i et bredere europæisk perspektiv. Strategien fordeler sig på tre niveauer. - De lokale og regionale niveauers rolle i. ii. iii. iv. gennemføre analyser af regionale og lokale behov og muligheder udvikle den strategiske ramme, inden for hvilken den pågældende forskning, teknologiske innovation og hermed forbundne politik skal gennemføres gennemføre et vedtaget program for FTU og innovation, som inkluderer specifikke prioriteter og foranstaltninger, som passende agenturer vil kunne levere organisere et strømlinet, fokuseret og inklusivt regionalt partnerskab, der tager ansvaret for effektiv strategisk planlægning af den økonomiske udvikling, ») - amordning af forskningspolitiske midler og de forskellige kilder til finansiering, der er nødvendige for at finansiere strategien og aktionerne. - Medlemsstaternes rolle v. vi. fastlægge de nationale rammevilkår, der kan støtte FTU- og innovationsindsatsen forme den nationale politik og de nationale ordninger, der gælder for FTU og innovation, hvilket også omfatter fordelingen af teknologiske anlæg og programmer, der kan hjælpe regionernes virksomheder med at udnytte disse anlæg vii. udarbejde de udviklingsplaner, der skal medfinansieres via strukturfondene. - Medlemsstaterne og EU viii. opstille langsigtede strategiske mål for FTU- og innovationspolitikken, som er baseret på en omfattende forståelse af styrken og svaghederne såvel i FTU- og innovationssystemerne som i de økonomiske systemer i det pågældende land ix. sikre, at interventionerne er sammenhængende, og at de virkemidler, dér er tilrådighed, er på linje med hinanden og stiler mod indbyrdes forenelige mål. To strategiske platforme giver sig selv. For det første har grønbogen om innovation og handlingsplanen for innovation givet Kommissionen og medlemsstaterne en fælles ramme, som giver mulighed for at indkredse en række prioriteringsmuligheder og samarbejdsmuligheder. For det andet er medlemsstaterne, med henblik på at fremme en vidtspændende debat om de langsigtede retningslinjer for den fysiske planlægning i Europa, blevet enige om at udarbejde det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (EFFU), idet et første udkast blev forelagt for de ansvarlige ministre i juni 1997 Alle niveauer bor blive enige om kriterier og mål for præstationerne, udarbejde effektive overvågnings- og evalueringsprocedurer og harmonisere tidsplanerne for programmerne. Det er faktisk nødvendigt at basere kriterierne og målene for præstationerne på en klar forståelse af FTU- og innovationspolitikkcns samlede virkninger for den regionale udvikling og samhørighed. En grundig evaluering af interventionerne vil gøre det muligt at fastsætte nøjagtigere præstationsindikatorer. Gennemførelsen af en bredere baseret FTU og innovationsstrategi vil i sidste ende blive finpudset på grundlag af vilkårene og mulighederne i selve de pågældende regioner og lokaliteter, men der er stadig visse nøgleaktiviteter, som ingen medlemsstat eller region kan tillade sig at se bort fra. Tilskyndelse til innovation, virksomhedssamarbejde, herunder samarbejde i netværk, samt forøgelse af de menneskelige muligheder bliver fælles for alle strategierne. 16. 17. TRE PRIORITETER 77/. VÅ' YNDEISE TIL IS SOV A TION 18. Et af de vigtigste forslag i denne meddelelse er, at samhørighedspolitikken bør ændres fra forst og fremmest at fremme "opstrøms" forskning og teknologisk kapacitet i sig selv til at bidrage til, at FTU- og innovationsindsatsen kommer til udtryk i økonomisk aktivitet. I denne forbindelse er nedenstående væsentlige elementer med hensyn til fremme af innovation: i. fokusere innovationsstrategier på ordninger med vægt på efterspørgselssiden for at øge opmærksomheden på teknologi og styrke innovationsforvaltning. Mange virksomheder, og navnlig SMVER, betragter stadig innovation som en yderligere belastning og omkostning, og ikke som en mulighed og en investering i - 10- fremtiden. Små og mellemstore virksomheder er ikke nødvendigvis opmærksomme på deres egne behov (f. eks. adgang til internationale markeder), løsninger. Små virksomheder med og derfoi er de ikke på udkig efter forskningsresultater er normalt ikke tilstrækkeligt organiserede til at kunne sælge dem. 11. fremme en politik med total kvalitetsstyring på regionalt og lokalt plan da det åbner mulighed for at stimulere efterspørgsel efter innovation (navnlig i SMV) og bidrager til al øge virksomhedernes konkurrenceevne (BOX 4). BOX 4 O EUROMANAGEMENT EUROMANAGEMENT-ordningen kan anvendes på nationalt og lokalt plan. Først udarbejdes der en fælles metodologi for assistance til SMV'er på områder, som er af afgørende betydning for deres overlevelse eller vækst (miljø, FTU, standardisering, certificering, kvalitet, osv. ). Dernæst foretager konsulenter en analyse af SMV'er med aktiviteter inden for områder, der er relevante for den samordnede indsats, for at vurdere deres stærke og svage sider og om de er klar til at ansøge om EU-programmer. Konsulenter, offentlige myndigheder og SMV'er har stor interesse i at fa adgang til de rapporter, der udarbejdes, da man derigennem kan fastsætte, hvor i Europa der foregår eksperimenter og benchmarking. jii. udvikling af nye finansierings- og forvaltningsmekanismer, som er afstemt efter de vigtigste træk i MGO'ernes økonomiske strukturer og tage højde for behovet for at etablere alternative finansieringsformer og etablere en direkte forbindelse til finansielle markeder (BOX 5). BOX 5 GLOBAL CDTI STØTTE En anden interessant ordning er støtte fra det spanske CDTI (Centro para el Desarollo Technologico Industrial), som ydes under den spanske fællesskabsstøtteramme for mål 1 områder. Under ordningen kan der ske samfinansiering af virksomheders teknologiprojekter (op til 50% af omkostningerne). Hvis projektet ikke lykkes, skal der ikke foretages tilbagebetaling, og hvis projektet er en succes, sker tilbagebetaling rentefrit over en periode på 5 år efter projektets afslutning. Der skal ikke stilles garanti, og tilbagebetalte midler geninvesteres i nye projekter. IV. v. rationalisere udbuddet af virksomhedsstøttestrukturer i medlemsstaterne og sørge for større specialisering og målretning af de tjenesteydelser, der tilbydes. tilskynde til aktiviteter, der støtter innovation, herunder fremme af erhvervsmæssig mobilitet og nye arbejdsordninger, der kan bidrage til jobskabelse samarbejde mellem forskningsinstitutter (offentlige og private) og SMVER effektiv udnyttelse af informationsteknologi 11 - • • • tilskyndelse, med hjælp fra understottende politik for risikovillig kapital, til udskilling af nye virksomheder større virksomheder, som intensivt beskæftiger sig med FTU og innovation) fra universiteter eller eks. (f. politikker om intellektuel ejendomsret, som især støtter SMV udvikle mekanismer, der fremme virksomhedsrelateret FTU, og som er rettet mod et stigende antal virksomheder, der gennemfører FTU, først og fremmest "førstegangs" er udformet med henblik på at vi. lære fra bedste praksis i områder med grupperinger i videncentre, universiteter, og videnskabs- og teknologicentre med det formål at • • • udvikle kommercielle anvendelsesmuligheder på grundlag af forskning inden for disse emneområder anvende investorers (virksomhedsengles) finansielle og kommercielle viden og til at udklække nye virksomheder, der kan udnytte risikovillig kapital teknologierne og erobre nye markeder lade lokalsamfund få gavn af de nye teknologier - f. eks. ved at forbedre online- adgang til offentlige tjenester eller opbygge informations- og uddannelsesnet i lokalsamfundet. BEDRE NETSAMARBEJDE OG INDUSTRIELT SAMARBEJDE 19. Det stadigt stigende markedspres blandt andet i form af globalisering, deregulering, ændrede efterspørgselsmønstre og nye samfundsmæssige behov samt den videnskabelige og teknologiske udvikling, gør innovation mere kompliceret, dyrere at gennemføre og mere risikabel. For at styre dette kompleks og denne usikkerhed er det ikke nok at købe avanceret udstyr eller at have adgang til ny teknologi. Det kræver også, at innovation integreres i andre funktioner, der har tilknytning til virksomhedsudvikling - f. eks. marketing, udvikling af de menneskelige ressourcer, kvalitetskontrol - og at der til virksomhedsledelsen. SMVER har færre interne ressourcer at trække på end de større virksomheder, og er derfor afhængige af ekstern kapacitet. Det er derfor vigtigt, at politiske interventioner baseres på nøje forståelse for, hvilke forhold SMV'ernes netværksskabende kapacitet er afhængige af. Udarbejdelsen af en politik omfatter følgende vigtige elementer: feedback-ordninger indføres • • • • • • udvikling al egentlige mulighederne for ændring/udbyggelse af disse kanaler gennem netsamarbejde teknologiformidlings- og anskaffelsesordninger, og identificering af aktuel (kommunikationsmæssig eller kulturel) afstand mellem SMV og teknologiforsyningsinfrastrukturen tilskyndelse til etablering af virksomhedsnet, der kan fremme overførsel af viden mellem virksomhederne og udarbejdelse af fælles strategier med det formål at forbedre markedspositionen skabelse da af underleverandøraktivitet ofte er et nøgleelement i MGO'ernes produktionsproces underleverandørvirksomheder, regionale klynger af projekter teknologivalidering og -overførsel, som kan anvendes demonstrere fordelene ved at indføre innovative teknologier og processer til til at hensyntagen til innovationens sociale aspekter - I?. • forståelse for de organisatoriske og fysiske betingelser for teknologistøtte og overforse! for at gøre det lettere at benytte en skræddersyet og differentieret fremgangsmåde til teknologistøtte. Kommissionen har udviklet en række instrumenter, der stolter netsamarbejde, fremmer virksomhedssamarbejde og tilskynder til partnerskaber mellem den offentlige og private sektor (BOX 6). BOX 6 • FÆLLESKABSNET Fællesskabsnet som f. eks. Innovationsformidlingscentre, Euro-infocentre og de Europæiske Netværk og Tjenester kan bistå MGO'erne, idet de letter deres deltagelse i fællesskabsaktiviteter og forbedrer deres evne til at "optage" ny teknologi og innovation. Det kan eksempelvis nævnes, at Kommissionen siden 1984 har støttet et net af virksomheds- og innovationscentre. Fordelene ved disse er, at de er knyttet tH et international net (europæiske virksomheds- og innovationscentre), administreres på centralt og nationalt plan, hvilket letter teknologi- og vidensoverførsel og fremmer interregionalt og internationalt virksomhedssamarbejde. Nettene skal i højere grad være opmærksomme på de lokale aktører, som har ansvaret for at fastlægge og gennemføre egns- og virksomhedsstrategier med henblik på at etablere eller styrke lokale innovât ionssyslemer. • REGIONALE INNOVATIONSSTRATEGIER - WALES I forbindelse med Wales' regionale innovationsstrategi - den tidligere regionale teknologiplan - som samfinansieres af Regionalfondens artikel 10, er der gennemført en aktion, hvor mere end 700 personer, der repræsenterede over 600 organisationer, blev teknologiplan er der udpeget 60 regionale konsulteret. Under den endelige nøgleprojekter fra alle sektorer i den walisiske økonomi, som nu er under gennemførelse (f. eks. Welsh Business Angels Network, praktik- og udviklingsprogrammer for universitetsuddannede, Welsh Centre of Expertise, Technology Implementation Programme for SMEs). Som led i mål 2 industriprogrammet for syd-Wales (1997-1999) afspejles den regionale teknologiplans prioriteter i forskellige foranstaltninger: ca. 20% af det samlede program dvs. over 90 mio. GBP investeringer, med et strukturfondsbidrag på lidt under 40 mio. , er afsat til dette formål. i FOROGELSE AE DE MENNESKEUGE MULIGHEDER 21. De menneskelige muligheder er af central betydning for konkurrenceevne og udviklingsprocesser, som er baseret på viden. Der bør derfor lægges vægt på i. ii. iii. uddannelse af de menneskelige ressourcer, indførelse af feedback-mekanismer mellem den private sektor og tekniske institutter og universiteter (partnerskaber), for forskere ude praktikophold i det internationale miljø (udvekslinger mellem institutioner i udviklede og i mindre gunstigt stillede områder). Eksempler på det sidste kan findes i åt\ fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (BOX 7). i virksomhederne samt mobilitet BOX 7 • MARIE CURIE FELLOWSIIIP-STIPENDIER Under programmet "forskeres uddannelse og mobilitet", hvorunder Marie Curie Fellowship-ordningen søger at give adgang til videreuddannelse på et højt plan gennem forskning, findes der særlige instrumenter, som MGO'er tydeligvis kan drage fordel. Et af disse er Marie Curie Individual Return Fellowship-programmet, som tilskynder forskere fra en MGO til at vende tilbage til en MGO i deres hjemland. Den kommende Marie Curie Development Host Fellowships-ordning vil medvirke til, at der opbygges ny kompetence i de eksisterende forskningsinstitutter i mindre begunstigede områder. Deltagere i ordningen er forskningsinstitutter i MGO'er, som har behov fQr at udvikle nye kompetenceområder samt for at sørge for de unge og erfarne forskeres udvikling, som disse institutter er værter for. Som led i Marie Curie Experienced Science Fellowships-programmet, vil viden fra Europas erfarne forskere blive overført mellem industrien og uddannelsesinstitutionerne (begge veje), og et særligt elemrent i programmet er vidensoverførsel til MGO'er. Der diskuteres andre aktiviteter under indirekte hjælp, herunder Marie Curie-ordningen, som kan være foranstaltninger, på EU's til som forskningsinstitutter, eller Industry Host Fellowships, hvor især SMV'er via forskellige foranstaltninger vil blive opfordret til at være værter for unge forskere. Et mål under overvejelse til det næste rammeprogram er at give forskerhold, som normalt ikke har adgang til de større forskningsinfrastrukturer, adgang hertil. ph. d. -uddannede tilskynder til mere blive at 22. Et vigtigt punkt at have for øje er SMV'ernes behov for støtte til forvaltningen, som kan hjælpe dem med at absorbere ny teknologi. Større rådighed over teknologi alene vil ikke producere optimale i i små og mellemstore teknologiforvaltning og efteruddannelse af de ansatte virksomheder i nye teknikker er derfor af afgorende betydning. Aktioner på fællesskabsplan kan bidrage til realiseringen af dette mål. resultater. Udvikling af ordninger uddannelse for • » • der kan gøres en større indsats for at oge investeringerne i menneskelige ressourcer og livslang uddannelse i MGO'erne. Strukturfondene kan yde støtte til praktikordninger for universitetsuddannede, som kan skræddersyes til lokale vilkår og behov. den Europæiske Socialfonds aktioner under det aktuelle mål 4 tager sigte på at forbedre både kvalifikationerne, forvaltningsevnerne og beskæftigelsesudsigterne for de ansatte arbejdstagere. Det er en direkte reaktion på behovet for at hjælpe arbejdstagere i hele EU med at tilpasse sig til ændringer i industrien og til ændringer i produktionssystemerne. Det kan nævnes, at fællesskabsinitiativet ADAPT allerede har ydet et væsentlig bidrag hertil. Det nye foreslåede mål 3 (som omfatter de aktuelle mål 3 og 4) vil konsolidere denne intervention. informations- og kommunikationsteknologiernes rolle i udviklingen af åbne fjernundervisningsordninger for at lette adgangen til uddannelse, navnlig for SMVER, ufaglærte arbejdstagere og langtidsarbejdsløse må styrkes øg det samme gælder for støtteordninger for distancearbejde. - 14 KONKIAJSIONER 23. p:iryy;-?z$r: Det er nødvendigt, at FTU- og i regionens produktionsapparat. Det indebærer, at de regionale beslutningstagere fmdcr og dirigerer ressourcer til strategiske regionale prioriteter. innovationspolitikken integreres En integreret FTU- og innovationsstrategi må være baseret på partnerskab mellem lokale og regionale organer, medlemsstaterne og EU. Strategien skal sigte mod at fremme innovation, forbedre netsamarbejde og industrielt samarbejde og forøge de menneskelige muligheder, og skal være afstemt efter de enkelte regioners egne institutionelle, socioøkonomiske og kulturelle karakteristika. Kommissionens rolle er at skabe de nødvendige rammer for dette. 24. Regionerne bør etablere og udvikle en integreret FTU- og innovationsstrategi, der er baseret på den regionale økonomis struktur og behov og gradvist øge de regionale udviklingsplaners indhold under den næste runde af strukturfondsinterventioner. I partnerskabets ånd bør medlemsstaterne sørge for, at de relevante politikker på nationalt plan supplerer og understøtter de behov og det potentiale, der er konstateret på regionalt plan og på fællesskabsplan. Medlemsstaterne opfordres til at tage hensyn til anbefalingerne i denne meddelelse i forbindelse med arbejdet omkring det europæiske funktionelle udviklingsperspektiv (EFFU). fysiske og 25. Kommissionen har til hensigt • • • • • • • forhandlinger om de forbindelse med de kommende i fremtidige strukturprogrammer at fremme integreringen af FTU og innovation. Meddelelsen danner grundlag for udarbejdelsen af retningslinjer for de strukturelle indgreb inden for FTU og innovation. Den vil også kunne tjene som referencegrundlag for en tidlig evaluering af, om der er sammenhæng i den FTU- og innovationsstrategi, der er fastlagt i planerne, informationssamfundets at bygge videre på erfaringerne fra de aktuelle strategier for regional innovation således og en i overensstemmelse med eftersporgselsstyret, "bottom-up" fremgangsmåde nærhedsprincippet, konsolidere opbyggelse og at opfordre medlemsstaterne til i fællesskab inden strukturfondenes næste planlægningsperiode, at opstille en række finjusterede præstationsindikatorer for FTU og innovation, som kan anvendes ved evalueringen og overvågningen af strukturinterventionerne, at styrke det tværnationale partnerskab mellem videncentre i de regioner, der endnu er utilstrækkeligt udviklede på det teknologiske plan, og videncentre i andre regioner. I den forbindelse vil Kommissionen fremme forskellige frivillige former for samarbejde, herunder erhvervsuddannelser i videncentre (Socialfonden) styrkelse af de støtteberettigede regioners strukturer og videnskabelige udstyr (Regionalfonden) af tværnationale konsortier oprettelse (eller europæiske økonomiske interessefællesskaber) til gennemførelse af forskningsprojekter under FTU- rammeprogrammet. 15 al opfordre de enkelte lande, iler søger om tiltrædelse, til at udvikle en passende FTU- og innovationsstrategi på regionalt og nationalt plan. Sådanne strategier vil blive overvejet inden for deres respektive førtiltrædelsesaftaler, som vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Luxembourg. Kommissionen vil stimulere udveksling af erfaringer mellem ansøgerlandene og medlemsstaterne, at oprette en europæisk interaktiv website for FTU og innovation med det formål at inddrage regioner og medlemsstater og ansøgerlande. GLOSSAR ,-. ; y-v; v-r^' vf;;:. ADAPT Fællesskabsinitiativ, som skal forudse og forbedre ændringer i virksomhedernes beskæftigelsesstruktur BIC Centre for virksomhedsinnovation (Business Innovation Centres) BRITE-EURAM/CRAFT Programmet for materialeteknologi under Fjerde rammeprogram/Initiativ til stimulering af SMVs deltagelse i europæiske forskningsprojekter CØE De central- og østeuropæiske lande EFFU Det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv; European Spatial Development Perspective ERDF Den europæiske fond for regional udvikling ESF FTU ICT Den europæiske socialfond Forskning og teknologisk udvikling Information and Communication Technologies = informations- og kommunikationsteknologier MGO Mindre gunstigt stillede områder MSØF Programmet for målrettet socioøkonomisk forskning (EN: TSER) NUFoU Nationale udgifter til forskning og udvikling RIS RISI RITTS SPD SMV Regionale innovationsstrategier Regional Information Society Initiatives - regionale initiativer vedrørende informationssamfundet Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures (strategier for regional innovation og teknologioverførsel samt infrastrukturer) dokuments Single Programming programmer for mål 2 og 5b regioner) Små og mellemstore virksomheder programmeringsdokument (enkelt - VUFoU Virksomhedernes udgifter til forskning of udvikling (BERD) - 17 TABEL 1 FTU: Grundlæggende indikatorer 1995 B DK D F 1 NL A FIN S UK EUR 11 : EUR 4 EL E IRL P BASISOPLYSNINGER Nefolkning (x 1000) Arbcjdsstyrke (x 1000) HNP (mio. ECU) BNP/indbygger GERD (mio. ECU) \ ' / \ C; 5228 2796 132474 25340 10137 4183 205852 20307 •-. , _. '. '. ~. ':>. '. :isi,£3LL;Xl Ys&ii. \\'~:». 81661 38961 1845177 22596 58138 25033 1176205 20231 57301 22607 8313"6 14509 15459 7304 302543 19571 8047 3842 172372 21422 5108 2429 95599 18716 8827 4498 176275 19970 58606 28404 841571 14360 308511 140057 5779444 18733 63179 25948 643889 10192 10454 4201 87416 8362 39210 15561 428091 10918 3598 1434 49215 13677 9917 4753 79166 7983 pr. indbygger(x 1000 ECU) som%afBNP 327 1,61% 462 1,82% ' ' 515 2,28% 473 2,34% 151 1,04% 403 2,06% 339 1,58% ' ' 443 2,37% 689 3,45% 295 2,05% 384 2,05% ' ' 83 0,82% ' l 40 ' 0,48% ' 0,80% 87 192 1,41% 47 0,61% I'&U-personale som % af arbejdsstyrken 1,23% 1,71% ' 1,52% 1 1,58% 1 0,86% l 1,47% 1 1,18% ' 1,97% 1,95% 1,22% ' 1,37% ' 0,73% ' 0,83% 0,73% ' 1,14% ' 0,53% FTU i offentlige sektorer rv ^ <# <s*i>* -*-a •*p«s-*#f* **••. -" -^ < •«,, v s ^ i rv •!»*. ***• i»* *i. n^«n, -*•- • - ,. - ». --=»,5»/3s« - GBAORD som % at"samlet budget 1,95% 1,79% 3,60% 4,33% 1. 65% 2,70% 2,37% 2,90% 3,17% 2,27% 2,93% 1,62% ' 0,67% ' 1,96% ' 1,09% ' 1,61% ' GOVERDsom°oafBN? HERD som %afBNP 0,06% 0,44% 0,32% 0,41% 0,34% 0,43% 0,49% 0,38% 0. 22% 0,26% 0,37% 0,58% 0,12% 1 0,50% ' ' 0,41% 0,46% 0,13% 0,63% 0. 30% 0. 39% 0,33% 0,41% ' ' 0,16% 0,24% ' 0,13% 0,22% 0,17% 0,25% 0,14% 0,27% ' 0,16% 0,21% l-'&l i-pcrsonale i GOV og MES som % af F&U-personale i al 47% 47% 46% 1 50% 1 62% ' 60% 1 59% ' 49% 45% 44% ' 49% ' 73% ' 89% ' 71% ' 54% ' 69% FTU i private sektorer*'. -*• <iS' \ s ^ ^ ^1 ^ s. ** "- » % *i*. -""V" 'j* r^C-% ~ -** p"^^^^ -' i i \, '*%>•• ** "-Kii* WtM&ii f T' • -"* " " - W ^* **<JP TSEr^vtwrff^* BERD (mio ECU) as % of GDP as % of GERE) 1,09% 67% 1,10% 60% 1,51% 66% 1,44% 62% 0. 56% 54% 1,09% 53% 1 0,83% 52% ' ' 1,50% 63% 2,68% 78% 134?'o 65% 1,30% 64% R&D personnel in private sectors som % af arbejdsstyrken som % af F&U-personale i al 0,65% 53% 0,92% 53% 0,82% 54% 1 1 0,80% 50% 1 0,33% 1 38% ' ' 0,59% 40% 1 0,49% 41% ' ' ' 1,00% 51% 1,08% 55% 0,68% 56% 0,69% 51% ' ' ' ' 0,35% 45% '. ' 0,11% ' 0,37% 46% ' 24% 0,99% 70% 0,12% 20% 0,20% 27% ' ' 0,09% ' 0,21% l 11% 29% ' 0,53% ' 46% 0,16% 31% Antai europaeiske patentansosningei pr. mio. indbyggere 94 119 168 95 46 116 99 172 199 79 108 11 4 12 37 2 kilde i-. urostat ; :. Ski'ii • : Luxembourg ikke medregne: Alle pcrsonalcdata er udtrykt som antal personer I-Ol Aktuelle xcUclW-irser GI-RD - nationale udgifter til forskning og udvikling GOVERD - statens udgifter til forskning og udvikling HERD - hojere læreanstalters udgifter til forskning og udvikling HERD - erhvervsvirksomhedernes udgifter til forskning og udvikling GBAORD - statsbevillinger til F&U GOV - stat HES - højere uddannelse BES - erhvervsvirksomheder TABEL 2 FTU: Grundlæggende indikatorer Regionale forskelle TYSKLAND4 1993 FRANKRIG 3 1994 ITALIEN 1994 SPANIEN PORTUGAL GRÆKENLAND EUR11 1994 1995 1993 1995 EUR4 1995 Måll Ikke-mål G E R JX GERD> Måll lkke-mål Måll Ikke-mål 1 Rest Lissabon Rest Attiki BASISOPLYSNINGER GERD (mio. ECU) pr. indbygger (x 1000 ECU) 179 548 21 94 67 211 44 151 30 81 26 57 som "i af BNP 1 étl-personale ,78% 2. 46% 1. 25% 3,49% 0,64% 1,20% 0,50% 1,18% 0. 46% 0,81% 0,36% 0,67% 384 2,05% som °o af arbejdsstyrken na na 0. 65% 2,16% 0,49% 0,97% 0,54% 1,20% 0. 38% 0,80% 0,63% 0,96% 1,37% 83 0,82% 0,73% FTU i offentlige sektorer^ * ^? GOVERD MSRSSP S AïMr. pr. indbygger (x 1000 ECU) 52 78 3 15 12 46 7 34 3 31 8 18 0,52% 0,35% 0. 20% 0,56% 0,11% 0,26% 0,08% 0,27% 0. 05% 0,31% 0,12% 0,21% 0,62% 0. 4 1% 0. 11% 0,29% 0,33% 0,25% 0,28% 0,24% 0,20% 0,21% 0,17% 0,24% 61 0,33% 0,41% 16 0,16% 0,24% il« 30% 83% 57% 86% 64% 6 7% 72% 88% 8 1% 4 9% 73% som % af BNP H E R D s o m % a f B NP F&l'-personale i GOV og MES som % af samlet F&U-personale FTU i prrvate"$éWorer\-Å^^}4. ; HERD (mio. ECU) som % af BNP som % af GERD E&U -personale i private sektorer som % af arbejdsstyrken som % af samlet F&U-personale Antal europæiske patentansøgninger pr. mio. indbyggere na na 23 0,64% 1,70% 0. 93% 2,60% 0,19% 0,69% 0,13% 0,66% 0. 10% 0,14% 0,07% 0,22% 36% 69% 75% 75% 30% 57% 27% 56% 2 3% 18% 20% 33% na na 0. 46% 1,50% 0,09% 0,42% 0,08% 0,43% 0,13% 0,23% 0,07% 0,18% 7 1% 6 9% 17% 4 3% 14% 36% 3 3% 2 8% 12% 19% 1,30% 64% 0,69% 5 1% 0,35% 4 5% 0,20% 27% 176 65 172 7 61 5 20 2 8 108 11 Kilde: Eurostat Alle personaledata er udtrykt som antal personer ECU: Aktuelle vekselkurser 1 Skon 3 Den forste kolonne viser gennemsnittet for alle franske regioner, hvis GERD (som % af BNP) er lavere end landets gennemsnit (2. 38%) 4 Der foreligger ikke statistiske oplysninger for regionale FTU-udgifter og personale i højere læreanstalter 2 Der foreligger ikke data for Luxembourg ^ GFRD - nationale udgifter til forskning og udvikling c itjVF. RD - vtatens udgifter til forskning og udvikling GOV - stat 111 RD - hojere læreanstalters udgifter til forskning og udvikling HES - højere uddannelse Hl Kl) - cili\ervNviiksomhcdemcs udgilter til forskning og udvikling WiS - erhvervsvirksomheder TABEL3 •TU: Grundlæggende indikatorer Strukturfonde 1989-1993/1994-1999 Mio. ECU Mål 1 Mål 6 Mål 2 Mål 5b 1989-1993 1994-1999 1 ALT FTU % I ALI FTU % 43. 818 1. 280 2,92% 6. 130 2. 232 705 32 11,50% 1,43% 93. 972 697 15. 352 6. 860 5. 049 58 2. 580 142 5,31% 8. 28% 76,50% 2,06% Regionale mål i alt ^y&^yyyyy^jiii;^^^^^^ 116. 881 7. 827 6,70% Mål 3 / 4 Mål 3 Mål 4 Mål 5a landbrug Mål 5a fiskeri 6. 669 453 3. 523 579 12. 938 2. 246 5. 251 885 tkke-regionale mål i alt 10. 771 " *"*r: ' * "7^453 "_ 421% 21320 0 0,00% Alfê mål if-yz ' ;->-" f% 62\9$l%^r&Ji:470. : *V 3;92%/~ • *- i38*2oi c ": yjMf^y *':'sjsar? § Fællesskabsinitiativer 5. 285 1. 450 27,44% 14. 018 690 4,92% lALX^X-"» - -»fer ^»"Vr-«-«""^ ^ 68. 23<K. *&k'. 332nttr;-3,74%. * •; *. 152. 219 jr. - 8. 518/. 5,60% > Kilde: GDX1I data r«> COMMISSION EUROPEENNE UNION EUROPEENNE - EUROPEAN UNION Article 10 du FEDER : Actions innovatrices en coopération avec la LXi XIII, le Programme Innovation Article 10 ofERDF : Innovative measures in cooperation with IX} XIII, tiie Innovation Programme StraltåUi KiginnaJti d'lnnaiattnn (K. I. S. ) cl lnfrauruclur«* et Siratigln Riflnnalat dt Tranifirl dt TtchnalogU it dt Soutien â l'tnmnatfon (HI T T S J Hitlonul Innovation Strattgla (H. l. S. ) anil Htglimat Innovation and Tichnaloiy Trantftr In/raaruciumand StnutgUi (S. I. T. T. S. ) 4 ( «/w 'nili n 'a iiiHUfl ttiuul Haul (I txiXVIf. fi, xnurci (HSl <), \ V7. 1. map has n. ) le'al Hutu, IMiXVKilS, ioune (il\Ct>. \ '• I I LEGENDE-LEGEND [SJ\J K. I. S. A RJ. T. T. S. Les territoires non continentaux et outre-mer des Etats Membres Non continental and overseas areas of Member States I 1 I FroJtltpUotaRJ. S. 1996-98 J & camprU projttl pr4-pUotii R TI' 1994-96) R. l. S pilot projtcti 1996-9» (prt-pUot pmjtcti RTF 1994-96 UtduJtd) I'rvjili Kl Ti S piitéUatanntt I99i-9H i i Sp,, ultcliJpivJtrtt IVv\ M finS! l-3SdJ Ki /\ / h'ronttirtt Saltonale t NaiUmal lluandariti FruntUrts dt RlfUinî (MTV. ',' RiXlvnalB. jundaritt f. VXTV. 'i • J ^< , "--->. U- ISSN 0254-1459 KOM(98) 275 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 04 12 15 Katalognummer : CB-CO-98-362-DA-C ISBN 92-78-36925-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg