title: PREGUNTA ESCRITA n. 1377/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Ayuda a los transportes aéreos en los pueblos pequeños y alejados de Grecia

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
air transport
intra-EU transport
island region
welfare

text: C 402/120 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 22. 12. 98 Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n desea seæalar que la leche semidesnatada ya estÆ incluida en el rØgimen de subvenciones del programa comunitario de distribuci(cid:243)n de leche a las escuelas. En lo que se refiere a la cuant(cid:237)a de la ayuda concedida por ese producto, la Comisi(cid:243)n no tienen intenci(cid:243)n de proponer modificaci(cid:243)n alguna de la normativa del Consejo por la que se establecen los criterios para fijar el nivel de ayuda de los diferentes productos lÆcteos incluidos en el programa en cuesti(cid:243)n. La normativa actual no permite que la subvenci(cid:243)n prevista para la leche semidesnatada se equipare a la de la leche entera. (98/C 402/158) PREGUNTA ESCRITA E-1377/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Ayuda a los transportes aØreos en los pueblos pequeæos y alejados de Grecia El servicio de transporte aØreo a las islas pequeæas y alejadas de Grecia constituye a menudo para dichas islas el œnico medio de comunicaci(cid:243)n y de interconexi(cid:243)n para los pocos habitantes de las mismas. Estos servicios se caracterizan por un elevado coste debido al escaso trÆfico de pasajeros y corren el riesgo de verse interrumpidos a causa de los problemas por los que estÆ pasando la Olympic Airways. Dada la necesidad permanente de transporte aØreo entre estas islas menores, ¿puede decir la Comisi(cid:243)n si es posible proporcionar financiaci(cid:243)n comunitaria para evitar la interrupci(cid:243)n de las comunicaciones aØreas con las islas pequeæas y alejadas de Grecia y a travØs de quØ programas podr(cid:237)a recibirse dicha ayuda? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) El marco de financiaci(cid:243)n comunitaria (1994-1999) para Grecia no incluye ninguna medida de ayuda para financiar los costes operativos del transporte aØreo en dicho pa(cid:237)s (incluidos los vuelos nacionales a las islas). Sin embargo, la Comunidad es consciente del problema que plantea Su Seæor(cid:237)a; de ah(cid:237) que estØ cofinanciando la construcci(cid:243)n y mejora de infraestructuras portuarias y aeroportuarias en numerosas localidades griegas, incluidas las islas. Con arreglo al art(cid:237)culo 92 del Tratado CE, las ayudas operativas otorgadas por las autoridades griegas a las compaæ(cid:237)as aØreas han de considerarse incompatibles con el mercado comœn, salvo en dos casos: › si se trata de ayudas de carÆcter social en beneficio de los consumidores, siempre que se otorguen sin discriminaciones basadas en el origen de los servicios (letra a) del apartado 3 del art(cid:237)culo 92 del Tratado CE); › si se trata de compensaciones econ(cid:243)micas concedidas por la explotaci(cid:243)n de rutas aØreas sobre las que pese una obligaci(cid:243)n de servicio pœblico de conformidad con el art(cid:237)culo 4 del Reglamento (CEE) 2408/92 del Consejo relativo al acceso de las compaæ(cid:237)as aØreas de la Comunidad a las rutas aØreas intracomunitarias (1). Hasta la fecha, Grecia no ha solicitado exenci(cid:243)n alguna con arreglo a lo establecido en letra a) del apartado 3 del art(cid:237)culo 92 del Tratado CE ni tampoco ha aplicado las disposiciones del art(cid:237)culo 4 del Reglamento (CEE) 2408/92. (1) DO L 240 de 24. 8. 1992


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1365/98 do Deputado Graham WATSON à Comissão. Iniciativa de Investigação para um Nível Zero de Emissões (ZERI)("Zero Emissions Research Initiative")

eurovoc_concepts:
EU programme
Japan
development policy
foundation
industrial policy
research and development
school-industry relations
scientific research
sustainable development
technological change

formats: html pdf print

text: C 50/30 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 2. 1999 (1999/C 50/039) PERGUNTA ESCRITA E-1363/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Iniciativa de Investiga(cid:231)ªo para uma N(cid:237)vel Zero de Emissıes (ZERI) («Zero Emissions Research Initiative») A Funda(cid:231)ªo ZERI visa formular estratØgias empresariais e pol(cid:237)ticas industriais baseadas no princ(cid:237)pio de um desenvolvimento econ(cid:243)mico e social sustentÆvel. Que medidas toma actualmente a Comissªo no sentido de apoiar a iniciativa escolar ZERI, que visa a colabora(cid:231)ªo entre os meios industriais e os estabelecimentos de ensino secundÆrio e superior? (1999/C 50/040) PERGUNTA ESCRITA E-1364/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Iniciativa de Investiga(cid:231)ªo para um N(cid:237)vel Zero de Emissıes (ZERI) («Zero Emissions Research Initiative») A Funda(cid:231)ªo ZERI visa formular estratØgias empresariais e pol(cid:237)ticas industriais baseadas no princ(cid:237)pio de um desenvolvimento econ(cid:243)mico e social sustentÆvel. O Governo japonŒs incumbiu recentemente 42 acadØmicos da Universidade de T(cid:243)quio de se debru(cid:231)arem sobre o quadro te(cid:243)rico das Emissıes Zero. Tem a Comissªo conhecimento das actividades desenvolvidas pela Funda(cid:231)ªo ZERI na Universidade das Na(cid:231)ıes Unidas, criada hÆ quatro anos pelo industrial belga Gunther Pauli? Que contactos mantØm a Comissªo com a ZERI? (1999/C 50/041) PERGUNTA ESCRITA E-1365/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Iniciativa de Investiga(cid:231)ªo para um N(cid:237)vel Zero de Emissıes (ZERI) («Zero Emissions Research Initiative») A Funda(cid:231)ªo ZERI visa formular estratØgias empresariais e pol(cid:237)ticas industriais baseadas no princ(cid:237)pio de um desenvolvimento econ(cid:243)mico e social sustentÆvel. O Governo japonŒs incumbiu recentemente 42 acadØmicos da Universidade de T(cid:243)quio de se debru(cid:231)arem sobre o quadro te(cid:243)rico das Emissıes Zero. Tenciona a Comissªo patrocinar a realiza(cid:231)ªo de uma idŒntica investiga(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio do programa relativo (cid:224)s emissıes zero na Funda(cid:231)ªo ZERI? (1999/C 50/042) PERGUNTA ESCRITA E-1366/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Iniciativa de Investiga(cid:231)ªo para um N(cid:237)vel Zero de Emissıes (ZERI) («Zero Emissions Research Initiative») A Funda(cid:231)ªo ZERI visa formular estratØgias empresariais e pol(cid:237)ticas industriais baseadas no princ(cid:237)pio de um desenvolvimento econ(cid:243)mico e social sustentÆvel. De que programas dispıe jÆ a Comissªo neste dom(cid:237)nio e em que sectores se sobrepıem esses mesmos programass aos trabalhos da Funda(cid:231)ªo ZERI?


title: WRITTEN QUESTION No. 1465/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. Mochovce

eurovoc_concepts:
Slovakia
committee report
health risk
nuclear power station
nuclear safety

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/101 (98/C 354/159) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1465/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (7. toukokuuta 1998) Aihe: Mochovce Miten komissio selitta¤a¤ sen, etta¤ Slovakia suunnittelee Walkdown I -selonteossa (1995) esitetyista¤ arvioista huolimatta Mochovcen ydinvoimalan ka¤ytto¤o¤nottoa jo heina¤kuussa 1998? Mitka¤ Walkdown I -selonteossa yksilo¤idyista¤ ja RISKAUDITin esitta¤mista¤ 201 toimenpiteesta¤ ovat komission mielesta¤ olennaisia asianmukaisen turvallisuustason saavuttamiseksi ja Euroopan va¤esto¤n turvallisuuden takaamiseksi, ja onko ta¤ma¤n ydinvoimalan aiheuttama mahdollinen uhka suurempi kuin EU:ssa sijaitsevien ydinvoimaloiden aiheuttama uhka? Aikooko komissio toimittaa parlamentille selonteon ydinvoimaloiden turvallisuustilanteesta Slovakian tasaval- lassa hyvissa¤ ajoin ennen Mochovcen ydinvoimalan suunniteltua ka¤ynnista¤mista¤? Mita¤ vahinkoja vakava onnettomuus Mochovcen ydinvoimalassa voisi aiheuttaa EU:n alueella? Mika¤ oli Euroopan parlamentin 16. 2. 1995 edellytta¤ma¤n ad hoc -valtuuskunnan Slovakian-vierailun tulos? Onko komissio tietoinen siita¤, miten ja milloin vaarojen arviointia koskevan tutkimuksen yksitta¤iset vaatimukset on tarkoitus ta¤ytta¤a¤ ja toteuttaa ka¤yta¤nno¤ssa¤? Aikooko komissio vaatia Slovakian tasavaltaa korjaamaan (IAEO:n ja RISKAUDITin esitta¤ma¤t ja Walkdown I + II -selonteossa yksilo¤idyt) turvallisuuteen liittyva¤t puutteet, pita¤a¤ko¤ komissio laiminlyo¤ntia¤ ta¤ssa¤ asiassa esteena¤ EU:n rahoitustuen jatkamiselle, ja katsooko se ta¤ma¤n huonontavan Slovakian tasavallan mahdollisuuksia tulla EU:n ja¤seneksi? (98/C 354/160) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1487/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (13. toukokuuta 1998) Aihe: Mochovce Onko komissio tietoinen siita¤, etta¤ la¤nsinormien mukaisen suojarakennuksen korvaavien Mochovcen ydinvoi- malan suojarakennelmien toimintakyvysta¤ esitetyt (cid:148)todisteet(cid:148) perustuvat pelka¤sta¤a¤n laskelmiin ja kokeisiin, jotka eiva¤t ota laitoksen todellisia olosuhteita, varsinkaan rakennusten kuntoa ja laitoksen toimintakelpoisuutta, riitta¤va¤sti huomioon? Ensimma¤isen ydinvoimalan sijaintipaikalla Jaslovske Bouhunicessa voidaan selva¤sti todeta, etta¤ todelliset olosuhteet poikkeavat huomattavasti ihanteellisista olosuhteista. Aikooko komissio suorittaa ta¤ssa¤ yhteydessa¤ tutkimuksen? (98/C 354/161) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1488/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (13. toukokuuta 1998) Aihe: Mochovce Onko komissio tietoinen siita¤, etta¤ entisessa¤ Ts(cid:12)ekkoslovakiassa ydinvoimateollisuuden johtajat kuuluivat kommunistisen puolueen koneiston ja kansanmiliisin korkeimpiin elimiin? Tieta¤a¤ko¤ komissio lisa¤ksi, etta¤ samat henkilo¤t, jotka tyo¤skenteleva¤t edelleen johtotehta¤vissa¤ (esimerkiksi Skoda-yrityksessa¤), yritta¤va¤t viela¤kin tarkoituksellisesti pita¤a¤ va¤esto¤n tieta¤ma¤tto¤ma¤na¤ ydinvoimaloiden aiheuttamista vaaroista ja salata vastuuttomasti tilanteen vakavuuden?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 970/98 af 7. maj 1998 om udstedelse af importlicenser for hvidløg med oprindelse i Kina

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
originating product
quantitative restriction

formats: pdf print

text: 8. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 135/37 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 970/98 af 7. maj 1998 om udstedelse af importlicenser for hvidløg med oprindelse i Kina KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1), ændret ved Kommissionens forord- ning (EF) nr. 2520/97 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 903/97 af 21. maj 1997 om en beskyttelsesforanstaltning for indførsel af hvidløg med oprindelse i Kina (3), særlig artikel 1, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I medfør af Kommissionens forordning (EØF) nr. 1859/ 93 (4), ændret ved forordning (EF) nr. 1662/94 (5), kan hvidløg importeret fri omsætning i Fællesskabet, hvis der forelægges en import- licens; fra tredjelande kun overg(cid:134) til i artikel 1, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 903/97 begrænses udstedelse af importlicenser for hvidløg med oprindelse i Kina og for ansøgninger, der indgives i perioden 1. juni 1997 til 31. maj 1998, til en maksimal m(cid:134)nedlig mængde; under hensyntagen til kriterierne i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og til de allerede udstedte importli- censer overstiger de mængder, der var ansøgt om den 5. maj 1998, den i bilaget til nærværende forordning nævnte maksimale m(cid:134)nedlige mængde for maj 1998; det bør i hvilket omfang der kan udstedes derfor importlicenser for disse ansøgninger; følgelig bør det afvises at udstede licenser for ansøgninger, der er indgivet efter den 5. maj 1998 og før den 31. maj 1998 (cid:190) fastsættes, UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De importlicenser, der var ansøgt om i henhold til artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1859/93 den 5. maj 1998 for hvidløg henhørende under KN-kode 0703 20 00 med oprindelse i Kina, udstedes for 0,07264 % af den ansøgte mængde oplysninger, hensyntagen Kommissionen havde modtaget den 7. maj 1998. under de til For de nævnte produkter afvises de importlicensansøg- ninger, der er indgivet efter den 5. maj 1998 og før den 31. maj 1998. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 8. maj 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 297 af 21. 11. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 41. (3) EFT L 130 af 22. 5. 1997, s. 6. (4) EFT L 170 af 13. 7. 1993, s. 10. (5) EFT L 176 af 9. 7. 1994, s. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 1452/98 by José BARROS MOURA to the Commission. Community funding of hydraulic projects in Spain

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
hydraulic machinery
hydraulic works

text: C 386/130 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 2. The conditions which were applied to the co-financing of the Alqueva project derived from its exceptional scale (more than ECU 300 million of Community funds) which raised special problems in terms of environmental protection, water supplies, economic development and coordination of monitoring measures. (cid:146) However, it is important to look at the actual facts and figures. In the case of the Alqueva project, the ERDF will contribute, in 1997 prices, only ECU 96. 6 million. The remainder of the funds will be covered by the Cohesion Fund, the ESF and the EAGGF Guidance Section. To compare with corresponding values in Spain, where funding is also provided by the Cohesion Fund for hydrographic basins, we need to refer to the ERDF. The Regional Development Fund is to provide funding for the Spanish hydrological plan over the same period (Community Support Framework) amounting to ESC 260 billion, i. e. thirteen times more than the amount available to the Alqueva project. As the Commission must be aware, the fact that a programme or project (such as the Spanish hydrological plan which, according to all the evidence, includes a large number of dams and (cid:145)transfusion points(cid:146) funded by the ERDF and situated in international rivers, such as the Guadiana) is divided up does not mean that it should not be treated as a global entity, especially if one takes account of the single nature of the contributions to the same project. How can the Commission therefore assert that no Spanish project of the same scale as the Alqueva project has been funded? And how can it be impartial when it maintains that only the Alqueva project required special monitoring conditions to be laid down for co-funding? (1) OJ C 354, 19. 11. 1998. (98/C 386/181) WRITTEN QUESTION P-1452/98 by JosØ Barros Moura (PSE) to the Commission (7 May 1998) Subject: Community funding of hydraulic projects in Spain 1. Can the Commission supply a comparative table concerning ERDF spending up to the end of 1997 under the CSF for Spain on measure 6. 1 (hydrological plan) as contrasted with expenditure on major hydraulic projects in Portugal? Can the Commission also draw up a comparative table of the conditions attached by the ERDF to these 2. payments in the case of each of the two Member States? Joint answer to Written Questions E-1447/98 and P-1452/98 given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (20 May 1998) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (98/C 386/182) WRITTEN QUESTION E-1448/98 by JosØ Barros Moura (PSE) to the Commission (11 May 1998) Subject: 1998 consumer protection projects Following the doubts expressed in Portugal by reliable consumer protection organizations regarding the criteria for the approval of projects to be carried out in Portugal with Community funding in 1998 in accordance with the notice in OJ C 277, 12. 9. 1997, will the Commission provide the following information:


title: Verordnung (EG) Nr. 963/98 der Kommission vom 7. Mai 1998 zur Festlegung der Vermarktungsnormen für Blumenkohl/Karfiol und Artischocken

eurovoc_concepts:
leaf vegetable
marketing standard
perennial vegetable

text: L 135/18 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 8. 5. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 963/98 DER KOMMISSION vom 7. Mai 1998 zur Festlegung der Vermarktungsnormen f(cid:129)r Blumenkohl/Karfiol und Arti- schocken DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Obst und Gem(cid:129)se (1), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2520/97 (2), insbesondere auf Artikel 2 Absatz 2, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: sind ge(cid:132)ndert durch die Verordnung Blumenkohl/Karfiol (*) und Artischoken sind in Anhang I der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 unter den Erzeugnissen aufgef(cid:129)hrt, f(cid:129)r die Vermarktungsnormen festzulegen sind. In Anhang II/1 der Verordnung Nr. 23 des Rates vom 4. April 1962 (cid:129)ber die schrittweise Errichtung einer gemeinsamen Marktorganisation f(cid:129)r Obst und Gem(cid:129)se (3), zuletzt (EG) Nr. f(cid:129)r 888/97 (4), Blumenkohl/Karfiol festgelegt worden. In Anhang I/6 der Verordnung Nr. 58 der Kommission vom 15. Juni 1962 zur Festsetzung gemeinsamer Qualit(cid:132)tsnormen f(cid:129)r einige Erzeugnisse in Anhang I B der Verordnung Nr. 23 (cid:129)ber die schrittweise Errichtung einer gemeinsamen Marktor- ganisation f(cid:129)r Obst und Gem(cid:129)se (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 888/97, sind Normen f(cid:129)r Artischocken worden. Diese Normen entsprechen nicht mehr den Marktbed(cid:129)rfnissen. gemeinsame Qualit(cid:132)tsnormen festgelegt Die genannte Regelung ist deshalb neu zu fassen, und die Verordnung Nr. 23 sowie Anhang I/6 der Verordnung Nr. 58 sind aufzuheben. Zur Erzielung einer weltweiten Markttransparenz empfiehlt es sich, die von der UN-Wirt- schaftskommission f(cid:129)r Europa empfohlenen UN/ECE- Normen f(cid:129)r Blumenkohl/Karfiol und Artischocken zu ber(cid:129)cksichtigen. Dank Anwendung dieser Normen muß es m(cid:148)glich sein, eine Marktbelieferung mit Erzeugnissen minderer Qualit(cid:132)t zu verhindern, die Erzeugung auf die Anforde- rungen der Verbraucher auszurichten, den Handel auf der (1) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996, S. 1. (2) ABl. L 346 vom 17. 12. 1997, S. 41. (*) (cid:153)sterreichischer Ausdruck gem(cid:132)ß Protokoll Nr. 10 der Bei- trittsakte 1994. (3) ABl. 30 vom 20. 4. 1962, S. 965/62. (4) ABl. L 126 vom 17. 5. 1997, S. 11. (5) ABl. 56 vom 7. 7. 1962, S. 1606/62. Grundlage eines lauteren Wettbewerbs zu erleichtern und so zur Verbesserung der Rentabilit(cid:132)t der Erzeugung beizu- tragen. Die betreffenden Normen gelten auf allen Vermarktungs- stufen. Der Transport (cid:129)ber weite Strecken, eine l(cid:132)ngere Lagerung oder die verschiedenen Behandlungen, denen die Erzeugnisse ausgesetzt sind, k(cid:148)nnen gewisse Qualtit(cid:132)s- minderungen zur Folge haben, die in ihrer biologischen Entwicklung oder leichten Verderblichkeit begr(cid:129)ndet sind. Dieser Tatsache ist bei der Anwendung der Norm auf den Vermarktungsstufen nach dem Versand Rechnung zu tragen. Da es sich bei der Klasse Extra um sorgf(cid:132)ltig sortierte und verpackte Erzeugnisse handelt, ist bei diesen lediglich der gegebe- verminderte Frische- und Prallheitsgrad zu nenfalls ber(cid:129)cksichtigen. ihrer mehr oder weniger Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r frisches Obst und Gem(cid:129)se — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Die Vermarktungsnormen f(cid:129)r Blumenkohl/Karfiol des KN-Codes 0704 10 und f(cid:129)r Artischocken des KN- Codes 0709 10 00 sind in den Anh(cid:132)ngen I und II festge- setzt. (2) Die Normen gelten auf allen Vermarktungsstufen nach Maßgabe der Verordnung (EG) Nr. 2200/96. Die Erzeugnisse d(cid:129)rfen jedoch auf den dem Versand nachgelagerten Vermarktungsstufen folgendes aufweisen: — einen leicht verringerten Frische- und Prallheitsgrad; — geringf(cid:129)gige Ver(cid:132)nderungen aufgrund biologischer Entwicklungvorg(cid:132)nge und der Verderblichkeit der Erzeugnisse, ausgenommen Erzeugnisse der Klasse „Extra“. Artikel 2 Die Verordnung Nr. 23 und Anhang I/6 der Verordnung Nr. 58 werden aufgehoben. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am 1. Juli 1998 in Kraft. 8. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 135/19 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 7. Mai 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission L 135/20 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 8. 5. 98 ANHANG I NORM F(cid:154)R BLUMENKOHL/KARFIOL I. BEGRIFFSBESTIMMUNG Diese Norm gilt f(cid:129)r Blumenkohl/Karfiol der aus Brassica oleracea L. convar. botrytis (L. ) Alef. var. botrytis hervorgegangenen Anbausorten zur Lieferung in frischem Zustand an den Verbraucher. Blumenkohl/Karfiol f(cid:129)r die industrielle Verarbeitung f(cid:132)llt nicht darunter. II. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE G(cid:154)TEEIGENSCHAFTEN Die Norm bestimmt die G(cid:129)teeigenschaften, die der Blumenkohl/Karfiol nach Aufbereitung und Verpak- kung aufweisen muß. A. Mindesteigenschaften In allen Klassen muß Blumenkohl/Karfiol vorbehaltlich besonderer Bestimmungen f(cid:129)r jede Klasse und der zul(cid:132)ssigen Toleranzen sein: — ganz, — gesund; ausgeschlossen sind Erzeugnisse mit F(cid:132)ulnisbefall oder anderen M(cid:132)ngeln, die sie zum Verzehr ungeeignet machen, — sauber, praktisch frei von sichtbaren Fremdstoffen, — von frischem Aussehen, — praktisch frei von Sch(cid:132)dlingen, — praktisch frei von Sch(cid:132)den durch Sch(cid:132)dlinge, — frei von anomaler (cid:132)ußerer Feuchtigkeit, — frei von fremdem Geruch und/oder Geschmack. Entwicklung und Zustand des Blumenkohls/Karfiols m(cid:129)ssen so sein, daß er — Transport und Hantierung aush(cid:132)lt und — in zufriedenstellendem Zustand am Bestimmungsort ankommt. B. Klasseneinteilung Blumenkohl/Karfiol wird in die drei nachstehenden definierten Klassen eingeteilt: i) Klasse „Extra“ Blumenkohl/Karfiol dieser Klasse muß von h(cid:148)chster Qualit(cid:132)t sein. Er muß die typische Form, Entwicklung und F(cid:132)rbung der Sorte aufweisen. Die K(cid:148)pfe m(cid:129)ssen sein: — gut geformt, fest, kompakt, — sehr dicht stehend, — gleichm(cid:132)ßig weiß oder leicht cremefarbig (1), — und d(cid:129)rfen keine M(cid:132)ngel aufweisen, mit Ausnahme sehr leichter oberfl(cid:132)chlicher Fehler, sofern diese das allgemeine Aussehen der Erzeugnisse, ihre Qualit(cid:132)t, Haltbarkeit und Aufma- chung im Packst(cid:129)ck nicht beeintr(cid:132)chtigen. Wird der Blumenkohl/Karfiol „mit Bl(cid:132)ttern“ oder „gestutzt“ in den Verkehr gebracht, so m(cid:129)ssen die Bl(cid:132)tter ein frisches Aussehen haben. ii) Klasse I Blumenkohl/Karfiol dieser Klasse muß von guter Qualit(cid:132)t sein. Er muß die typischen Markmale der Sorte aufweisen. (1) Die Vermarktung von Blumenkohl/Karfiol violetter/purpurfarbener oder gr(cid:129)ner Sorten ist jedoch zul(cid:132)ssig, sofern die K(cid:148)pfe die f(cid:129)r die betreffende Klasse vorgesehenen Merkmale aufweisen. 8. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 135/21 Die K(cid:148)pfe m(cid:129)ssen sein: — fest, — dicht stehend, — weiß bis elfenbein- oder cremefarbig (1), — frei von Fehlern wie Flecken, Blattauswuchs zwischen den Blumen, Frostspuren, Quet- schungen. Die K(cid:148)pfe d(cid:129)rfen folgende leichte Fehler aufweisen, sofern diese das allgemeine Aussehen der Erzeugnisse und ihre Qualit(cid:132)t, Haltbarkeit und Aufmachung im Packst(cid:129)ck nicht beeintr(cid:132)chtigen: — einen leichten Form- oder Entwicklungsfehler, — einen leichten Farbfehler, — einen sehr leichten Flaum. Wird der Blumenkohl/Karfiol „mit Bl(cid:132)ttern“ oder „gestutzt“ in den Verkehr gebracht, so m(cid:129)ssen die Bl(cid:132)tter ein frisches Aussehen haben. iii) Klasse II Zu dieser Klasse geh(cid:148)rt Blumenkohl/Karfiol, der nicht in die h(cid:148)heren Klassen eingestuft werden kann, der aber den vorstehend definierten Mindesteigenschaften entspricht. Die K(cid:148)pfe d(cid:129)rfen sein: — leicht verformt, — etwas lose stehend, — von gelblicher Farbe (1). Sie d(cid:129)rfen aufweisen: — leichte Spuren von Sonnenbrand, — Blattauswuchs zwischen den Blumen, jedoch h(cid:148)chstens 5 kleine blaßgr(cid:129)ne Bl(cid:132)tter, — leichten Flaum (ausgenommen jeder Flaum, der sich feucht oder fettig anf(cid:129)hlt). Zul(cid:132)ssig sind auch h(cid:148)chstens zwei der folgenden Fehler, sofern der Blumenkohl/Karfiol seine wesentlichen Eigenschaften hinsichtlich Qualit(cid:132)t, Haltbarkeit und Aufmachung beh(cid:132)lt: — leichte Spuren von Sch(cid:132)dlings- oder Krankheitsbefall, — leichter oberfl(cid:132)chlicher Frostschaden, — leichte Quetschungen. III. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE GR(cid:153)SSENSORTIERUNG Die Gr(cid:148)ße wird nach dem gr(cid:148)ßten Querdurchmesser bestimmt. Der Mindestdurchmesser betr(cid:132)gt 11 cm; der Unterschied zwischen dem kleinsten und dem gr(cid:148)ßten Kopf in einem Packst(cid:129)ck darf 4 cm nicht (cid:129)bersteigen. IV. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE TOLERANZEN G(cid:129)te- und Gr(cid:148)ßentoleranzen sind in jedem Packst(cid:129)ck f(cid:129)r Erzeugnisse zul(cid:132)ssig, die nicht den Anforde- rungen der angegebenen Klasse gen(cid:129)gen. A. G(cid:129)tetoleranzen i) Klasse „Extra“ 5 % nach Anzahl K(cid:148)pfe, die nicht den Eigenschaften der Klasse entsprechen, die aber denen der Klasse I — in Ausnahmef(cid:132)llen einschließlich der Toleranzen der Klasse I — gen(cid:129)gen. ii) Klasse I 10 % nach Anzahl K(cid:148)pfe, die nicht den Eigenschaften der Klasse I entsprechen, die aber denen der Klasse II — in Ausnahmef(cid:132)llen einschließlich der Toleranzen der Klasse II — gen(cid:129)gen. iii) Klasse II 10 % nach Anzahl K(cid:148)pfe, die weder den Eigenschaften der Klasse noch den Mindesteigen- schaften entsprechen; ausgenommen sind jedoch Erzeugnisse mit F(cid:132)ulnisbefall oder anderen M(cid:132)ngeln, die sie zum Verzehr ungeeignet machen. (1) Die Vermarktung von Blumenkohl/Karfiol violetter/purpurfarbener oder gr(cid:129)ner Sorten ist jedoch zul(cid:132)ssig, sofern die K(cid:148)pfe die f(cid:129)r die betreffende Klasse vorgesehenen Merkmale aufweisen. L 135/22 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 8. 5. 98 B. Gr(cid:148)ßentoleranzen In allen Klassen: 10 % nach Anzahl K(cid:148)pfe, die nicht den Anforderungen der Gr(cid:148)ßensortierung und/oder der angegebenen Gr(cid:148)ße entsprechen, aber der n(cid:132)chsth(cid:148)heren und/oder n(cid:132)chstniedrigeren Gr(cid:148)ße als der auf dem Packst(cid:129)ck angegebenen, wobei der Mindestdurchmesser f(cid:129)r K(cid:148)pfe der klein- sten Gr(cid:148)ße 10 cm betr(cid:132)gt. V. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE AUFMACHUNG A. Gleichm(cid:132)ßigkeit Der Inhalt jedes Packst(cid:129)cks muß einheitlich sein und darf nur Blumenkohl/Karfiol gleichen Ursprungs, gleichen Handelstyps, gleicher G(cid:129)te und gleicher Gr(cid:148)ße umfassen. Außerdem m(cid:129)ssen in der Klasse „Extra“ die K(cid:148)pfe eines Packst(cid:129)cks einheitlich in der Farbe sein. Der sichtbare Teil des Inhalts des Packst(cid:129)cks muß f(cid:129)r den Gesamtinhalt repr(cid:132)sentativ sein. B. Verpackung Der Blumenkohl/Karfiol muß so verpackt sein, daß er angemessen gesch(cid:129)tzt ist. Das im Inneren des Packst(cid:129)cks verwendete Material muß neu, sauber und so beschaffen sein, daß es bei den Erzeugnissen keine (cid:132)ußeren oder inneren Ver(cid:132)nderungen hervorrufen kann. Die Verwendung von Material, insbesondere von Papier oder Aufklebern mit Gesch(cid:132)ftsangaben, ist zul(cid:132)ssig, sofern zur Beschriftung oder Etikettierung ungiftige Farbe bzw. ungiftiger Klebstoff verwendet wird. Die Packst(cid:129)cke m(cid:129)ssen frei von jeglichen Fremdstoffen sein. C. Aufmachung Der Blumenkohl/Karfiol kann folgendermaßen aufgemacht sein: i) „mit Bl(cid:132)ttern“: Blumenkohl/Karfiol mit gesunden und gr(cid:129)nen Bl(cid:132)ttern, die in Zahl und L(cid:132)nge ausreichen, um den Kopf vollst(cid:132)ndig zu bedecken und zu sch(cid:129)tzen. Der Strunk muß kurz unter- halb der Schutzbl(cid:132)tter abgeschnitten sein; ii) „ohne Bl(cid:132)tter“: Blumenkohl/Karfiol frei von allen Bl(cid:132)ttern und dem nicht eßbaren Teil des Strunks. Zul(cid:132)ssig sind h(cid:148)chstens 5 kleine, zarte, blaßgr(cid:129)ne ganze Bl(cid:132)tter, die dem Kopf dicht anliegen; iii) „gestutzt“: Blumenkohl/Karfiol, der von einer Anzahl Bl(cid:132)tter umgeben ist, die gen(cid:129)gen, den Kopf zu sch(cid:129)tzen. Die Bl(cid:132)tter m(cid:129)ssen gr(cid:129)n und gesund und auf h(cid:148)chstens 3 cm unter der h(cid:148)chsten Kopfw(cid:148)lbung gestutzt sein. Der Strunk muß kurz unterhalb der Schutzbl(cid:132)tter abgeschnitten sein. VI. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE KENNZEICHNUNG Jedes Packst(cid:129)ck muß zusammenh(cid:132)ngend auf einer Seite folgende Angaben in lesbaren, unverwischbaren und von außen sichtbaren Buchstaben aufweisen: A. Identifizierung Packer und/oder Absender: Name und Anschrift oder von einer amtlichen Stelle erteilte oder aner- kannte kodierte Bezeichnung. Falls jedoch eine kodierte Bezeichnung verwendet wird, muß die Angabe „Packer und/oder Absender“ (oder eine entsprechende Abk(cid:129)rzung) in unmittelbarem Zusam- menhang mit der kodierten Bezeichnung angebracht sein. B. Art des Erzeugnisses — „Blumenkohl/Karfiol“, wenn der Inhalt von außen nicht sichtbar ist, — Name des Handelstyps bei violettem/purpurfarbenem oder gr(cid:129)nem Blumenkohl/Karfiol. C. Ursprung des Erzeugnisses — Ursprungsland und — wahlfrei — Anbaugebiet oder nationale, regionale oder (cid:148)rtliche Bezeich- nung. D. Handelsmerkmale — Klasse, — Gr(cid:148)ße, ausgedr(cid:129)ckt durch den Mindest- und H(cid:148)chstdurchmesser, oder St(cid:129)ckzahl. E. Amtlicher Kontrollstempel (wahlfrei) 8. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 135/23 ANHANG II NORM F(cid:154)R ARTISCHOCKEN I. BEGRIFFSBESTIMMUNG Diese Norm gilt f(cid:129)r Artischocken der aus Cynara scolymus L. hervorgegangenen Anbausorten zur Liefe- rung in frischem Zustand an den Verbraucher. Artischocken f(cid:129)r die industrielle Verarbeitung fallen nicht darunter. II. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE G(cid:154)TEEIGENSCHAFTEN Die Norm bestimmt die G(cid:129)teeigenschaften, die die Artischocken nach Aufbereitung und Verpackung aufweisen m(cid:129)ssen. A. Mindesteigenschaften In allen Klassen m(cid:129)ssen die Artischocken vorbehaltlich besonderer Bestimmungen f(cid:129)r jede Klasse und der zul(cid:132)ssigen Toleranzen sein: — ganz, — gesund; ausgeschlossen sind Erzeugnisse mit F(cid:132)ulnisbefall oder anderen M(cid:132)ngeln, die sie zum Verzehr ungeeignet machen, — sauber, praktisch frei von sichtbaren Fremdstoffen, — von frischem Aussehen, insbesondere ohne Anzeichen von Welke, — praktisch frei von Sch(cid:132)dlingen, — praktisch fei von Sch(cid:132)den durch Sch(cid:132)dlinge, — frei von anomaler (cid:132)ußerer Feuchtigkeit, — frei von fremdem Geruch und/oder Geschmack. Die Stiele m(cid:129)ssen glatt abgeschnitten und d(cid:129)rfen nicht l(cid:132)nger als 10 cm sein (letztere Bestimmung gilt nicht f(cid:129)r Artischocken, die in B(cid:129)ndeln aufgemacht sind, d. h. aus einer gewissen Anzahl Arti- schocken bestehen, die an ihren Stielen zusammengebunden sind, und f(cid:129)r Artischocken der Sorte „Spinoso“). Entwicklung und Zustand der Artischocken m(cid:129)ssen so sein, daß sie — Transport und Hantierung aushalten und — in zufriedenstellendem Zustand am Bestimmungsort ankommen. B. Klasseneinteilung Artischocken werden in die drei nachstehend definierten Klassen eingeteilt: i) Klasse „Extra“ Artischocken dieser Klasse m(cid:129)ssen von h(cid:148)chster Qualit(cid:132)t sein. Sie m(cid:129)ssen die typischen Merk- male der Sorte und/oder des Handelstyps aufweisen. Die Mittelbl(cid:132)tter m(cid:129)ssen der Sorte entspre- chend gut geschlossen sein. Sie d(cid:129)rfen keine M(cid:132)ngel aufweisen, mit Ausnahme sehr leichter oberfl(cid:132)chlicher Hautfehler der Bl(cid:132)tter, sofern diese Fehler das allgemeine Aussehen der Erzeugnisse und ihre Qualit(cid:132)t, Haltbar- keit und Aufmachung im Packst(cid:129)ck nicht beeintr(cid:132)chtigen. Der Bl(cid:129)tenh(cid:129)llboden darf keine beginnende Verholzung aufweisen. ii) Klasse I Artischocken dieser Klasse m(cid:129)ssen von guter Qualit(cid:132)t sein. Sie m(cid:129)ssen die typischen Merkmale der Sorte und/oder des Handelstyps aufweisen. Die Mittelbl(cid:132)tter m(cid:129)ssen der Sorte entsprechend gut geschlossen sein. Die folgenden leichten Fehler sind jedoch zul(cid:132)ssig, sofern diese das allgemeine Aussehen der Erzeugnisse und ihre Qualit(cid:132)t, Haltbarkeit und Aufmachung im Packst(cid:129)ck nicht beeintr(cid:132)chtigen: — ein leichter Formfehler, — leichte Frostsch(cid:132)den (Risse), — sehr leichte Quetschungen. Der Bl(cid:129)tenh(cid:129)llboden darf keine beginnende Verholzung aufweisen. L 135/24 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 8. 5. 98 iii) Klasse II Zu dieser Klasse geh(cid:148)ren Artischocken, die nicht in die h(cid:148)heren Klassen eingestuft werden k(cid:148)nnen, die aber den vorstehend definierten Mindesteigenschaften entsprechen. Sie d(cid:129)rfen leicht ge(cid:148)ffnet sein. Die folgenden Fehler sind zul(cid:132)ssig, sofern die Artischocken ihre wesentlichen Merkmale hinsichtlich Qualit(cid:132)t, Haltbarkeit und Aufmachung behalten: — Formfehler, — Frostsch(cid:132)den, — leichte Quetschungen, — leichte Flecken auf den (cid:132)ußeren Bl(cid:132)ttern, — beginnende Verholzung des Bl(cid:129)tenh(cid:129)llbodens. III. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE GR(cid:153)SSENSORTIERUNG Die Gr(cid:148)ße wird nach dem gr(cid:148)ßten Querdurchmesser bestimmt. Der Mindestdurchmesser betr(cid:132)gt 6 cm. Die folgende Gr(cid:148)ßenskala ist f(cid:129)r Artischocken der Klassen „Extra“ und I verbindlich und f(cid:129)r Arti- schocken der Klasse II wahlfrei: — Durchmesser von mindestens 13 cm, — Durchmesser von 11 cm einschließlich bis 13 cm ausschließlich, — Durchmesser von 9 cm einschließlich bis 11 cm ausschließlich, — Durchmesser von 7,5 cm einschließlich bis 9 cm ausschließlich, — Durchmesser von 6 cm einschließlich bis 7,5 cm ausschließlich. Dar(cid:129)ber hinaus ist f(cid:129)r Artischocken der Handelstypen „Poivrade“ und „Bouquet“ ein Durchmesser von 3,5 cm einschließlich bis 6 cm ausschließlich zul(cid:132)ssig. IV. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE TOLERANZEN G(cid:129)te- und Gr(cid:148)ßentoleranzen sind in jedem Packst(cid:129)ck f(cid:129)r Erzeugnisse zul(cid:132)ssig, die nicht den Anforde- rungen der angegebenen Klasse gen(cid:129)gen. A. G(cid:129)tetoleranzen i) Klasse „Extra“ 5 % nach Anzahl Artischocken, die nicht den Eigenschaften der Klasse entsprechen, die aber denen der Klasse I — in Ausnahmef(cid:132)llen einschließlich der Toleranzen der Klasse I — gen(cid:129)gen. ii) Klasse I 10 % nach Anzahl Artischocken, die nicht den Eigenschaften der Klasse I entsprechen, die aber denen der Klasse II — in Ausnahmef(cid:132)llen einschließlich der Toleranzen der Klasse II — gen(cid:129)gen. iii) Klasse II 10 % nach Anzahl Artischocken, die weder den Eigenschaften der Klasse noch den Mindest- eigenschaften entsprechen; ausgenommen sind jedoch Erzeugnisse mit F(cid:132)ulnisbefall oder anderen M(cid:132)ngeln, die sie zum Verzehr ungeeignet machen. B. Gr(cid:148)ßentoleranzen In allen Klassen: 10 % nach Anzahl Artischocken, die nicht den Anforderungen der Gr(cid:148)ßensortie- rung und/oder der angegebenen Gr(cid:148)ße entsprechen, jedoch der n(cid:132)chsth(cid:148)heren und/oder n(cid:132)chstnie- drigeren Gr(cid:148)ße als der angegebenen, wobei f(cid:129)r Artischocken der kleinsten Gr(cid:148)ße (6 bis 7,5 cm) ein Durchmesser von mindestens 5 cm vorgeschrieben ist. F(cid:129)r Artischocken der Handelstypen „Poivrade“ oder „Bouquet“ werden keine Gr(cid:148)ßentoleranzen gew(cid:132)hrt. V. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE AUFMACHUNG A. Gleichm(cid:132)ßigkeit Der Inhalt jedes Packst(cid:129)cks muß einheitlich sein und darf nur Artischocken gleichen Ursprungs, gleicher Sorte bzw. gleichen Handelstyps, gleicher G(cid:129)te und gleicher Gr(cid:148)ße (falls nach Gr(cid:148)ßen sortiert ist) umfassen. Der sichtbare Teil des Inhalts des Packst(cid:129)cks muß f(cid:129)r den Gesamtinhalt repr(cid:132)sentativ sein. 8. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 135/25 B. Verpackung Die Artischocken m(cid:129)ssen so verpackt sein, daß sie angemessen gesch(cid:129)tzt sind. Das im Inneren des Packst(cid:129)cks verwendete Material muß neu, sauber und so beschaffen sein, daß es bei den Erzeugnissen keine (cid:132)ußeren oder inneren Ver(cid:132)nderungen hervorrufen kann. Die Verwendung von Material, insbesondere von Papier oder Aufklebern mit Gesch(cid:132)ftsangaben, ist zul(cid:132)ssig, sofern zur Beschriftung oder Etikettierung ungiftige Farbe bzw. ungiftiger Klebstoff verwendet werden. Die Packst(cid:129)cke m(cid:129)ssen frei von jeglichen Fremdstoffen sein. VI. BESTIMMUNGEN BETREFFEND DIE KENNZEICHNUNG Jedes Packst(cid:129)ck muß zusammenh(cid:132)ngend auf einer Seite folgende Angaben in lesbaren, unverwischbaren und von außen sichtbaren Buchstaben aufweisen: A. Identifizierung Packer und/oder Absender: Name und Anschrift oder von einer amtlichen Stelle erteilte oder aner- kannte kodierte Bezeichnung. Falls jedoch eine kodierte Bezeichnung verwendet wird, muß die Angabe „Packer und/oder Absender“ (oder eine entsprechende Abk(cid:129)rzung) in unmittelbarem Zusam- menhang mit der kodierten Bezeichnung angebracht sein. B. Art des Erzeugnisses — „Artischocken“, wenn der Inhalt von außen nicht sichtbar ist, — Name der Sorte bei der Klasse „Extra“, — gegebenenfalls „Poivrade“ oder „Bouquet“, — gegebenenfalls „Spinoso“. C. Ursprung des Erzeugnisses Ursprungsland und — wahlfrei — Anbaugebiet oder nationale, regionale oder (cid:148)rtliche Bezeichnung. D. Handelsmerkmale — Klasse, — St(cid:129)ckzahl, — Gr(cid:148)ße (falls nach Gr(cid:148)ßen sortiert ist), ausgedr(cid:129)ckt durch den Mindest- und H(cid:148)chstdurchmesser der Artischocken. E. Amtlicher Kontrollstempel (wahlfrei)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1366/98 af Graham WATSON til Kommissionen. Forskningsinitiativet for nulemissioner

text: C 50/30 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 2. 1999 (1999/C 50/039) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1363/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Forskningsinitiativet for nulemissioner Instituttet for forskningsinitiativet for nulemissioner (ZERI) har til form(cid:229)l at udforme virksomhedsstrategier og industripolitikker, der bygger p(cid:229) princippet om en b(cid:230)redygtig social og łkonomisk udvikling. Hvad głr Kommissionen for at stłtte ZERI-skoleprojektet, som bidrager til, at skoler og l(cid:230)reanstalter samarbejder med industrien? (1999/C 50/040) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1364/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Forskningsinitiativet for nulemissioner Instituttet for forskningsinitiativet for nulemissioner (ZERI) har til form(cid:229)l at udforme virksomhedsstrategier og industripolitikker, der bygger p(cid:229) princippet om en b(cid:230)redygtig social og łkonomisk udvikling. Den japanske regering har for nylig udn(cid:230)vnt 42 akademiske medarbejdere ved Tokyos universitet, som skal udarbejde den teoretiske ramme for nulemissioner. Har Kommissionen kendskab til ZERI-instituttets arbejde ved FN-universitetet, der blev oprettet for fire (cid:229)r siden af den belgiske erhvervsleder, Gunther Pauli, og hvilke kontakter har Kommissionen med ZERI? (1999/C 50/041) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1365/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Forskningsinitiativet for nulemissioner Instituttet for forskningsinitiativet for nulemissioner (ZERI) har til form(cid:229)l at udforme virksomhedsstrategier og industripolitikker, der bygger p(cid:229) princippet om en b(cid:230)redygtig social og łkonomisk udvikling. Den japanske regering har for nylig udn(cid:230)vnt 42 akademiske medarbejdere ved Tokyos universitet, som skal udarbejde den teoretiske ramme for nulemissioner. Har Kommissionen nogle planer om at sponsorere tilsvarende forskning inden for rammerne af nulemissions- programmet p(cid:229) ZERI-instituttet? (1999/C 50/042) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1366/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Forskningsinitiativet for nulemissioner Instituttet for forskningsinitiativet for nulemissioner (ZERI) har til form(cid:229)l at udforme virksomhedsstrategier og industripolitikker, der bygger p(cid:229) princippet om en b(cid:230)redygtig social og łkonomisk udvikling. Hvilke programmer gennemfłrer Kommissionen allerede p(cid:229) dette omr(cid:229)de, og hvor overlapper de med ZERI- instituttets arbejde?


title: WRITTEN QUESTION No. 1385/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Ending cosmetic tests on animals

eurovoc_concepts:
animal experimentation
approximation of laws
consumer protection
cosmetic product
protection of animals
public health
scientific research
soft technology

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/123 (98/C 402/162) SKRIFTLIG FR¯GA E-1384/98 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen (7 maj 1998) ˜mne: Specialistutbildning och fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r l(cid:228)kare Ett lagf(cid:246)rslag som den italienska regeringen lade fram i februari (AC 4602) inneb(cid:228)r ytterligare ett slag mot specialistl(cid:228)karutbildningen. Man f(cid:246)resl(cid:229)r ett kontrakt f(cid:246)r (cid:148)sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt arbete(cid:148) som inte alls uppfyller kraven p(cid:229) inneh(cid:229)ll och specialiseringsgrad f(cid:246)r specialistutbildningar, vilka enligt direktiv 93/16/EEG (1) skall omfatta b(cid:229)de teoretisk och praktisk undervisning. I den form av sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt arbete som f(cid:246)resl(cid:229)s i lagf(cid:246)rslaget (cid:228)r arbetsgivaren enligt italiensk lagstiftning inte skyldig att garantera utbildning eller att tillhandah(cid:229)lla erforderliga medel f(cid:246)r att l(cid:228)karna sj(cid:228)lva skall kunna utbilda sig. Anser inte kommissionen 1. 2. att det h(cid:228)r italienska utbildningsf(cid:246)rfarandet (cid:228)r felaktigt och ol(cid:228)mpligt och att det g(cid:246)r det om(cid:246)jligt att erbjuda de italienska och europeiska medborgarna l(cid:228)mpliga kvalitetsstandarder, att man genom att t(cid:228)cka den strukturella personalbristen inom det italienska v(cid:229)rdsystemet med l(cid:228)kare som genomg(cid:229)r specialistutbildning riskerar att skapa en olaglig och protektionistisk l(cid:246)sning som i realiteten inneb(cid:228)r att den italienska arbetsmarknaden (cid:228)r f(cid:246)rbeh(cid:229)llen europeiska l(cid:228)kare? (1) EGT L 165, 7. 7. 1993, s. 1. Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1383/98 och E-1384/98 ingivna av Mario Monti f(cid:246)r kommissionen (24 juni 1998) Kommissionen underr(cid:228)ttar parlamentsledamoten om att hennes fr(cid:229)gor (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r p(cid:229)g(cid:229)ende m(cid:229)l om f(cid:246)rhandsavg(cid:246)rande vid EG-domstolen (1). Det (cid:228)r f(cid:246)ljaktligen l(cid:228)mpligt att avvakta domstolens dom. (1) M(cid:229)l om f(cid:246)rhandsavg(cid:246)rande C-137/91 (Carbonari m. fl. mot Italien). (98/C 402/163) SKRIFTLIG FR¯GA E-1385/98 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen (7 maj 1998) ˜mne: Sluta testa kosmetika p(cid:229) djur ¯tta (cid:229)rs h(cid:229)rd kamp, som s(cid:229)g ut att ha kr(cid:246)nts med framg(cid:229)ng, har omintetgjorts av kommissionens beslut att skjuta upp ikrafttr(cid:228)dandet av det av Europaparlamentet godk(cid:228)nda direktiv som skulle ha f(cid:246)rbjudit kosmetikatester p(cid:229) djur fr(cid:229)n och med januari 1998. Kommissionen har beslutat att direktivet skall tr(cid:228)da i kraft f(cid:246)rst (cid:229)r 2000. Kommissionen m(cid:229)ste vara medveten om att den tortyr som djuren uts(cid:228)tts f(cid:246)r n(cid:228)r det g(cid:228)ller kosmetika (cid:228)r b(cid:229)de pl(cid:229)gsam och on(cid:246)dig. Alla kosmetikatillverkare har n(cid:228)mligen numera tillg(cid:229)ng till alternativa testmetoder. Kommissionen m(cid:229)ste ocks(cid:229) vara medveten om detta hotar att sl(cid:229) ut R(cid:228)ttseuropa och skapa ett icke (cid:246)nskv(cid:228)rt Europa, styrt av ekonomiska intressen. Kan kommissionen vidta andra (cid:229)tg(cid:228)rder ist(cid:228)llet f(cid:246)r beslutet om n(cid:228)r direktivet om f(cid:246)rbud mot kosmetikatest p(cid:229) djur skall tr(cid:228)da i kraft?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1520/98 do Deputado María SORNOSA MARTÍNEZ à Comissão. Desastre ecológico no Parque de Doñana

eurovoc_concepts:
Andalusia
environmental impact
environmental protection
metal pollution
protection of animal life
protection of plant life
public health
soil pollution
toxic substance
water pollution

text: C 13/40 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 1. 1999 2. Embora se nªo oponha (cid:224) privatiza(cid:231)ªo da Centrale del Latte di Roma, a Comissªo encetou aquele procedimento devido a dœvidas sobre a existŒncia de determinados aux(cid:237)lios › e sua compatibilidade com o Tratado › que terªo sido concedidos durante o processo de privatiza(cid:231)ªo. (1999/C 13/056) PERGUNTA ESCRITA E-1518/98 apresentada por Thierry Jean-Pierre (PPE) (cid:224) Comissªo (13 de Maio de 1998) Objecto: Aquisi(cid:231)ªo do D3 › EmprØstimo HÆ alguns meses, a Comissªo relembrou ao Estado belga as suas obriga(cid:231)ıes a prop(cid:243)sito da constru(cid:231)ªo do Parlamento flamengo, levada a cabo sem que as directivas comunitÆrias aplicÆveis em matØria de contratos pœblicos tivessem sido respeitadas. Tenciona a Comissªo demonstrar o mesmo rigor na defesa do direito comunitÆrio em rela(cid:231)ªo ao Parlamento Europeu, que recorreu (cid:224) SociØtØ Espace LØopold (ela pr(cid:243)pria uma capa jur(cid:237)dica que protege os interesses dos bancos belgas e franceses) e a incumbiu de, em nome do Parlamento, contrair um emprØstimo de 525 milhıes de ecus e 7 mil milhıes de FB, destinados a permitir a aquisi(cid:231)ªo (cid:224) pr(cid:243)pria SEL do complexo imobiliÆrio D3, sem publica(cid:231)ªo de um aviso de concurso no JOCE? Resposta dada pelo ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (24 de Julho de 1998) As directivas comunitÆrias sobre contratos pœblicos (1) aplicam-se (cid:224)s entidades adjudicantes definidas como «o Estado, as autarquis locais e regionais, os organismos de direito pœblico e as associa(cid:231)ıes formadas por uma ou mais autarquias locais ou um ou mais desses organismos de direito pœblico». Segundo esta defini(cid:231)ªo, as institui(cid:231)ıes europeias nªo devem ser consideradas entidades adjudicantes na acep(cid:231)ªo das referidas directivas. Nªo obstante, o Regulamento Financeiro de 21 de Dezembro de 1977 (2) estabelece que as institui(cid:231)ıes europeias estªo sujeitas (cid:224)s mesmas obriga(cid:231)ıes que as impostas (cid:224)s entidades adjudicantes dos Estados-membros por for(cid:231)a das directivas sobre contratos pœblicos. As institui(cid:231)ıes europeias aplicam assim as referidas directivas, completadas por uma sØrie de normas adicionais. Assim, por exemplo, os contratos de arrendamento de edif(cid:237)cios e de escrit(cid:243)rios (nªo abrangidos pelas direectivas sobre contratos pœblicos) e todos os contratos de valor superior ao limiar fixado pelas referidas directivas sªo adjudicados mediante processos especiais precedidos de anœncios de concurso. Estes anœncios sªo publicados no Suplemento do Jornal Oficial. Cabe como Ø evidente a cada institui(cid:231)ªo tomar as suas pr(cid:243)prias decisıes sobre estas questıes. (1) Directiva 92/50/CEE do Conselho, de 18 de Junho de 1992, relativa (cid:224) coordena(cid:231)ªo dos processos de adjudica(cid:231)ªo de contratos pœblicos de servi(cid:231)os; JO L 209 de 24. 7. 1992. Directiva 93/36/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa (cid:224) coordena(cid:231)ªo dos processos de adjudica(cid:231)ªo de empreitada de obras pœblicas; JO L 199 de 9. 8. 1993. (2) Artigo 56o do Regulamento financeiro de 21. 12. 1977, JO L 356 de 31. 12. 1977. , com a œltima redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pelo Regulamento no 2335/95 de 18. 9. 1995, JO L 240 de 7. 10. 1995. (1999/C 13/057) PERGUNTA ESCRITA P-1520/98 apresentada por Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Desastre ecol(cid:243)gico no Parque de Doæana (7 de Maio de 1998) Na madrugada de sÆbado, 25 de Abril, registou-se uma rotura na barragem das Minas de Aznalc(cid:243)llar na prov(cid:237)ncia de Sevilha, que lan(cid:231)ou no rio Guadamar um caudal com mais de 5. 000 milhıes de litros de Ægua contaminada por res(cid:237)duos minerais altamente t(cid:243)xicos, que inundou uma importante superf(cid:237)cie de terras cultivadas e que alcan(cid:231)ou o Parque de Doæana. Qual Ø a posi(cid:231)ªo da Comissªo perante esta catÆstrofe? Tomou a Comissªo algumas medidas para fazer face a este desastre? Estabeleceu a Comissªo algum contacto com as autoridades espanholas sobre esta


title: Rådets direktiv 98/29/EF af 7. maj 1998 om harmonisering af de væsentligste bestemmelser vedrørende eksportkreditforsikringsdækning af mellem- og langfristede forretninger

eurovoc_concepts:
credit insurance
export (EU)
export credit
long-term credit
medium-term credit

text: L 148/22 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 5. 98 R(cid:143)DETS DIREKTIV 98/29/EF af 7. maj 1998 om harmonisering af de væsentligste bestemmelser vedrørende eksportkreditfor- sikringsdækning af mellem- og langfristede forretninger R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113, traktaten om oprettelse af Det inden for subsidier og udligningsforanstaltninger, som er rammerne af de multilaterale indg(cid:134)et handelsforhandlinger under Uruguay-runden (1986- 1994) (1) (særlig artikel 3, stk. 1, litra a), og bilag I, litra j)); under henvisning til forslag fra Kommissionen, og (7) de præmier, kreditforsikringsgiverne opkræver, bør svare til den dækkede risiko; ud fra følgende betragtninger: (1) Mellem- og langfristet eksportkreditforsikring spiller en fremtrædende rolle i den internationale handel og er et vigtigt handelspolitisk instrument; (2) mellem- og langfristet eksportkreditforsikring er et vigtigt led i samhandelen med udviklingslandene og fremmer dermed deres integration i verdensøkono- mien, hvilket er et af m(cid:134)lene for Fællesskabets ud- viklingspolitik; (3) forskellene mellem de offentlige mellem- og lang- fristede i eksportkreditforsikringssystemer, øjeblikket er gældende i medlemsstaterne, med hensyn til de vigtigste bestemmelser vedrørende dækning, præmier og dækningspolitik kan føre til fordrejning af konkurrencen mellem virksomheder i Fællesskabet; der (4) det forekommer hensigtsmæssigt, at de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger ikke g(cid:134)r ud over, hvad der er nødvendigt for at n(cid:134) direktivets m(cid:134)l, nemlig den nødvendige harmonisering for at sikre, at eksportpolitikken baseres p(cid:134) ensartede principper, og at konkurrencen mellem virksomhederne i Fælles- skabet ikke fordrejes; (5) for at mindske eksisterende fordrejninger af konkur- rencen er det ønskeligt, at de forskellige offentlige eksportkreditforsikringssystemer harmoniseres i over- ensstemmelse med traktatens artikel 112 p(cid:134) grundlag af ensartede principper og p(cid:134) en s(cid:134)dan m(cid:134)de, at de indg(cid:134)r som en integrerende del af den fælles han- delspolitik; (6) staters (eller særlige statskontrollerede organers) indførelse af eksportkreditgaranti- eller forsikrings- programmer til præmiesatser, som er utilstrækkelige til p(cid:134) lang sigt at dække omkostninger og tab ved gennemførelsen af s(cid:134)danne programmer, er klassifi- ceret som forbudte eksportsubsidier i aftalen om (8) harmonisering vil fremme samarbejdet mellem de kreditforsikringsgivere, der optræder p(cid:134) statens vegne eller med statsstøtte, og øge samarbejdet mellem virksomheder i Fællesskabet i overensstemmelse med traktatens artikel 130; (9) b(cid:134)de harmonisering og samarbejde er af afgørende betydning for at sikre, at Fællesskabets eksport er konkurrencedygtig p(cid:134) tredjelandes markeder; (10) i Kommissionens hvidbog om gennemførelse af det indre marked, som Det Europæiske R(cid:134)d vedtog i juni 1985, understreges betydningen af at sikre vilk(cid:134)r, som er gunstige for udviklingen af samarbejdet mellem virksomheder i Fællesskabet; (11) ved afgørelse af 27. september 1960 (2) oprettede R(cid:134)det en arbejdsgruppe til koordinering af politikken med hensyn til kreditforsikringer, garantier og finanskreditter; (12) den 15. maj 1991 gav nævnte arbejdsgruppe eksperter fra hver af de daværende medlemsstater et mandat, og som »ekspertgruppen vedrørende det indre marked (1992)« forelagde de i form af rapporter en række forslag henholdsvis den 27. marts 1992, juni 1993 og den 9. februar 1994; den 11. (13) ved beslutning 93/112/EØF (3) gennemførte R(cid:134)det OECD’s arrangement vedrørende offentligt støttede eksportkreditter i fællesskabsretten; (14) R(cid:134)dets direktiv 70/509/EØF af 27. oktober 1970 om indførelse af en fælles kreditforsikringspolice for mellem- og langfristede eksportforretninger med (1) EFT L 336 af 23. 12. 1994, s. 156. (2) EFT 66 af 27. 10. 1960, s. 1339/60. (3) EFT L 44 af 22. 2. 1993, s. 1. Beslutningen er senest ændret ved beslutning 97/530/EF (EFT L 216 af 8. 8. 1997, s. 77). 19. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 148/23 offentlige købere (1) og R(cid:134)dets direktiv 70/510/EØF af 27. oktober 1970 om indførelse af en fælles kredit- forsikringspolice for mellem- og langfristede eksport- forretninger med private købere (2) bør afløses af nærværende direktiv; (15) denne første harmonisering af eksportkreditfor- sikringen bør betragtes som et skridt i retning mod konvergens mellem medlemsstaternes forskellige systemer — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Anvendelsesomr(cid:134)de Dette direktiv gælder for forretninger i forbindelse med eksport, der omfatter varer og/eller tjenesteydelser med oprindelse i en medlemsstat, for s(cid:134) vidt støtten ydes direkte eller indirekte for en eller flere medlemsstaters regning eller med disses støtte, og den samlede risikope- riode er mindst to (cid:134)r, dvs. tilbagebetalingsperioden inklu- sive fremstillingsperioden. Dette direktiv gælder ikke for bondgarantier i forbindelse forudbetaling, arbejdsgaranti og retention- med tilbud, beløb. Det gælder heller ikke for dækning af risici i forbindelse med byggeudstyr og -materiale, n(cid:134)r det til opfyldelse af den kommercielle anvendes kontrakt. lokalt Artikel 2 Medlemsstaternes forpligtelser Medlemsstaterne drager omsorg for, at institutioner, der direkte eller indirekte yder dækning i form af eksportkre- ditforsikring, garantier eller refinansiering for medlems- statens regning eller med støtte fra den medlemsstat, der repræsenterer regeringen selv, eller som er kontrolleret af og/eller handler p(cid:134) vegne af den regering, som yder følgende benævnt »forsikringsgivere«, dækningen, dækker forretninger i forbindelse med eksport af varer og/eller tjenesteydelser i overensstemmelse med bestem- melserne i bilaget, n(cid:134)r de er bestemt for lande uden for Fællesskabet og finansieres ved køberkredit eller sælger- kredit eller betales kontant. i det Artikel 4 Udvalg Kommissionen bist(cid:134)s af et udvalg, der best(cid:134)r af repræsen- tanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. repræsentant forelægger udvalget Kommissionens et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det p(cid:134)gældende spørgsm(cid:134)l haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som R(cid:134)det skal træffe p(cid:134) forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentan- terne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes R(cid:134)det dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I s(cid:134) fald gælder følgende: — Kommissionen udsætter gennemførelsen af de foran- staltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum, som ikke kan overstige en m(cid:134)ned regnet fra datoen for underretningen — R(cid:134)det kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i første led. Artikel 5 Beretning og fornyet undersøgelse Kommissionen forelægger senest den 31. december 2001 R(cid:134)det en beretning om erfaringerne med og den konver- gens, der er opn(cid:134)et i kraft af anvendelsen af bestemmel- serne i dette direktiv. Artikel 6 Forhold til andre procedurer Procedurerne i dette direktiv supplerer dem, der er fastlagt i beslutning 73/391/EØF (3). Artikel 7 Ophævelse Direktiv 70/509/EØF og 70/510/EØF ophæves. Artikel 3 Gennemførelsesbeslutninger Artikel 8 Gennemførelse De i punkt 46 i bilaget omtalte beslutninger træffes af Kommissionen efter proceduren i artikel 4. (1) EFT L 254 af 23. 11. 1970, s. 1, specialudgave 1970 (III) s. 680. Direktivet er senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994. (2) EFT L 254 af 23. 11. 1970, s. 26, specialudgave 1970 (III) s. 698. Direktivet er senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. april 1999. De underretter straks Kommissionen herom. (3) EFT L 346 af 17. 12. 1973, s. 1. Beslutningen er ændret ved beslutning 76/641/EØF (EFT L 223 af 16. 8. 1976, s. 25). L 148/24 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 5. 98 Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen inde- holde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offent- liggørelsen ledsages af en s(cid:134)dan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. Artikel 9 Ikrafttrædelse Dette direktiv træder i kraft p(cid:134) tyvendedagen efter offent- liggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 10 Adressater Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne M. BECKETT Formand 19. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 148/25 BILAG FÆLLES PRINCIPPER FOR EKSPORTKREDITFORSIKRING KAPITEL I: DÆKNINGSOMR(cid:143)DE Afsnit 1: Almindelige principper og definitioner 1. Fælles principper a) De fælles principper, der er fastlagt i dette bilag, gælder for dækningen af sælgerkreditter med offent- lige eller private købere og for dækningen af køberkreditter med offentlige eller private l(cid:134)ntagere. b) De fælles principper gælder for dækning af alle risici, som defineret i punkt 4. Forsikringsgiver kan dog fra sag til sag beslutte at begrænse sin dækning til kun at omfatte visse risici. c) N(cid:134)r alle en privat debitors forpligtelser garanteres fuldstændigt og ubetinget af en enhed, der betragtes som offentlig i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag, anvendes de fælles principper for offent- lige debitorer. I dette bilag forst(cid:134)s ved »debitor« enten køber eller l(cid:134)ntager som omhandlet i punkt 1, litra a), eller deres garant med hensyn til den forsikrede forretning. 2. Egenskaber ved sælgerkredit a) Begrebet »sælgerkredit« anvendes i forbindelse med en kommerciel kontrakt om eksport af varer og/ eller tjenesteydelser med oprindelse i en medlemsstat mellem (cid:130)n eller flere sælgere og (cid:130)n eller flere købere, hvor køber forpligter sig til at betale sælger kontant eller p(cid:134) kreditvilk(cid:134)r. b) Bestemmelserne om dækning af sælgerkredit finder anvendelse, n(cid:134)r der ydes dækning til virksomhe- der, som er etableret i en medlemsstat i overensstemmelse med traktatens artikel 58. c) Finansieres en kommerciel kontrakt ved hjælp af en køberkredit eller en anden finansieringsaftale, er den dækning, der ydes eksportøren for selve den kommercielle kontrakt, omfattet af bestemmelserne om dækning af sælgerkreditter. 3. Egenskaber ved køberkredit a) Begrebet »køberkredit« anvendes i forbindelse med en l(cid:134)neaftale mellem (cid:130)n eller flere finansieringsin- stitutter og (cid:130)n eller flere l(cid:134)ntagere, som finansierer en kommerciel kontrakt om eksport af varer og/ eller tjenesteydelser med oprindelse i en medlemsstat, hvorved det eller de p(cid:134)gældende finansierings- institutter forpligter sig til at betale sælger kontant for den underliggende forretning p(cid:134) vegne af køber/l(cid:134)ntager, og køber/l(cid:134)ntager tilbagebetaler l(cid:134)ngiver p(cid:134) kreditvilk(cid:134)r. b) Bestemmelserne om dækning af køberkredit finder anvendelse, n(cid:134)r der ydes dækning til finansie- ringsinstitutter, uanset hvor de er etableret eller registreret, forudsat at køberkreditten indebærer en ubetinget forpligtelse for l(cid:134)ntager til at tilbagebetale det skyldige beløb, uanset om den kommercielle kontrakt, der skal finansieres, opfyldes. c) Bestemmelserne om dækning af køberkredit finder anvendelse p(cid:134) dækning til et finansieringsinstitut med hensyn til omsætningspapirer, som p(cid:134) behørig vis indehaves af dette finansieringsinstitut, og som skal betales af en køber i henhold til aftaler om finansiering af en kommerciel kontrakt. 4. Definition af risici a) Den kommercielle risiko for private debitorer er fastlagt i punkt 14, 15 og 16. b) Den politiske risiko for private debitorer er fastlagt i punkt 17-22 og for offentlige debitorer i punkt 15-22. c) Fabrikationsrisikoen er fastlagt i punkt 6, litra b). d) Kreditrisikoen en fastlagt i punkt 6, litra c). L 148/26 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 5. 98 5. Debitors status a) En enhed, som uanset formen repræsenterer selve den offentlige myndighed, og som hverken retligt eller administrativt kan erklæres konkurs, anses for at være en offentlig debitor. Dette kan enten være en suveræn debitor, dvs. en enhed, der har statens fulde tillid, f. eks. finansministeriet eller centralban- ken, eller en anden underordnet offentlig enhed som f. eks. en regional, kommunal eller halvstatslig myndighed eller anden offentlig institution. b) Ved vurderingen af en debitors status tager forsikringsgiver følgende i betragtning: — debitors retlige status — den faktiske effektivitet af retlige skridt rettet mod debitor — debitors finansierings- og indtægtskilder; her tages der hensyn til, at debitor ogs(cid:134) kan betale skyl- dige beløb ved at gøre brug af midler, som ikke har tilknytning til statslige midler, f. eks. ved indtægter hidrørende fra lokal beskatning eller optjent ved offentlige serviceydelser — de muligheder, værtslandets regering har for at p(cid:134)virke eller kontrollere debitor. c) En debitor, der ikke er offentlig efter førnævnte kriterier, anses i princippet for privat. Afsnit 2: Dækning 6. Dækkede risici a) De dækkede risici er risikoen for tab, der skyldes fabrikationsrisikoen og kreditrisikoen. b) Tab, der skyldes fabrikationsrisikoen, bliver aktuel, n(cid:134)r opfyldelsen af garantitagerens kontraktlige forpligtelser eller fremstillingen af de bestilte varer suspenderes i en periode p(cid:134) seks p(cid:134) hinanden følgende m(cid:134)neder, forudsat at denne suspension for(cid:134)rsages direkte og udelukkende af en eller flere af de dækkede tabvoldende begivenheder, der er anført i punkt 14-22. c) Tab, der skyldes kreditrisikoen, bliver aktuel, n(cid:134)r garantitager ikke har kunnet opn(cid:134) betaling af ethvert beløb, der er skyldigt i henhold til den p(cid:134)gældende kommercielle kontrakt eller l(cid:134)neaftale inden for tre m(cid:134)neder efter forudsat at den manglende betaling for(cid:134)rsages direkte og udelukkende af en eller flere af de dækkede tabvoldende begivenheder, der er anført i punkt 14-22. forfaldsdagen, d) N(cid:134)r den risiko, der er forbundet med en køberkredit, dækkes ubetinget, følger forsikringsgiver de principper og procedurer, der er fastlagt i punkt 32 og 33 og i punkt 47, litra a). 7. Dækningens omfang a) Inden for det samlede kontraktbeløb omfatter dækningen af fabrikationsrisikoen de omkostninger, som garantitager har p(cid:134)draget sig under opfyldelsen af sine kontraktlige forpligtelser eller ved frem- stillingen af de varer, der er omfattet af kontrakten, forudsat at disse omkostninger retmæssigt kan henføres til opfyldelsen af kontrakten. Dækningen af fabrikationsrisikoen omfatter ikke: — omkostninger i forbindelse med varer og/eller tjenesteydelser, for hvilke dækningen af kreditrisi- koen allerede er tr(cid:134)dt i kraft — beløb, som garantitager har betalt som følge af, at der er trukket p(cid:134) en garanti udstedt af garanti- tager vedrørende den dækkede kontrakt; dette er dog ikke til hinder for, at forsikringsgiver dækker s(cid:134)danne risici uden for dette direktivs anvendelsesomr(cid:134)de, og — beløb, som garantitager har betalt debitor i form af konventionalbod og erstatning. b) Dækningen af kreditrisikoen omfatter det beløb (hovedstol og renter), som køber skylder ifølge den kommercielle kontrakt, eller som l(cid:134)ntager skylder ifølge l(cid:134)neaftalen, inklusive renter, der p(cid:134)løber efter forfaldsdag (morarenter). Kreditrisikodækningen indbefatter ikke beløb, som garantitager har betalt debitor i form af konven- tionalbod og erstatning. 8. Dækningsprocent a) Dækningsprocenten og grundlaget for at fastlægge det maksimale beløb, for hvilket forsikringsgiver er erstatningspligtig, skal udtrykkeligt fremg(cid:134) af den kreditforsikringspolice, som forsikringsgiver har udstedt. b) Yder en forsikringsgiver en dækningsprocent, der er højere end 95 %, følges de principper og proce- durer, der er fastlagt i punkt 32 og 33 og i punkt 47, litra a). 19. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 148/27 9. Ikke-dækket procentdel Garantitager bærer for egen regning enhver ikke-dækket procentdel, jf. dog punkt 8, litra b). Forsikrings- giver kan beslutte at tillade garantitager helt eller delvist at overvælte en s(cid:134)dan ikke-dækket procentdel. 10. Dækning af forretninger i udenlandsk valuta For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r forretninger, der skal betales eller finansieres i en eller flere udenlandske valutaer, kan der ydes dækning i en hvilken som helst af disse valutaer. 11. Udenlandske leverancer Underleverancer hidrørende fra (cid:130)n eller flere medlemsstater omfattes automatisk af dækningen i medfør af R(cid:134)dets beslutning 82/854/EØF af 10. december 1982 om den ordning, der med hensyn til eksportga- rantier og eksportfinansiering gælder for visse underleverancer fra andre medlemsstater eller fra lande, der ikke er medlem af De Europæiske Fællesskaber (1). 12. Dækningens begyndelsestidspunkt a) For en køberkredit f(cid:134)r dækningen virkning p(cid:134) ikrafttrædelsesdatoen for l(cid:134)neaftalen, forudsat at de betingelser, der forud er fastsat i kreditforsikringspolicen og i l(cid:134)neaftalen, er opfyldt. b) For en sælgerkredit f(cid:134)r dækningen af fabrikationsrisikoen virkning p(cid:134) ikrafttrædelsesdatoen for den kommercielle kontrakt, forudsat at de betingelser, der forud er fastsat i kreditforsikringspolicen og i den kommercielle kontrakt, er opfyldt. Dækningen af kreditrisikoen f(cid:134)r virkning p(cid:134) den dato, hvor opfyldelsen af samtlige kontraktlige forplig- telser giver garantitager ret til at kræve betaling, forudsat at de betingelser, der forud er fastsat i kreditfor- sikringspolicen og i den kommercielle kontrakt, er opfyldt. Dækningen af kreditrisikoen kan dog begynde p(cid:134) datoen for hver dellevering eller delforsendelse, forudsat af garantitager i henhold til kontraktbestemmelserne er berettiget til betaling af et fast og endeligt beløb svarende til værdien af de leverede eller afsendte varer og/eller tjenesteydelser. Afsnit 3: Tabvoldende begivenheder og undtagne risici 13. Forsikringsgivers erstatningspligt Forsikringsgiver er erstatningspligtig, hvis tab direkte og udelukkende kan tilskrives en eller flere af de dækkede tabvoldende begivenheder, der er anført i punkt 14-22. 14. Insolvens Den private debitors og dennes eventuelle garants faktiske eller retlige insolvens. 15. Manglende betaling Debitors og denne eventuelle garants manglende betaling. 16. Vilk(cid:134)rlig tilbagetræden eller afvisning Købers beslutning om inden for rammerne af en sælgerkredit at afbryde eller annullere den kommerci- elle kontrakt eller at afvise varerne og/eller tjenesteydelserne uden grundlag herfor. 17. Beslutninger i et tredjeland Enhver foranstaltning eller beslutning, der træffes af regeringen i et andet land end forsikringsgivers land eller garantitagers land — herunder s(cid:134)danne foranstaltninger og beslutninger truffet af offentlige myndigheder, som kan sidestilles med regeringsindgreb — som hindrer opfyldelsen af henholdsvis l(cid:134)ne- aftalen eller den kommercielle kontrakt. 18. Moratorium En almindelig moratorieordning, der er indført af regeringen i debitors land eller i et tredjeland, ved hvis mellemkomst betalingen i henhold til l(cid:134)neaftalen eller den kommercielle kontrakt skal finde sted. (1) EFT L 357 af 18. 12. 1982, s. 20. L 148/28 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 5. 98 19. Hindring eller forsinkelse af kapitaloverførsler Politiske begivenheder eller økonomiske vanskeligheder eller love eller administrative foranstaltninger, der indtræffer eller vedtages uden for forsikringsgivers land, og som hindrer eller forsinker overførslen af beløb, der er betalt med hensyn til l(cid:134)neaftalen eller den kommercielle kontrakt. 20. Retsforskrifter i debitors land Retsforskrifter, der er vedtaget i debitors land, og i henhold til hvilke de betalinger, debitor har betalt i lokal valuta, har frigørende virkning, til trods for at s(cid:134)danne betalinger som følge af valutakurssving- ninger ved konvertering til den kommercielle kontrakts eller l(cid:134)neaftalens valuta ikke længere dækker det skyldige beløb p(cid:134) overførselsdatoen. 21. Beslutninger i forsikringsgivers eller garantitagers land Foranstaltninger eller beslutninger, der træffes af regeringen i forsikringsgivers eller garantitagers land, herunder s(cid:134)danne foranstaltninger og beslutninger, som Det Europæiske Fællesskab træffer vedrørende handelen mellem en medlemsstat og tredjelande, s(cid:134)som eksportforbud, for s(cid:134) vidt virkningerne heraf ikke er dækket p(cid:134) anden m(cid:134)de af den p(cid:134)gældende regering. 22. Force majeure Force majeure, der indtræffer uden for forsikringsgivers land, som f. eks. krig, herunder borgerkrig, revo- lution, oprør, civile uroligheder, hvirvelstorm, oversvømmelse, jordskælv, vulkanudbrud, springflod og kernekraftulykker, for s(cid:134) vidt virkningerne heraf ikke er dækket p(cid:134) anden m(cid:134)de. 23. Almindelig undtagelse fra erstatningspligt Forsikringsgiver bør kunne erklære sig ikke erstatningspligtig for tab, der direkte eller indirekte kan tilskrives følgende: a) Handlinger eller undladelser, som skyldes garantitager eller personer, der handler p(cid:134) dennes vegne. b) Bestemmelser, der begrænser garantitagers rettigheder, og som indg(cid:134)r i l(cid:134)neaftalen, den kommercielle kontrakt eller dertil knyttede dokumenter, herunder dokumenter vedrørende garantier eller sikker- hedsstillelse herfor. c) Alle andre aftaler, som indg(cid:134)s mellem garantitager og debitor efter indg(cid:134)elsen af l(cid:134)neaftalen eller den kommercielle kontrakt, og som hindrer eller forsinker betalingen af de skyldige beløb. d) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r sælgerkreditter, underleverandørers, medkontrahenters eller andre leverandørers misligholdelse, for s(cid:134) vidt denne ikke er en følge af politiske begivenheder, jf. listen over tabvoldende begivenheder i punkt 17-22. Afsnit 4: Bestemmelser om erstatning 24. Karenstid a) Karenstiden svarer til den periode, der i henhold til punkt 6, litra b) og c), skal forløbe, før den dækkede risiko bliver aktuel. b) Der kræves ingen karenstid — n(cid:134)r den manglende betaling, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r en privat debitor, skyldes debitors retlige eller faktiske insolvens — n(cid:134)r der er tale om en bilateral mellemstatslig gældskonsolideringsaftale. 25. Erstatning og overdragelse a) Garantitager er berettiget til erstatning ved udløbet af karenstiden som defineret i punkt 24, forudsat at betingelserne for dækning og erstatning er opfyldt, fordringen er retsgyldig, og garantitager har forvaltet risikoen forsvarligt. b) Forsikringsgiver er berettiget til at f(cid:134) overdraget de rettigheder, garantitager har i medfør af hen- holdsvis l(cid:134)neaftalen og den kommercielle kontrakt. 26. Garanterede forpligtelser Er der for debitors forpligtelser over for garantitager stillet sikkerhed i form af en garanti eller anden sikkerhed, skal garantitager have taget alle de i policen anførte nødvendige forholdsregler til at sikre, ikke alene at nævnte garanti eller anden sikkerhed er retsgyldig og bindende, men ogs(cid:134) at den rent faktisk udløses. 19. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 148/29 27. Beregning af erstatningen Forsikringsgiver m(cid:134) ved beregningen af erstatningsbeløbet ikke betale garantitager et beløb, der er større end det samlede tab, som sidstnævnte faktisk har lidt, og/eller større end det beløb, som garantitager faktisk var berettiget til at modtage fra henholdsvis l(cid:134)ntager i henhold til l(cid:134)neaftalen eller køber i jf. dog punkt 31. henhold til den kommercielle kontrakt, 28. Betaling af erstatningen Erstatningen skal udbetales uden forsinkelse og senest en m(cid:134)ned efter udløbet af karenstiden, forudsat at forsikringsgiver omg(cid:134)ende har f(cid:134)et underretning om erstatningskravets eksistens og har modtaget alle nødvendige oplysninger, bilag og dokumentation til rettidigt at kunne fastsl(cid:134), at der foreligger et gyldigt krav. Ydes der dækning for fabrikationsrisiko, skal erstatningen udbetales senest en m(cid:134)ned efter den seneste af følgende datoer: datoen for udløbet af karenstiden, datoen for modtagelsen af en sagkyndigs rapport, hvis en s(cid:134)dan kræves, eller den dato, p(cid:134) hvilken garantitager og forsikringsgiver er n(cid:134)et til enighed om erstat- ningsbeløbet. 29. Tvister vedrørende erstatningen Vedrører tab, for hvilke garantitager har anmodet om erstatning, omtvistede rettigheder, kan forsikrings- giver udsætte udbetalingen af erstatningen, indtil tvisten er afgjort til garantitagers fordel ved den domstol eller voldgiftsret, som er anført i henholdsvis l(cid:134)neaftalen eller den kommercielle kontrakt. 30. Bilaterale mellemstatslige gældskonsolideringsaftaler a) Er den dækkede l(cid:134)neaftale eller kommercielle kontrakt omfattet af en bilateral mellemstatslig gældskonsolideringsaftale, skal garantitager overholde betingelserne i sidstnævnte aftale med hensyn til b(cid:134)de den dækkede og den ikke-dækkede del af henholdsvis l(cid:134)neaftalen og den kommercielle kontrakt. Garantitager skal yde forsikringsgiver al den bistand, der er nødvendig for at opfylde konso- lideringsaftalen. b) Indg(cid:134)r det dækkede beløb i en bilateral mellemstatslig gældskonsolideringsaftale, kan forsikringsgiver give afkald p(cid:134) den frist p(cid:134) en m(cid:134)ned, der er fastsat i punkt 28, n(cid:134)r først den bilaterale aftale er tr(cid:134)dt i kraft. 31. Tillægsomkostninger Tillægsomkostninger, der er en følge af foranstaltninger med henblik p(cid:134) at begrænse eller undg(cid:134) tab, omfattes af dækningen med samme procentsats som den, der er fastsat i kreditforsikringspolicen, forudsat at forsikringsgiver har godkendt disse tillægsomkostninger. Tillægsomkostninger omfatter omkostninger i forbindelse med retssager og andre lovbestemte omkostninger for at mindske eller undg(cid:134) tab, men omfatter ikke omkostninger i forbindelse med p(cid:134)visning af et kravs gyldighed. Vedrører s(cid:134)danne omkostninger imidlertid beløb eller forfaldne fordringer, der ikke er dækket af forsik- ringsgiver, fordeles de forholdsmæssigt p(cid:134) dækkede og ikke-dækkede beløb eller fordringer. KAPITEL II: PRÆMIE 32. Almindelige principper for præmiefastsættelsen Præmien skal konvergere. Derfor skal præmien for eksportkreditforsikring: — svare til den risiko, der dækkes (land, offentlig og/eller privat risiko) — i tilstrækkelig grad afspejle omfanget og kvaliteten af den dækning, der ydes — ikke være utilstrækkelig til at dække langfristede driftsomkostninger og tab. 33. Dækningens kvalitet Ved fastlæggelsen af dækningens kvalitet, tager forsikringsgiver behørigt hensyn til jf. punkt 32, dækningsprocenten, de betingelser, der er knyttet til dækningen, og alle andre betingelser, der berører dækningens kvalitet. 34. Vurdering af landerisiko Præmiefastsættelsen for hvert land eller landekategori finder sted p(cid:134) grundlag af en behørig vurdering af landerisikoen. L 148/30 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 5. 98 35. Debitors kreditværdighed Ved fastsættelsen af præmiesatserne skal forsikringsgiver tage passende hensyn til debitors kreditværdig- hed, herunder hans status, som fastsat i punkt 5. 36. Risikoperiode Ved beregningen af præmien tager forsikringsgiver hensyn til den samlede risikoperiode samt til tilbage- betalingsprofil og renter. 37. Præmieberegningsgrundlag a) Præmien betales efter præmieberegningsgrundlaget og baseres s(cid:134) vidt muligt p(cid:134) minimumspræmiesat- ser. Satserne udtrykkes i procent af referenceværdien, som om præmien blev opkrævet fuldt ud p(cid:134) den dag, hvor aftalen om forsikringen eller garantien indg(cid:134)s; for kreditrisikoen skal denne referenceværdi mindst være henholdsvis beløbet af l(cid:134)nets hovedstol eller den (re-) finansierede del af den kommerci- elle kontrakt og for fabrikationsrisikoen den samlede kontraktværdi minus den kontante udbetaling. b) For fabrikationsrisikoen kan præmieberegningsgrundlaget nedsættes til det forventede maksimale tab. 38. Præmiebetaling a) Den fulde præmie forfalder til betaling, den dag kreditforsikringspolicen eller garantien udstedes, eller n(cid:134)r kontrakten eller l(cid:134)neaftalen fuldt ud træder i kraft. b) Præmien kan betales i rater med tillæg af en overrente, forudsat at det i nutidsværdi svarer til den præmie, der henvises til i punkt 38, litra a). KAPITEL III: POLITIK FOR LANDEDÆKNING 39. Fastlæggelse af politikken for landedækning a) Forsikringsgiver fastlægger p(cid:134) baggrund af størrelse og strukturelle økonomiske begrænsninger sin politik for landedækning p(cid:134) grundlag af sin vurdering af risikoen for hvert land, sit samlede risikoen- gagement for hvert land og sammensætningen af sin landerisikoportefølje. b) Forsikringsgiver fastlægger sin politik for landedækning under hensyntagen til klassificeringen af hvert debitorland. c) Det st(cid:134)r imidlertid forsikringsgiver frit at ophøre med at dække eller at begrænse dækningen af forret- ninger i et bestemt land, uanset dette lands klassifikation. 40. Definition af samlet risikoengagement Det samlede risikoengagement fastlægges inden for rammerne af dækningsprocenten p(cid:134) grundlag af beløbene for mellem- og langfristede forretninger, jf. definitionen i direktivets artikel 1. 41. Landerisiko a) For gruppen af lande, der udgør den bedste risiko, fastsætter forsikringsgiver i princippet ingen restriktioner for sin dækningspolitik. b) For de øvrige lande kan forsikringsgiver fastsætte restriktioner for sin dækningspolitik. c) En forsikringsgiver, som i princippet ikke yder dækning for et land eller en landegruppe, kan imid- lertid undtagelsesvis dække visse forretninger p(cid:134) grund af bilaterale politiske hensyn eller nationale interesser, eller hvor der for den p(cid:134)gældende forretning er frit konvertibel valuta til r(cid:134)dighed i tilstrækkeligt omfang. d) For de lande, der er omhandlet i litra b), kan forsikringsgiver begrænse sit risikoengagement ved kumulativt eller p(cid:134) anden m(cid:134)de at begrænse f. eks. : — det samlede risikoengagement for det p(cid:134)gældende land — det samlede beløb for dækningstilsagn — værdien af nye kontrakter, der skal dækkes — det maksimale dækningsbeløb for hver forretning. Forsikringsgiver kan ogs(cid:134) forhøje den gældende præmie. Er risikogrænsen for et bestemt land ikke n(cid:134)et, lægges der i princippet ingen begrænsninger p(cid:134) dækningspolitikken. 19. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 148/31 42. Særlige betingelser for landedækningen Forsikringsgiver kan for et bestemt land, uanset hvilken landekategori det henhører under, anvende visse standardbetingelser for dækning, som f. eks. : — at det p(cid:134)gældende lands centralbank eller finansministerium udsteder garanti for betaling og/eller overførsel — at der (cid:134)bnes en uigenkaldelig remburs eller udstedes en bankgaranti — at karenstiden forlænges — at dækningsprocenten nedsættes — at dækningen begrænses for visse erhvervssektorer eller visse projekttyper. KAPITEL IV: UNDERRETNINGSPROCEDURER 43. Anvendelsesomr(cid:134)de for underretningsprocedurerne a) Forsikringsgiver følger nedenst(cid:134)ende procedurer ved anvendelsen af de fælles principper, der er fast- lagt i kapitel I, II og III. b) Disse procedurer supplerer dem, der er indført ved R(cid:134)dets beslutning 73/391/EØF af 13. december 1973 om konsultations- og underretningsprocedurer med hensyn til kreditforsikringer, garantier og finanskreditter (1). 44. Typer af underretningsprocedurer Der findes fire typer underretningsprocedurer beregnet for Kommissionen og de øvrige forsikringsgivere, nemlig: — (cid:134)rlig underretning til orientering — underretning med henblik p(cid:134) beslutning — forudg(cid:134)ende underretning til orientering, og — efterfølgende underretning til orientering. De fremlagte oplysninger m(cid:134) ikke udleveres til tredjemand. 45. (cid:143)rlig underretning til orientering a) Ved udgangen af hvert (cid:134)r og senest den 30. april det følgende (cid:134)r sender hver forsikringsgiver de øvrige forsikringsgivere og Kommissionen en rapport om det forløbne (cid:134)rs aktiviteter. Rapporten skal omfatte alle debitorlande og for hvert af disse lande indeholde følgende oplysninger: — det samlede beløb for de dækningstilsagn, forsikringsgiver har afgivet — det samlede udest(cid:134)ende risikoengagement, som defineret i punkt 40 — præmieindtægter — samlede inddrevne fordringer, og — samlede betalte skadeserstatninger. b) Ved hvert (cid:134)rs begyndelse og senest den 31. januar sender hver forsikringsgiver de øvrige forsikringsgi- vere og Kommissionen en rapport om den forventede dækningspolitik for det kommende (cid:134)r, herunder arten og størrelsen af fastlagte lofter og de standardbetingelser for dækning, som forsikrings- giver agter at anvende. 46. Underretning med henblik p(cid:134) beslutning a) Foreligger der konkurrerende tilbud fra eksportører eller banker i Fællesskabet, besvarer en berørt forsikringsgiver omg(cid:134)ende enhver anmodning fra en anden berørt forsikringsgiver om oplysning om debitors status i den p(cid:134)gældende forretning, jf. definitionen i punkt 5. b) Er der uenighed om debitors status, stiller de berørte forsikringsgivere oplysningerne til r(cid:134)dighed for de øvrige forsikringsgivere med det form(cid:134)l at blive enige om en for parterne gensidigt acceptabel status. c) Kan forsikringsgiverne ikke n(cid:134) til enighed om debitors status inden for de ti arbejdsdage, der følger efter anmodningen om oplysninger, forelægger de berørte forsikringsgivere sagen med alle relevante oplysninger for Kommissionen, som derefter træffer en beslutning efter proceduren i direktivets artikel 4. (1) EFT L 346 af 17. 12. 1973, s. 1. Beslutningen er senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994. L 148/32 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 5. 98 47. Forudg(cid:134)ende underretning til orientering a) En forsikringsgiver, som agter at fravige bestemmelserne i dette bilag ved at tilbyde gunstigere dækningsbetingelser, enten for (cid:130)n eller flere konkrete forretninger eller for (cid:130)n eller flere særlige sektorer eller for (cid:130)t eller flere lande eller generelt, underretter de øvrige forsikringsgivere og Kommis- sionen om sin hensigt senest syv arbejdsdage inden beslutningens ikrafttræden med en begrundelse for den p(cid:134)tænkte fravigelse, f. eks. nødvendigheden af at matche international konkurrence, og angiver den dertil svarende præmie, der skal opkræves. b) En forsikringsgiver, der agter at opkræve lavere præmier end dem, der fremg(cid:134)r af hans (cid:134)rsrapport, jf. punkt 45, litra b), underretter de øvrige forsikringsgivere og Kommissionen om sin hensigt senest syv arbejdsdage inden beslutningens ikrafttræden. c) En forsikringsgiver, som efter en anden forsikringsgivers underretning i overensstemmelse med litra a) eller b) agter at tilbyde gunstigere betingelser end den initiativtagende forsikringsgiver, underretter de øvrige forsikringsgivere og Kommissionen om sin hensigt senest syv arbejdsdage inden beslutningens ikrafttræden med angivelse af den præmiesats, han agter at anvende. d) En forsikringsgiver, som i overensstemmelse med punkt 41, litra c), agter at dække forretninger med debitorer ikke tilbyder dækning, underretter de øvrige forsikringsgivere og Kommissionen om sin hensigt senest syv arbejdsdage inden beslutningens ikraft- træden med angivelse af den præmiesats, han agter at anvende. for hvilke han normalt lande, i 48. Efterfølgende underretning til orientering a) En forsikringsgiver, som beslutter at fravige bestemmelserne i dette bilag ved at tilbyde mindre gunstige dækningsbetingelser, enten for (cid:130)n eller flere konkrete forretninger eller for (cid:130)n eller flere særlige sektorer eller for (cid:130)t eller flere lande eller generelt, bør senest den 31. januar underrette de øvrige forsikringsgivere og Kommissionen herom for det foreg(cid:134)ende kalender(cid:134)r. b) En forsikringsgiver, som beslutter at tilpasse et eller flere elementer i den politik for landedækning, som fremg(cid:134)r af hans (cid:134)rsrapport i overensstemmelse med punkt 45, litra b), underretter omg(cid:134)ende de øvrige forsikringsgivere og Kommissionen herom. c) En forsikringsgiver, som efter en anden forsikringsgivers underretning i overensstemmelse med punkt 47, litra a) og/eller b), beslutter at tilbyde de samme betingelser som den initiativtagende forsikringsgi- ver, underretter omg(cid:134)ende de øvrige forsikringsgivere og Kommissionen herom. d) Hver forsikringsgiver besvarer omg(cid:134)ende detaljeret enhver anmodning fra andre forsikringsgivere eller Kommissionen om nærmere forklaringer eller yderligere oplysninger om sine aktiviteter. 49. Anvendelse af elektronisk post Alle underretninger finder normalt sted pr. elektronisk post eller om nødvendigt ved anvendelse af andre egnede midler til omg(cid:134)ende skriftlig kommunikation


title: WRITTEN QUESTION No. 1362/98 by Graham WATSON to the Commission. Trading standards

eurovoc_concepts:
European Commission
administrative cooperation
consumer goods
consumer protection
exchange of information
food inspection
market supervision
marketing standard
pharmaceutical legislation
product safety

text: C 402/118 Official Journal of the European Communities EN 22. 12. 98 Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (25 June 1998) Upon appraisal of the Lihir project in Papua New Guinea (PNG) the European investment bank (EIB) applied its current environmental standards set out in its (cid:145)environmental policy statement(cid:146). In line with these, the project is in compliance with all national as well as relevant internationally recognised requirements (especially Australian and United States Environmental protection agency), and follows best available and proven environmental practice. The project is also in compliance with the United Nations Convention on the law of the sea, to which PNG is party. EIB-financed projects have to comply with those international agreements to which the host country is a party. The competent body of that country is formally responsible for compliance with such agreements. In the case of Lihir, granting of the environmental plan was conditional upon the submission, approval and adherence to an environmental management and monitoring programme with extensive reporting requirements to the respective PNG authorities. Based on this and other information, the promoter is required to send regular reports, including independent audits, to the EIB. These requirements have been respected. (98/C 402/155) WRITTEN QUESTION P-1359/98 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission (27 April 1998) Subject: Restructuring of urban transport The Greek Government has unveiled a programme for the reorganization and restructuring of urban transport in the Athens area. Can the Commission say whether this transport network is included in CSF funding plans and under which conditions it will contribute to this reorganization and the necessary investments? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (26 May 1998) At its last meeting on 31 October 1997, the Monitoring Committee under the Community support framework for Greece approved the allocation of ECU 34 million to a pilot scheme to purchase 120 natural gas-powered buses and build a supply station. The Commission has not yet taken a decision on this scheme. It will act once it has evaluated the feasibility study recently submitted by the Greek authorities and once the amendment of the CSF to incorporate the decisions taken by the Monitoring Committee on 31 October 1997 has been approved. The Commission will ensure that any funding for this operation fits in with all the other measures essential to reorganising urban transport in the Athens area, so that any investment financed by the Commission can have its full impact. (98/C 402/156) WRITTEN QUESTION E-1362/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Trading standards Does the Commission organize regular meetings or seminars between trading standards officers from different Member States? Does the Commission recognize that such meetings can be very useful in facilitating the exchange of important information among practitioners?


title: WRITTEN QUESTION No. 1451/98 by Peter SKINNER to the Commission. Chrysotile asbestos

eurovoc_concepts:
asbestos
carcinogenic substance
dangerous substance
health risk
marketing restriction
occupational safety
substitute product
toxic substance

text: C 13/34 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 1. 1999 Jos tavanomainen ty(cid:246)aika lyhennet(cid:228)(cid:228)n 35 tuntiin viikossa, muutoksen lopullinen vaikutus inflaatioon riippuu sek(cid:228) ty(cid:246)n tuottavuuden ett(cid:228) palkkakustannusten kehityksess(cid:228) tapahtuvien muutosten v(cid:228)lisest(cid:228) suhteesta. Komissio ottaa tulevaisuudessa luonnollisesti huomioon monenv(cid:228)lisiss(cid:228) valvontatoimissa ja talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa havaitun kehityksen. (1999/C 13/047) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1444/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: EU:n tuki Suomen lammastalouden kehitt(cid:228)miseen Suomi on tehnyt syksyll(cid:228) 1997 suunnitelman nykyisell(cid:228)(cid:228)n hyvinkin pienimuotoisen lammastaloutensa kehitt(cid:228)- miseksi. Tarkoituksena on nostaa tuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) niin, ett(cid:228) jalostus toimii nykyist(cid:228) paremmin ja laadukkaam- min. Rakennekehitt(cid:228)minen edellytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s uusia investointeja. Yksi ongelma lammastalouden kehitt(cid:228)misess(cid:228) on uuhipalkkioiden pienuus. Suomi on pyyt(cid:228)nyt EU:lta tukea nykyist(cid:228) suurempien palkkioiden maksamiseksi. EU on kuitenkin toistaiseksi ollut asiassa pid(cid:228)ttyv(cid:228)inen. Suomessa suurempi uuhipalkkio n(cid:228)hd(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi koko elinkeinon kehitt(cid:228)misen kannalta. Pyyd(cid:228)n saada tiet(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) komissio tekee, ett(cid:228) suomalaisille lammastuottajille voitaisiin maksaa sellainen uuhipalkkio, joka edesauttaisi nykyisen pienimuotoisen lammastalouden kehityst(cid:228). Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on tietoinen Suomen lammastalouden ongelmista. Ongelmat ovat luonteeltaan ensisijaisesti raken- teellisia, ja t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Suomi k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) komission suostumuksella tiettyj(cid:228) ohjelmia, joiden tarkoituksena on parantaa alan rakenteita sek(cid:228) ruhojen laatua. Komissio hylk(cid:228)si Suomen pyynn(cid:246)n lis(cid:228)palkkion maksamisesta tuottajilleen, koska t(cid:228)m(cid:228) johtaisi j(cid:228)lleen ei- toivottuun v(cid:228)ittelyyn siit(cid:228), ett(cid:228) palkkion laskemisessa olisi k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) alueellisia perusteita. Lampaan- ja vuohenlihaj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) nykyisin maksettava vuotuinen palkkio korvaa tuottajille aiheutuneet kustannukset keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen yhteis(cid:246)hinnan tason mukaisesti. Komissio ei halua, ett(cid:228) lammastalous tulisi riippuvaiseksi t(cid:228)llaisista korvauksista, vaan pikemminkin komissio on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) jos tuottajien halutaan parantavan laatua ja investoivan rakenteellisiin toimenpiteisiin, t(cid:228)h(cid:228)n kannustaa parhaiten n(cid:228)ist(cid:228) toimista johtuvat hintojen nousu ja markkinointimahdollisuuksien lis(cid:228)(cid:228)ntyminen. Komissio ei t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi aio tehd(cid:228) ehdotusta lis(cid:228)palkkion maksamisesta suomalaisille lammastuottajille. (1999/C 13/048) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1451/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Krysotiiliasbesti Krysotiiliasbesti on kiellett(cid:228)v(cid:228) kiireellisesti ja korvaavat aineet on todella tunnustettava kemiallisiin tekij(cid:246)ihin liittyv(cid:228)n (neuvoston (cid:228)skett(cid:228)in hyv(cid:228)ksym(cid:228)n) direktiivin mukaisesti. Aikooko komissio nyt toimia ja esitt(cid:228)(cid:228) asianmukaisen ehdotuksen t(cid:228)llaiseksi kielloksi nykyisen puheenjohtajakauden aikana?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1370/98 dell'on. Mihail PAPAYANNAKIS alla Commissione. Risanamento delle poste greche

eurovoc_concepts:
Community support framework
European Regional Development Fund
Greece
aid for restructuring
budgetary specification
co-financing
operational programme
postal service
self-employed person
technical cooperation

text: 22. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 50/31 (1999/C 50/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1367/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Iniziativa di ricerca per un livello zero di emissioni (Zero Emission Research Initiative) La fondazione ZERI (Zero Emission Research Initiative) persegue l(cid:146)obiettivo di mettere a punto strategie aziendali e politiche industriali basate sul principio di uno sviluppo sociale ed economico sostenibile. Intende la Commissione inviare un rappresentante all(cid:146)imminente conferenza ZERI di Ginevra? Risposta comune data dal sig. ra Cresson in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1363/98, E-1364/98, E-1365/98, E-1366/98 e E-1367/98 (6 luglio 1998) Il progetto di ricerca giapponese ZERI (livello zero di emissioni) Ł stato avviato nel 1994 dall(cid:146)«Istituto di studi avanzati» della «United Nations University» di Tokyo. La Commissione non prende parte al progetto e non Ł in possesso di informazioni dettagliate concernenti il programma di lavoro o l(cid:146)esistenza di una corrispondente iniziativa ZERI che riguardi le scuole. Nella Comunit(cid:224) la ricerca mirante a ridurre il livello delle emissioni Ł condotta nell(cid:146)ambito del Quarto programma quadro delle azioni comunitarie di ricerca e di sviluppo tecnologico (1) (RTD). Tale ricerca viene effettuata nel quadro di diversi programmi specifici di ricerca, come «Ambiente e clima», «Energie non nucleari», «Tecnologie industriali» e «Trasporti». La Commissione non Ł a conoscenza di alcuna specifica sovrapposizione tra i programmi comunitari e il progetto ZERI. Non partecipando attivamente al progetto ZERI, la Commissione non intende inviare un rappresentante alla prossima conferenza sul progetto convocata a Ginevra. (1) GU L 117 dell(cid:146)8. 5. 1990. (1999/C 50/044) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1370/98 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Risanamento delle poste greche (7 maggio 1998) Dato che il governo greco ha reso pubblica l(cid:146)intenzione di risanare le poste greche, pu(cid:242) la Commissione riferire come sono stati finora utilizzati i fondi previsti a tal fine dal II QCS e in che modo i relativi programmi di sviluppo coincidono con i progetti del governo greco? Pu(cid:242) essa confermare che i piani di risanamento in questione terranno conto delle raccomandazioni del Parlamento europeo? Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (11 giugno 1998) Nel 1995 Ł stato elaborato un piano di lavoro per le poste greche (ELTA) con il cofinanziamento del Fondo europeo di sviluppo regionale. Tale piano Ł servito da base per la preparazione del programma operativo (PO) Poste nell(cid:146)ambito del secondo quadro di sostegno comunitario per la Grecia. L(cid:146)avvio effettivo del suddetto PO Ł imminente. Per assistere l(cid:146)ELTA nell(cid:146)attuazione dei progetti e nei lavori di riorganizzazione, Ł stato assunto un consulente internazionale. All(cid:146)interno dell(cid:146)ELTA stessa Ł stata costituita un(cid:146)unit(cid:224) speciale con la partecipazione del consulente suddetto e degli specialisti, onde realizzare i progetti del PO. Si prevede che quest(cid:146)ultimo parta effettivamente alla fine di maggio, con l(cid:146)elaborazione del piano d(cid:146)azione e la disponibilit(cid:224) totale di personale dell(cid:146)unit(cid:224) speciale