title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse Socrates

eurovoc_concepts:
EU action
continuing education
integration into employment
labour market
young person

text: I Ht r G&it ft ft ft ft ft ft ft^ft KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 05. 1998 KOM(1998) 329 endelig udg. 98/0195 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse SOCRATES (forelagt af Kommissionen) RKÏ BEGRUNDELSE INDLEDNING Kommissionen fremlægger tre forslag til afgørelser om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, som viderefører og styrker de igangværende EF-handlingsprogrammer, der udløber den 31. december 1999. Heri udmøntes de strategiske retningslinjer fra "Agenda 2000" og Kommissionens meddelelse om de tre områder fra november 1997 "For et kundskabernes Europa"1. Kommissionen gjorde heri rede for de vigtigste aspekter og strategiske linjer i Fællesskabets indsats for gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, hvor viden udvikles og deltagelsen i samfundslivet fremmes, samtidig med at brugbarheden på arbejdsmarkedet udvikles via erhvervelse af færdigheder. Det fælles hovedmål for de tre forslag til afgørelse er på alle niveauer at støtte livslang uddannelse. De tre forslag er udtryk for ønsket om at iværksætte en integreret strategi. De afspejler den politiske vilje til at styrke den centrale målsætning om livslang uddannelse på europæiske plan ved gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, hvor viden udvikles og deltagelsen i samfundslivet fremmes, samtidig med at brugbarheden på arbejdsmarkedet udvikles via erhver velse af færdigheder. De fælles aktioner, som fremgår af de enkelte forslag til afgørelse, bidrager til at styrke denne integrerede strategi. I en verden under hastig forandring, der bl. a. skyldes de teknologiske tiltag og informationssamfundet, udviskes grænsen mellem almen og faglig uddan nelse mere og mere, og det samme gælder den traditionelle skelnen mellem grunduddannelse og efter- og videreuddannelse og mellem "formel" og "uformel" uddannelse. Strategien omfatter også gennemførelsen og forvaltningen. 1 forhold til de eksisterende program mer afspejler alle forslagene ønsket om forenkling, koncentration og decentralisering, samtidig med at der sikres større klarhed, således at det bliver lettere for brugerne at deltage i pro grammerne. Der er i strategien taget hensyn til forskellige aspekter: * Resultaterne af programmerne. Alle de eksisterende (og foregående) programmer er blevet grundigt evalueret, og det er i den forbindelse blevet påvist, hvilke virkninger de tre pro grammer har på medlemsstaternes politik og ordninger på de pågældende områder. Evaluerin gerne har også fremhævet den europæiske merværdi af aktionerne under de forskellige programmer såvel med hensyn til mobilitet for de forskellige målgrupper inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender som med hensyn til tværnationale partnerskaber vedrørende samarbejde. Der er også blevet fokuseret på en række svagheder, der især skyldes komplicerede og langsommelige procedurer, hvilket disse forslag soger at rette op på. I den forbindelse viser nedenstående skema, hvordan der i forslagene tages hensyn til ønsket om koncentration, forenkling og klarhed. * Komplementaritet og kohærens med de andre EF-interventioner på de områder, de tre forslag dækker. Inden for den videnorienterede politik - især det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling - og på områder som kultur, elektroniske medier, gennem forelse af det indre marked, informationssamfundet, miljø, forbrugerbeskyttelse, små og mellem store virksomheder, social- og arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af KOM(97) 563 endelig udg. folkesundheden er det nødvendigt at sikre sammenhæng og komplementaritet for at interven tionernes effektivitet og merværdien af Fællesskabets indsats kan øges. I den forbindelse lægges der i de tre forslag, navnlig forslaget vedrørende erhvervsuddannelse, samtidig vægt på den nære sammenhæng med strukturfondsinterventionerne, der skal på EU-plan og i medlemsstaterne, især Den Europæiske Socialfonds indsats. Uddannelse og uindskrænket udøvelse af de borgerlige rettigheder er med til at styrke den økonomiske og sociale sam hørighed. Nye muligheder med en samordnet beskæftigelsesstrategi. Denne strategi, der blev * fastlagt i Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelsen i november 1997 og retningslinjerne for beskæftigelsen, der er et resultat heraf, viser klart, at formel og uformel almen uddannelse og erhvervsuddannelse i vid betydning har afgørende betydning for brug barheden på arbejdsmarkedel og tilpasningsevnen. Det er klart til støtte for udvikling af iværk sætterevnen og for fremme af ligestilling. Dette aspekt er i høj grad integreret i de tre forslag til afgørelse - bl. a. mulighederne for de tre programmers (særlig Leonardo da Vincis) bidrag til EU-strategien til fordel for små og mellemstore virksomheder. * Åbning af programmerne. I forlængelse af det eksisterende samarbejde med H)FTA/EØS-landene, de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern, der allerede har medført en kraftig indsats, som har givet aktiv deltagelse i de igangværende programmer, giver de tre forslag klart udtryk (artikel 10) for viljen til, at lande, der har nnsogt om EU-medlcmskab, kan deltage i Fællesskabets handlingsprogrammer. De pågældende tre områder er således et positivt og konkret brohoved for udvidelsen. Det foreslås, at den samme fremgangsmåde skal gælde for Tyrkiet og Malta som led i deres associeringsaftaler. Nærhedsprincippet og den europæiske merværdi af Fællesskabets indsats. De * EF-aktioner og -foranstaltninger, de enkelte forslag til afgørelse indeholder, tilsidesætter ikke medlemsstaternes kompetence, hvilket er i overensstemmelse med traktaten. Fællesskabets indsats har således til formål at støtte og supplere de aktioner, der gennemføres af og i medlemsstaterne, og de foreslåede procedurer for gennemførelse og forvaltning styrker samarbejdet i den henseende ved at sikre større klarhed ved gennemførelsen af programmerne. Samtidig styrkes uddannelsesmetoderne i medlemsstaterne af den europæiske dimension i aktionerne, bl. a. med hensyn til fysisk og virtuel mobilitet og i form af tværnationale pilotprojekter og europæiske net samt støtte til aktioner, der fremmer sprogfærdighederne. I. EN VIDENORIENTERET POLITIK A. Et prioriteret mål Ifolge både Amsterdam-traktaten og Agenda 2000 er den videnorienterede politik helt klart et afgørende element i fremtiden for Den Europæiske Union: "Politikken på området for viden - forskning, innovation, undervisning og erhvervsuddannelse - v/7 derfor være af afgørende be tydning for Unionens fremtid. (. ) Ligesom forskningen er undervisning og erhvervsuddannelse basale immaterielle investeringsområder. '''' Ifolge Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa", skal EU tilskynde til, at befolkningen opnår det højest mulige videnniveau gennem bred adgang til uddannelse og ved varende ajourføring heraf. I forbindelse med almen uddannelse, erhvervsuddannelse, livslang uddannelse og politikken på ungdomsområdet gælder følgende tre mål: a) b), c) Fremme af beskæftigelsen i direkte forlængelse af beslutningerne på Det Europæiske Råds møde i Luxembourg ved hjælp af udvikling af de evner og kvalifikationer og den iværksætterkultur, der er nødvendige som følge af ændringer i arbejdet og dets tilrette læggelse. Forbedret videnspotentiale med henblik på at skabe de sociale og tekniske forudsæt ninger for fornyelse, som er afgørende for økonomisk vækst og højere levestandard. Mulighed for borgerne til at få Europa-erfaringer, der kan styrke en fælles identitets følelse og en følelse af at høre til i et fælles område. B. Koordinering og forenkling Forslagene bygger i høj grad på resultaterne af de programmer, der nu er ved at være færdige. Det gælder især følgende tre aspekter: a) b) c) en retlig hjemmel, der er udarbejdet med henblik på disse programmer og aktioner, og som klart definerer EU's kompetence på området en implementering, der til stadighed har søgt at give en løftestangseffekt lemsstaternes aktioner til med fælles aktivitetstyper, der har udviklet sig ud fra seks elementer: fysisk og virtuel mobilitet, betydningen af netværksdannelse, fremme af sprogkundskaberne, støtte til nyskabende projekter og produkter og et bedre kendskab til systemerne. De partnerskaber, der er blevet etableret på europæisk plan, har generelt medvirket til at gøre EU-indsatsen mere synlig, samtidig med at den er blevet af højere kvalitet, og at den europæiske befolkning har fået lettere adgang til kundskaber. Bl. a. på baggrund af erfaringerne herfra ønsker to tredjedele af befolkningen i dag, at EU skal spille en særlig rolle med hensyn til uddannelse og ungdomsanliggender. Kommissionen vil endvidere i forbindelse med gennemførelsen af de tre programmer nedsætte arbejdsgrupper bestående af repræsentanter for de forskellige berørte kredse. Kommissionen til stræber en ligelig fordeling af mænd og kvinder i grupperne og opfordrer medlemsstaterne til at gøre det samme med hensyn til udvalgene for programmerne. Forventningerne hos befolkningen og programmernes forskellige aktører har gjort, at Kommissionen fremlægger samordnede forslag. På den måde bliver det muligt også efter den 31. december 1999 at efterkomme EU-indsatsens målsætninger på uddannelses- og ungdoms området. Kommissionen har i sin meddelelse "For et kundskabernes Europa" påvist fordelene ved nøje at koordinere de tre afgørelser. I den forbindelse tog Kommissionen udgangspunkt i erfaringerne, der viser, at der på alle niveauer er behov for, at der udvikles fælles uddannelsesretninger og brobygning, som kan fremme etableringen af et egentligt europæisk uddannelsesområde. For at målsætningen om livslang uddannelse kan opfyldes, afspejler forslagene en mere ko ordineret fremgangsmåde, der kommer til udtryk på tre niveauer: a) For det første tager gennemførelsen af de tre programmer helt klart sigte på gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, der er åbent og dynamisk, og som gør det muligt konkret at opfylde målet vedrørende livslang uddannelse. Selv om hvert program 4 har sine specifikke aktioner, der afspejler målene, gennemføres aktionerne ved hjælp af en eller flere af følgende seks elementer: • uddannelsessøgendes og underviseres fysiske mobilitet • de forskellige former for virtuel mobilitet og metoder til anvendelse af ny informa tions- og kommunikationsteknologi • udvikling af samarbejdsnetværker på fællesskabsniveau • fremme af de sproglige og kulturelle kvalifikationer • udvikling af innovation via europæisk samarbejde ved hjælp af pilotprojekter, der bygger på tværnationale partnerskaber • løbende forbedring af EU-dokumcntationen om medlemsstaternes uddannelses systemer og ungdomspolitik (database, god praksis). b) c) For det andet er forslagene til afgørelser for hvert af de tre områder og dermed de foreslåede retlige foranstaltninger opbygget på samme måde, med små indholdsforskelle og flere steder ens bestemmelser om centrale punkter, f. eks. udvalgsbestemmelserne, uden at de dog er helt ens på grund af forskelle i emneområde. For det tredje indeholder de tre forslag særlige bestemmelser, der giver mulighed for at iværksætte fælles aktioner. Kommissionen vil i den forbindelse iværksætte relevante initiativer i form af fælles indkaldelse af forslag, f. eks. i nært samarbejde med de berørte udvalg for programmerne. Sådanne fælles aktioner forventes bl. a. at kunne medvirke til følgende: • et fælles informationssystem • et samordnet system til observation af god praksis for livslang uddannelse • fælles aktioner vedrørende multimedier til undervisningsbrug • europæiske videncentre på regionalt plan. II. "SOCRATES"-FORSLAGET INDLEDNING Forslaget vedrører anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse Socrates2. Programmet tager sigte på at forbedre uddannelsens kvalitet ved at styrke samarbejdet og øge mobiliteten og ved at udvikle den europæiske dimension på alle uddannelsesområder. Det bidrager på tre områder til videreudviklingen af Det Europæiske Fællesskab: • Socrates spiller en central rolle i ønsket om at bringe Fællesskabet nærmere alle borgere. Ca. 70 mio. børn og unge i EU modtager undervisning af over 4 mio. lærere. Ca. 11 mio. stu derende læser på over 5 000 højere læreanstalter og millioner af voksne deltager i undervisning på deltid eller fuldtid. Socrates har åbenlyse muligheder for at bidrage til indsigt i europæiske spørgsmål. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995, EFT L 87 af 20. 4. 1995, s. 10, ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 576/98/EF af 23. februar 1998, EFT L 77 af 14. 3. 1998, s. 1. 5 • Socrates skal spille en afgørende rolle i udviklingen af menneskelige ressourcer af høj kvalitet, hvilket er centralt for at stimulere beskæftigelsen, fremme konkurrenceevnen og opnå større økonomisk vækst. • Socrates har en central position i forbindelse med EU's udvidelse med andre europæiske lande, idet associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern i førtiltrædelsesfasen kan deltage i strategisk vigtige programmer. Seks ansøgerlande deltager allerede fuldt ud i programmet, som forventes åbnet for andre lande inden længe. Ud fra erfaringerne fra programmets første fase (rapport om programmets to første år - KOM(97) 99 endelig udg. ), resultaterne af midtvejsevalueringen og evalueringen af de fore gående programmer samt reaktionerne på Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa" lægges der i forslaget til afgørelse vægt på, at Fællesskabets indsats skal bidrage til et højt uddannelsesniveau til støtte for og som supplement til de aktioner, der gennemføres i og af medlemsstaterne. Det foreslås, at Fællesskabets indsats rettes mod fire mål: • at styrke den europæiske dimension på alle uddannelsesniveauer • at fremme samarbejde på alle uddannelsesområder og -niveauer • at bidrage til at fjerne hindringer for samarbejdet • at fremme nyskabelser på uddannelsesområdet i EU. A. a) Vigtige elementer i programmets første fase Meget værdifulde resultater • Første fase af Socrates medvirkede i betragtelig grad til at styrke det europæiske samarbejde både kvantitativt og kvalitativt, bl. a. på områder som skoleuddannelse, voksenuddannelse og åben undervisning og fjernundervisning. • Under drøftelserne om forhøjelsen af bevillingsrammen til Socrates-programmets sidste to år af første fase, gav Europa-Parlamentet og Rådet i 1998 udtryk for de ekstraordinære resultater, der var nået med programmet i de to første år efter vedtagelsen. De to institutioner konstaterede, at Socrates "er blevet meget positivt modtaget i undervisningskredse, og de i programmet iboende muligheder for at nå målene må bevares", og de erkendte klart pro grammets betydning for EU's fortsatte indsats i det næste årtusind. • Programmet har især bidraget til følgende: læreanstalter mulighed for at deltage 0 en væsentlig styrkelse af mobiliteten: stipendierne har givet 496 000 studerende på i et af deltagerlandene; højere over 60 000 undervisere har deltaget i integrerede undervisningsrejser til udlandet; ca. 110 000 unge har deltaget i fælles projekter og udvekslinger, der motiverer dem til at kommunikere på de øvrige europæiske sprog; næsten 30 000 personer har deltaget i efteruddannelse for undervisere, herunder sproglærere i kurser 0 et storstilet samarbejde mellem undervisningsinstitutioner på alle niveauer: næsten 1 500 universiteter har indgået institutionskontrakter med henblik på at fremme indsatsen for den europæiske dimension; der er indgået 2 800 partnerskaber mellem ca. 8 800 skoler; der er iværksat over 650 tværnationale projekter omfattende næsten 3 900 institutioner i alle uddannelsessektorer 0 nye impulser til den akademiske anerkendelse af studieperioder, der er gennemført, og af kvalifikationer, der er opnået i udlandet, bl. a. på de videregående uddannelser O fremme af undervisningen og oplæringen i EU-sprogene, især de sprog, der er mindst udbredt, og hvori der sjældent undervises. • 86% af de personer, der blev interviewet i forbindelse med midtvejsevalueringen af pro grammet, mente således, at Socrates - i overensstemmelse med programmets centrale mål - havde bidraget til en forbedring af uddannelsernes kvalitet i EU. Den andel var på 97% i skolesektoren, hvor 95% også mente, at programmet har udvidet deltagernes horisont, og 87% mente, at det havde styrket borgerskabsidéen og bevidstheden om en europæisk identitet. Organisationer, der repræsenterede arbejdsmarkedets parter, udtalte sig meget positivt om programmets værdi. b) Problemer undervejs På trods af de mange positive resultater har der i programmets første fase vist sig en række hindringer for, at programmets mål kunne nås fuldt ud. Foruden problemer som følge af med lemsstaternes forskelligartede undervisningssystemer og administrative ordninger er der ved eva lueringerne blevet påvist to typer hindringer: • Hindringer vedrørende manglende økonomiske ressourcer, som er et problem på flere ni veauer: 0 EU-stipendierne til de studerende udgor ca. 100 ECU, mens de reelle udgifter til mobilitet normalt er ca. 5 gange større 0 støtten til de skoler, der deltager i partnerskaber, udgør blot ca. 2 000 ECU, selv om deres behov er langt større 0 støttebeløbene til universiteterne i forbindelse med institutionskontrakterne, der udgor ca. 16 000 ECU i gennemsnit til dækning af alle deres europæisk orienterede aktiviteter, er utilstrækkelige 0 de nationale strukturer til forvaltning af programmet modtager blot begrænset EU-støtte til oplysningsvirksomhed. • Programmets egen udformning og drift, f. eks. : 0 det høje antal forskellige aktioner under programmet synes at have medført en vis spred ning eller endda manglende sammenhæng i indsatsen 0 den tilstræbte synergieffekt mellem programmets forskellige dele har ikke virket i til strækkeligt omfang 0 der har været problemer med koordineringen mellem de nationale forvaltninger, som der i visse tilfælde er for mange af, og med informationsstrømmen mellem dem og Kommis sionen 0 der lindes mange procedurer og administrative regler, der ofte er for omkostningstunge 0 der var ikke tilstrækkelige informationer om støttemulighederne, især i begyndelsen 0 der er ikke i tilstrækkeligt grad blevet informeret om projektresultaterne, hvilket går ud over resultaternes mulige virkninger fremover. B. Vigtige elementer i programmets anden fase • I korte træk tager anden fase bl. a. sigte på følgende: 0 Resultaterne af første fase skal konsolideres og ledsages af omfattende nyskabelser, f. eks. aktioner vedrørende voksenuddannelse og personer, der har forladt skolesystemet uden kvalifikationer 0 0 0 Programmets struktur skal forenkles, idet visse aktioner lægges sammen eller udgår Forvaltningen skal i højere grad decentraliseres, idet medlemsstaternes system styrkes (integrerede forvaltninger på nationalt plan) og de regionale eller lokale støttestrukturer inddrages i større omfang Programmet skal være mere brugervenligt ved hjælp enklere procedurer for de to udvælgelsestyper, den decentraliserede og den centraliserede 0 Der iværksættes fælles foranstaltninger i sammenhæng med Fællesskabets handlings programmer inden for erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, bl. a. i form af fæl les aktioner og etablering af "europæiske videncentre". • 1 alle de mange drøftelser forud for udarbejdelsen af dette forslag er det blevet fremhævet, at der er behov for, at uddannelsessektoren i Europa far en længere periode til at gøre sig bekendt med programmets nugældende bestemmelser. Det blev dog også understreget, at der er behov for, at der lægges mere vægt på nyskabende aktiviteter, således at man kan imødekomme nye behov, der måtte opstå i et samfund under hurtig forandring med hensyn til økonomi, social forhold, kultur og videnskab og uddannelse. • Forslaget er udformet i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer i meddelelsen "For et kundskabernes Europa". /. Lettere adgang, mere klarhed og lettere anvendelse 0 Programmet har nu kun fire mål i stedet for ni: at styrke den europæiske dimension på alle uddannelsesniveauer, at fremme samarbejdet på alle områder inden for uddannel sessektoren, at bidrage til at fjerne hindringer for samarbejdet og at fremme innovation. Målene suppleres af en fast forpligtelse til at fremme lige muligheder. 0 Programmet omfatter otte aktioner (i stedet for 27), der vedrører de tre grundlæggende etaper i livslang uddannelse (skole, universitet og andre uddannelser) og tværgående spørgsmål (sprog, multimedier, informationsudveksling osv. ). Programmets struktur er således som helhed blevet mere klar. 0 De aktiviteter, som Fællesskabet yder støtte til, er klart anført i afgørelsen. Det drejer sig om følgende: a) mobilitet for personer i Europa b) fremme af en kritisk og ansvarlig anvendelse af ny informations- og kommuni kationsteknologi med henblik på at fremme virtuel mobilitet c) europæiske partnerskaber og netværker d) fremme af sprogkundskaber e) målrettet udvikling af innovation 0 formidling af god praksis samt observation og formidling af nyskabelser. O Der gennemføres en betydelig forenkling med hensyn til procedurer for indgivelse og udvælgelse af projekter. Der bliver fremover kun to i stedet for fire, der vedrører hen holdsvis centraliserede og decentraliserede aktioner under programmet. 2. Større sammenhæng mellem EU-foranstaltningerne Der ydes en stor indsats for at forbedre den indbyrdes sammenhæng mellem de forskellige EU-foranstaltninger. Dermed sker der ikke blot en optimal udnyttelse af alle de disponible midler, men der opstår især også reelle synergieffekter på flere planer. 1 den forbindelse foreslås en række bestemmelser, der skal fremme følgende: - projekter, der bygger bro mellem de forskellige uddannelsessektorer med henblik på at fremme livslang uddannelse - fælles aktioner vedrørende almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender - gennemførelse af bestemte dele af Socrates i nært samarbejde med andre EF-programmer, bl. a. vedrørende sprogindlæring, anvendelse af multimedier og observation af uddannelses systemer og uddannelsesinitiativer. 3. Mere intensivt samarbejde mellem EU og medlemsstaterne En vellykket EU-indsats på uddannelsesområdet afhænger i høj grad af et solidarisk og effektivt partnerskab mellem EU-instanserne og de nationale myndigheder. Partnerskabet skal ikke blot omfatte fælles forvaltning af programmerne (decentraliserede aktioner, udvalg) og medfinan siering af projekterne. Det gælder mere generelt fremme af gunstige vilkår med henblik på at sikre bredest mulig adgang til programmet (oplysningsarbejde), en effektiv gennemførelse (mere fleksible administrative regler, der ellers ville kunne hindre aktiv deltagelse og anerkendelse af erfaringerne) og varige virkninger ved anvendelse af resultaterne og god praksis (formidling og overførsel af resultater). For at de nationale myndigheders indsats kan udnyttes, foreslås det, at der sker en styrkelse af de regelmæssige bilaterale drøftelser mellem Kommissionen og disse myndigheder, at der fast lægges nationale mål for programmets gennemførelse, og at medlemsstaterne opfordres til hver andet år at udarbejde en national rapport om deres bidrag til, at programmets mål kan nås, og at der i praksis etableres et europæisk uddannelsesområde i den pågældende periode. Samarbejdet på regionalt og lokalt plan søges udbygget således, at det kommer tættere på den enkelte borger og for at sikre, at resultaterne af projekterne og de andre aktiviteter, der finan sieres af SOCRATES, på mere effektiv vis kan finde udbredelse i uddannelseskredse. Kom missionen vil derfor i samarbejde med de nationale strukturer tilskynde til, at der etableres "europæiske videncentre", der på regionalt og lokalt plan skal samle de forskellige aktiviteter under programmet. Under hensyntagen til regionernes forskellige behov skal centrene gore det lettere for så mange som muligt at deltage i programmet ved hjælp af information om og formidling af resultaterne. Disse centre kan evt. også omfatte aktiviteter i programmerne ved rørende erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender samt andre EU-aktioner. For at forenkle gennemførelsen af programmet foreslår Kommissionen, at alle former for mo bilitet, der gennemføres som led i programmer, forvaltes decentralt, bortset fra studiebesøg for beslutningstagere i uddannelsessystemerne (Arion), hvor der snarere er tale om multilateralt samarbejde. Visse elementer i fordelingen af EU-midlerne til medlemsstaterne bliver ændret lidt, for at alle medlemsstaterne har adgang til pålidelige og sammenlignelige statistikker for alle parametrene. Samtidig skal flere elementer i den decentrale forvaltning af programmet forbedres ved gen nemførelsen af programmets anden fase, således at de midler, der administreres på denne måde (størstedelen af programmets budget), forvaltes på de bedst mulige betingelser. Medlemsstaterne skal således sikre følgende: - Der skal etableres en integreret forvaltning af programmet, således at der sikres bedre ko ordinering på nationalt plan og mere effektivt samspil med Kommissionen og forvaltningerne i de øvrige medlemsstater. - Informationerne og resultaterne skal formidles bredt. 4. Tættere kontakt til målgrupperne For at gøre det klarere, hvem der har adgang til Socrates, fastlægges det klart i en ny artikel, hvem der kan deltage i programmet forskellige aktioner. Kommissionen ønsker at styrke samarbejdet med og mellem alle aktørerne på uddannelsesområdet, herunder også forældrene. Derfor skal der ifølge afgørelse være pligt til at høre aktørerne. Endvidere foreslås der støtte til foreninger, der har deres virke på europæisk plan på uddannelsesområdet, og til nationale og regionale foreninger, der ønsker at styrke den europæiske dimension i deres indsats. De nationale strukturer bør lægge større vægt på at samarbejde med de europæiske foreningers nationale afdelinger. 5. Budgetmidler, der passer til programmets mål, og komplementaritetsprincippet For at målene kan nås, er det afgørende, at programmet råder over budgetmidler, der i rimeligt omfang afspejler de planlagte aktioners omfang og rækkevidde. Således kan det undgås, at der opstår urealistiske forventninger, og sikres, at aktiviteterne når op på en kritisk masse i forhold til målgrupperne, og at projektbevillingerne er tilstrækkelige til, at der kan opnås mærkbare resultater. Kommissionens forslag til budget for programmets anden fase omfatter det minimumsbeløb, der er nødvendigt, for at målene kan nås. Det er udtryk for, at uddannelse prioriteres højere i de finansielle overslag for 2000-2006 og i Agenda 2000, og det vil begunstige den vigtige rolle, uddannelse er tiltænkt ved gennemførelsen af den samordnede beskæftigelsesstrategi, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelsen i november 1997. Bevillingerne til programmet er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelige til, at der kan etableres et egentligt kundskabernes Europa. Medlemsstaternes myndigheder bor derfor sikre, at foranstalt ningerne i højere grad suppleres af andre nationale initiativer. På europæisk plan er det et af hovedpunkterne ved gennemførelsen af programmet at sikre en sådan komplementaritet i forhold til de andre EU-initiativer. Dette gælder især komplementariteten på EU-plan i forhold til foran staltningerne under strukturfondene og til programmerne vedrørende forskning og teknologisk udvikling, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, kultur og elektroniske medier. 6. Inddragelse af amagerlande forud for medlemskabets ikrafttræden l')U-indsatsen på uddannelsesområdet er i princippet åben for deltagelse af et stort antal europæiske lande, bl. a. tic associerede lande i Central- og Østeuropa, der ansøger om medlem skab, og det er dermed en stor opgave for programmet at styre EU-foranstaltningerne på området og at sikre, at alle deltagende lande får størst muligt udbytte af de mange samarbejdsmuligheder. 10 C. Konklusion Socrates-programmets første fase er begyndt i betydelig grad at medvirke til at forberede borgerne på morgendagens Europa. Programmet har vist sit potentiale med hensyn til forbedring af kvalitet, kreativitet og nyskabelser i uddannelsessektoren. Efter Kommissionens opfattelse vil programmets anden fase bidrage til at konsolidere de aktiviteter, der har været vellykkede, og støtte iværksættelsen af nye aktiviteter med henblik på etablering af et åbent europæisk uddannelsesområde. 11 SOCRATES-PROGRAMMET: NYE ELEMENTER I ANDEN FASE Anden fase af Socrates bygger i høj grad på kontinuitet, men vil adskille sig fra den første fase på en række punkter, der er nye både fra et ind holdsmæssigt og et formelt synspunkt. Ferste fase | Anden fase 9 mal Klarere mal 4 mal: - at styrke den europaeiske dimension pa alle uddannelsesniveauer - at fremme samarbejde pa alle uddannelsesomrader og -niveauer - at bidrage til at fjeme hindringer for samarbejdet - at fremme nyskabelser pa uddannelsesomradet 3 kapitler 8 aktioner 16 delaktioner Mere enkel struktur 8 aktioner Spredningaf skolerelaterede foranstaltninger Koncentration af foranstaltning om den enkelte malgruppe Samling af alle skolerelaterede foranstaltninger i en aktion, hemnder Lingua-aktiviteter for skolerne ^ _ _ __ Spredning af laererrelaterede foranstaltninger Alle foranstaltninger vedrerende undervisemes grund- og efteruddannelse, hemnder forskellige Mulighed for en skole at lade alle de projekter, den 0nsker at deltage i i alle dele af programmet, blive omfattet af en "europaeisk skoleplan" _^____ former for praktik for kommende undervisere, er samlet i en aktion Mange kontrakter for hvert universitet afhaen- Det bliver muligt for universiteterne i deres institutionskontrakter at inddrage alle de projekter, | de koordinerer under programmets forskellige dele gigt af dets deltagelse i forskellige aktioner 12 Kun få aktioner inden for voksenuddannelse Svage forbindelser med programmerne vedrø rende erhvervsuddannelse og ungdomsanlig- gender Ingen mulighed for nyskabende aktioner, der ikke var fomdset Ingen foranstaltninger, der specifikt sigte på at fremme formidlingen af resultater Spredning af aktioner vedrørende udveksling af informationer og erfaringer Ingen regionale og lokale støttestrukturer tager 5 udvælgelsesprocedurer 7 aktioner, der forvaltes decentralt Mange forvaltninger på nationalt plan Nye aktioner En ny aktion vedrørende nye uformelle uddannelsesmodeller. der tager sigte på at lette til- egnelsen af nye kvalifikationer gennem hele livet ^ Konkrete bestemmelser om fælles aktioner i afgørelsen Fælles etablering af "europæiske videncentre" på regionalt og lokalt plan Mulighed for at udvikle nyskabende projekter, der sikrer, at programmet er fleksibelt og kan imødekomme nye behov, der måtte opstå i programperioden Mere strukturerede bestemmelser om information og formidling af resultater En aktion, der specifikt tager sigte på at fremme formidlingen af resultater Samling af aktiviteterne vedrørende fremme af udveksling af informationer og erfaringer, her- under Eurydice-nettet, med henblik på oprettelse af et observationscenter for uddannelse Anerkendelse af regionale myndigheders og andre lokale organers vigtige rolle som forbin- delsesled for støttemodtagere, bl. a. ved støtte til oprettelse af "europæiske videncentre" Forenklet administration 2 udvælgelsesprocedurer 4 konsoliderede aktioner, der skal forvaltes af de nationale strukturer (2 vedrørende skoler, 2 vedrørende universiteter) Integreret forvaltning Svage forbindelser mellem Kommissionen og de integrerede forvaltninger på nationalt plan Øget EU-medfinansiering af disse forvaltninger Elektroniske online-kommunikationssystemer 13 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse SOCRATES EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126 og 127, under henvisning til forslag fra Kommissionen3, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg4, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget5, i henhold til fremgangsmåden i artikel 189 B i traktaten6, og ud fra følgende betragtninger: 1. Ifølge traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab bidrager Fællesskabet til udviklingen af et højt uddannelsesniveau; i Amsterdam-traktaten, der blev undertegnet den 2. oktober 1997, styrkes denne målsætning, idet EF skal tilskynde til, at befolkningen opnår det højest mulige vidensniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourføring heraf; 2. Fællesskabets handlingsprogram SOCRATES blev iværksat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF7, ændret ved afgørelse nr. 576/98/EF8; 3. på Det Europæiske Råds beskæftigelsen den 20. -21. november 1997 blev der vedtaget en samordnet beskæftigelsesstrategi, hvor almen og faglig uddannelse, herunder livslang uddannelse, spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af retnings linjerne9 for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik med henblik på en styrkelse af beskæftigelsesevnen, tilpasningsevnen og iværksætterånden10 samt fremme af lige muligheder; ekstraordinære møde i Luxembourg om 4. Kommissionen har i sin meddelelse "For et kundskabernes Europa"11 udstukket retningslinjerne for at opbygge et europæisk uddannelsesområde, som er åbent og dynamisk, og som gor det muligt at opfyldt målet vedrørende livslang uddannelse, og Kommissionen fastlagde i den forbindelse seks kategorier af foranstaltninger på fællesskabsplan, der tager sigte på tværnationalt samarbejde, og som giver en mer værdi til aktionerne i medlemsstaterne, samtidig med at der tages hensyn til nærhedsprincippet og ønsket om enkle procedurer; 3 4 5 b 7 8 <} 10 1 ' EFT L 87 af 20. 4. 1995, s. 10. EFT L 77 af 14. 3. 1998, s. I. EFT L 30 af 28. 1. 1998, s. 1. Kommissionens meddelelse til Rådet "Fremme af iværksætterånden i EU: Prioriterede områder for det fremtidige arbejde" (KOM( 1998) 222 endelig udg. /2 af 21. 4. 1998). Kommissionens meddelelse (il Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget - For et kundskabernes Europa, KOM(97) 563 endelig udg. af 12. november 1997. 14 5. i hvidbogen "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund"12 slås det fast, at det kognitive samfund forudsætter, at der lægges vægt på erhvervelse af nye kundskaber, og der bør på alle fronter tilskyndes til indlæring; i grønbogen "Almen uddannelse - erhvervsuddannelse -forskning - Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab"^ fremhæves mobilitetens fordele for borgerne og for kon kurrenceevnen i EU; 6. der bør gøres en indsats for at skabe aktive samfundsborgere, styrke forbindelsen mellem aktioner, der gennemføres inden for rammerne af nærværende program, og bekæmpe de forskellige former for udstødelse, herunder racisme og fremmedhad, og der bør lægges særlig vægt på at fjerne uligheder og at fremme lige muligheder for mænd og kvinder; 7. ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. /99/EF14 [ungdomsanliggender] og Rådets afgørelse nr. /99/EF15 [erhvervsuddannelse] er der iværksat fælleskabs-handlingsprogrammer vedrørende hen holdsvis ungdomsanliggender og erhvervsuddannelse, som sammen med Socrates-programmet bidrager til en vidensorienteret politik; 8. for at merværdien af Fællesskabets indsats kan oges, er del på alle niveauer nødvendigt at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af nær værende afgørelse, og Fællesskabets instrumenter på områder som kultur16, elektroniske medier, gen nemførelse af det indre marked, miljø, forbrugerbeskyttelse, informationssamfundet, små og mellemstore virksomheder, social- og arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af folkesund heden; 9. Kommissionens forslag til en reform af strukturfondene17, herunder Den Europæiske Socialfond, og de deraf følgende fællesskabs-initiativer, bygger på en målsætning om at støtte tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikker og -systemer; 10. de associerede lande i Central- og Østeuropa bør kunne deltage i dette program i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de relevante aftaler, herunder associeringsaftalerne og tillægsprotokollerne til aftalerne; det samme gælder Cypern efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-/EØS-landene, samt Tyrkiet og Malta, efter procedurer, der skal aftales med landene; 11. Kommissionen og medlemsstaterne bør i fællesskab sikre løbende overvågning og evaluering af dette program; evalueringen bør kunne danne grundlag for ændringer af bl. a. foranstaltningernes prioriterede områder; 12. i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 3 B, kan målene for den påtænkte handling vedrørende det europæiske samarbejdes bidrag til uddannelse af hoj kvalitet ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, idet der bl. a. er behov for at fremme multilaterale partnerskaber, multilateral mobilitet og udveksling af informationer på EF-plan, og aktio nernes mål kan derfor, på grund af EF-aktionernes og -foranstaltningernes tværnationale karakter, bedst nås på EF-plan; nærværende afgørelse omfatter kun det, der skal til, for at målene kan nås, og den er ikke mere vidtrækkende end fornødent; 12 ^ 14 is l<> 17 Hvidbog : "Undervise og lure - På vej mod det kognitive samfund", Luxembourg, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1996. Kommissionens grønbog "Almen uddannelse - erhvervsuddannelse -forskning - Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab", KOM(96) 462 endelig udg. af 2. oktober 1996. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet (program kultur 2000), EFT C 211 af 7. 7. 1998, s. 18. Agenda 2000 Réforme des fonds structurels et de cohésion - Aide structurelle de préadhésion - Poursuivre l'effort de cohésion - Une nouvelle réforme des fonds structurels, KOM(1998) 131 endelig udg. af 18. marts 1998. 15 13. i denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som om handlet i punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 199518 udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetproce dure; 14. Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen indgik den 20. december 1994 en modus vivendi vedrørende gennemførelsesforanstaltningerne til retsakter vedtaget efter fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B1 9- HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Iværksættelse af programmet 1. Ved denne afgørelse iværksættes anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse SOCRATES, i det følgende benævnt "programmet". 2. Programmet iværksættes for perioden I. januar 2000 til 31. december 2004. 3. Programmet bidrager til en vidensorienteret politik på fællesskabsplan, ved at der opbygges et euro pæisk uddannelsesområde, hvor uddannelse, herunder livslang uddannelse, nyder fremme. Det åbner for tilegnelse af kundskaber og færdigheder og baner dermed vej for en uindskrænket udøvelse af de borgerlige rettigheder. 4. Programmet støtter og supplerer medlemsstaternes egen indsats med fuld respekt for deres ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed. Artikel 2 Programmets mål 1. Med henblik på at bidrage til et højt uddannelsesniveau med respekt for medlemsstaternes ansvar har programmet følgende mål: a) at styrke den europæiske dimension på alle uddannelsesniveauer, bl. a. ved bedre adgang til tk europæiske uddannelsesmæssige ressourcer og ved undervisning i og større kendskab til sprog og større ligevægt mellem mænd og kvinder i alle uddannelsessektorer b) at fremme samarbejdet på uddannelsesområdet, bl. a. ved at tilskynde til udveksling mellem uddannelsesinstitutioner og fremme åben undervisning og fjernundervisning c) at bidrage til at fjerne hindringer for samarbejdet, bl. a. ved at forbedre anerkendelsen at ek samensbeviser og uddannelsesperioder og ved at udvikle informationsudvekslingen d) at fremme nyskabelser, især i forbindelse med ny teknologi. 2. I indsatsen for at nå målene påser Kommissionen og medlemsstaterne, at programmets aktioner gen nemføres i sammenhæng med Fællesskabets øvrige aktioner og politikker, bl. a. med hensyn til beskæf tigelse, fjernelse af uligheder, lige muligheder for mænd og kvinder samt social- og arbejdsmarkeds politik. 18 10 HIT C 102 af 4. 4. 1996, s. 4. EFT C 102 af 4. 4. 1996, s. I. 16 Artikel 3 Fællesskabsaktioner 1. Programmets mål, jf. artikel 2, skal nås ved følgende aktioner, der gennemføres med det indhold og på den måde, der er omhandlet i bilaget: a) Skoleuddannelse (Comenius) b) Videregående uddannelse (Erasmus) c) Andre uddannelsesforløb (Grundtvig) d) Sprogundervisning og sprogindlæring (Lingua) e) Uddannelse og multimedier (Atlas) 0 Observation og innovation g) Fælles aktioner h) Ledsageforanstaltninger. 2. Aktionerne gennemføres ved følgende typer af foranstaltninger, som kan omfatte en kombination af flere af dem: a) fremme af mobiliteten for personer inden for uddannelsesområdet i Europa b) c) fremme af virtuel mobilitet på uddannelsesområdet, især forbedret adgang til multimedier til un dervisningsbrug støtte til udvikling af samarbejdsnetværker på fællesskabsniveau, som giver mulighed for ud veksling af erfaringer og god praksis d) fremme af sprogkundskaber og forståelse for andre kulturer e) støtte til nyskabende pilotprojekter, der bygger på tværnationale partnerskaber, og som tager sigte på fornyelse og større kvalitet på uddannelsesområdet med henblik på udarbejdelse af under visningsmidler, udvikling af redskaber til anerkendelse af kvalifikationer eller afprøvning af nye metoder 0 løbende forbedring af "terms of reference"på fællesskabsplan via støtte til formidling af god praksis og til observation og formidling af nyskabelser. Artikel 4 Deltagelse i programmet I. Programmet gennemføres på de betingelser, efter de definitioner og på den måde, der er fastsat i bilaget, og det har følgende målgrupper: a) alle elever, studerende og andre uddannelsessøgende b) alle kategorier af undervisere c) alle former for uddannelsesinstitutioner d) personer og instanser med ansvar for uddannelsessystemer og uddannelsespolitik på lokalt, regionalt og nationalt niveau i medlemsstaterne. 17 2. Endvidere kan offentlige og private organer, der samarbejder med uddannelsesinstitutionerne, deltage i eller blive aktivt tilknyttet flere foranstaltninger i programmet; det drejer sig bl. a. om følgende: a) lokale og regionale myndigheder og organer b) foreninger på uddannelsesområdet, herunder forældreforeninger c) virksomheder, sammenslutninger af virksomheder, erhvervsorganisationer samt handels- og indu strikamre d) arbejdsmarkedsorganisationer på alle niveauer e) forskningscentre og -organer. 3. Hver medlemsstat opstiller en liste over de universiteter, skoler og andre uddannelsesinstitutioner, som kan deltage i programmet. Artikel S Gennemførelse af programmet og samarbejde med medlemsstaterne 1. Kommissionen påser, at de fællesskabsaktioner, der er omfattet af programmet, gennemføres i overens stemmelse med bilaget. Den hører arbejdsmarkedets parter og de kompetente uddannelsessammensætninger på europæisk niveau og orienterer udvalget, jf. artikel 7, om deres synspunkter. 2. Kommissionen træffer i samarbejde med medlemsstaterne foranstaltninger, jf. bilaget, til at udnytte erfaringerne fra de aktioner, der er gennemført i første fase af SOCRATES-programmet. 3. Medlemsstaterne træffer relevante foranstaltninger for at sikre samordning, tilrettelæggelse og over vågning på nationalt plan af programmets gennemførelse, idet alle parter, der er involveret i uddan nelsesspørgsmål, inddrages i overensstemmelse med de nationale traditioner. Medlemsstaterne skal i den forbindelse etablere en integreret forvaltning til den praktiske gennem førelse af programmets aktioner og sikre, at der på rimelig vis oplyses om og gores opmærksom på de aktioner, der modtager støtte fra programmet. 4. Hver medlemsstat bestræber sig på at træffe de fornødne foranstaltninger med henblik på at sikre, at programmet kommer til at fungere efter hensigten, og på at træffe relevante foranstaltninger for at fjerne hindringer for deltagelse i programmet. 5. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne overgangen mellem de aktioner, der er gen nemført i forbindelse med det første SOCRATES-program, og dem, der gennemføres under program met. Artikel 6 Fælles aktioner Som led i indsatsen for et kundskabernes Europa kan programmets foranstaltninger gennemføres fælles med andre fællesskabsaktioner, der hører under den videnorienterede politik, navnlig fællesskabsprogrammerne vedrorende erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender. 18 Artikel 7 Udvalg 1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kom missionens repræsentant som formand. 2. Udvalget bistås af to underudvalg, det ene for skoleuddannelse og det andet for videregående uddan nelse. De består af repræsentanter for medlemsstaterne. Kommissionen varetager koordineringen mel lem udvalget og underudvalgene. Det kan overlades til underudvalgene at træffe den endelige afgørelse om konkrete spørgsmål. 3. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget udkast til foranstaltninger vedrørende: a) programmets gennemførelsesbestemmelser, herunder eventuelt det årlige arbejdsprogram for iværk sættelse af programmets aktioner b) kriterierne for den vejledende fordeling af midler mellem medlemsstaterne i forbindelse med ak tioner, der forvaltes decentralt c) de nærmere bestemmelser vedrørende evalueringen af programmet. 4. Udvalget afgiver en udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal trætte på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 5. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstem melse med udvalgets udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstalt ninger. I så fald gælder følgende: - Kommissionen kan udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne underretning - Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt under første led. 6. Kommissionen kan høre udvalget om alle andre spørgsmål vedrørende iværksættelsen af nærværende program. I dette tilfælde forelægger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har enhver medlemsstat ret til at anmode om at få sin holdning indført i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvor ledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 19 Artikel 8 Finansielle bestemmelser 1. Finansieringsrammen til gennemførelsen af programmet i den i artikel 1 omhandlede periode andrager 1 400 mio. ECU. 2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Artikel 9 Kohærens og komplementaritet 1. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at der er fuld sammenhæng med Fælles skabets øvrige politikker og aktioner. Der sikres samordning mellem programmets aktiviteter og de øvrige fællesskabsaktioner, navnlig dem, der hører under den videnorienterede politik. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne en sammenhæng mellem gennemforeisen af programmet og Fællesskabets øvrige uddannelsesinterventioner vedrørende kultur og de elektroniske medier, gennemførelse af det indre marked, informationssamfundet, miljo, forbrugerbeskyttelse, små og mellemstore virksomheder, social- og arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af folkesundheden. Kommissionen sikrer en effektiv sammenknytning mellem programmet og de uddannelsesprogrammer og -aktioner, der gennemføres som led i Fællesskabets forbindelser med tredjelande. 2. Kommissionen og medlemsstaterne påser, at programmets foranstaltninger som led i gennemforeisen af den samordnede beskæftigelsesstrategi forvaltes i sammenhæng med de årligt fastlagte retningslinjer for beskæftigelsen og samordnes med de øvrige aktioner, der bidrager til gennemførelsen af handlings planerne på området. 3. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af programmet, og Fællesskabets strukturfondsinter ventioner. Artikel 10 Deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern, Tyrkiet og Malta 1. Programmet er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Osteuropa i overensstemmelse med betingelserne for deltagelse i EF-programmer, der er fastsat i Europaaftalerne eller i tillægsproto kollerne, der er indgået eller skal indgås med disse lande. Programmet er åbent for deltagelse af Cypern på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for de EFT A-lande, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, efter procedurer, der skal aftales med landet. Programmet er endvidere åbent for deltagelse af Tyrkiet efter de procedurer, der skal etableres med landet. 2. Programmet er åbent for deltagelse af Malta i overensstemmelse med de procedurer, der aftales med landet. Artikel 11 Internationalt samarbejde Kommissionen styrker samarbejdet med tredjelande og de relevante internationale organisationer, især Europarådet. 20 Artikel 12 Overvågning og evaluering 1. Der skal til stadighed ske en overvågning af programmet, og denne gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Overvågningen vil finde sted ved hjælp af de i stk. 3 nævnte rapporter og gennem specifikke aktiviteter. 2. Programmet gøres jævnligt til genstand for en evaluering, der foretages af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Evalueringen tager sigte på at vurdere aktionernes effektivitet i forhold til målene i artikel 2. Evalueringen omfatter også komplementariteten mellem de aktioner, der gennemføres inden for ram merne af dette program, og andre fælleskabs-programmer, bl. a. programmer, der støttes af Den Europæ iske Socialfond. Resultaterne af fællesskabsforanstaltningerne gøres jævnligt til genstand for eksterne evalueringer efter kriterier, der fastsættes efter proceduren i artikel 7, stk. 3. 3. Medlemsstaterne sender henholdsvis senest den 31. december 2002 og senest den 30. juni 2005 Kom missionen rapporter om gennemførelsen og virkningerne af programmet. 4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget - senest den 30. juni 2003 en midtvejsrapport om programmets gennemførelse - senest den 31. december 2005 en endelig rapport. Artikel 13 Ikrafttrædelse Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand 21 BILAG I. INDLEDNING 1. 2. 3. 4. 5. 6. Aktionerne i dette bilag bidrager til, at målene i afgørelsens artikel 2 kan nås ved anvendelse af fælles skabsforanstaltningerne i artikel 3. Bestemmelserne om tidsfrister, indgivelse af ansøgninger og udvælgelseskriterier offentliggøres regel mæssigt af Kommissionen efter høring af udvalget for programmet, og de udgør således "Vejledning om Socrates-ansøgn i nger". I forbindelse med aktiviteter vedrørende mobilitet bør der sikres en sproglig forberedelse, således at støttemodtagerne kan få den fornødne kompetence på undervisningssproget(-sprogene) på værtsinstitutionen. EU's økonomiske støtte til de udvalgte projekter under programmet tager generelt sigte på delvis at godtgøre de forventede udgifter til at gennemføre projekterne, og de kan eventuelt omfatte en periode på højst tre år på betingelse af en årlig analyse af resultaterne. Der kan ydes forudgående støtte, således at der bliver mulighed for at gennemføre forberedende besøg vedrørende de pågældende projekter. De projekter, der koordineres af universitet som led i programmets forskellige aktioner, kan indgå i de pågældende universiteters institutionskontrakt, jf. aktion 2. De udvalgte projekter skal overholde princippet om lige muligheder og undgå alle former for udstødelse, jf. afgørelsens artikel 2, stk. 2. Der kan træffes positive særforanstaltninger på områder, hvor det måtte være nødvendigt. Projekter, der fokuserer på det multikulturelle aspekt, prioriteres desuden højt, og der bor også tages hensyn til handicappede personers særlige behov, når støttebeløbet fastsættes. IL FÆLLESSKABETS AKTIONER Dette bilag omhandler to hovedtyper af aktioner: for det første aktion 1-3, der omhandler de tre grundlæggende faser i livslang uddannelse (skole, universitet og andre) for det andet aktion 4-8, der vedrører tværgående emner, såsom sprog, multimedier og ud veksling af informationer, samt horisontale spørgsmål, såsom innovation, formidling af resultater og fælles aktioner. 22 AKTION 1 "COMENIUS" - SKOLEUDDANNELSE Aktion 1. 1 Skolepartnerskaber Aktion 1. 2 Undervisere på skolerne AKTION 2 "ERASMUS" - VIDEREGÅENDE UDDANNELSE Aktion 2. 1 Europæisk samarbejde på universitetsniveau Aktion 2. 2 Studerendes og underviseres mobilitet AKTION 3 "GRUNDTVIG" - ANDRE UDDANNELSESFORLØB Aktion 3. 1 Nye uddannelsesformer Aktion 3. 2 Voksenuddannelse AKTION 4 "LINGUA" - SPROGUNDERVISNING OG SPROGINDLÆRING AKTION 5 "ATLAS" - UDDANNELSE OG MULTIMEDIER AKTION 6 - OBSERVATION OG INNOVATION Aktion 6. 1 Observation af uddannelsessystemer og uddannelsespolitik Aktion 6. 2 Nye nyskabende initiativer AKTION 7 - FÆLLES AKTIONER AKTION 8 - LEDSAGEFORANSTALTNINGER 23 AKTION 1 - "COMENIUS": SKOLEUDDANNELSE Comenius tager sigte på at styrke den europæiske dimension i skoleuddannelsen, styrke det tværnationale samarbejde og fremme kendskabet til sprogene. Comenius støtter endvidere etablering af net mellem skolepartnerskaber og partnerskaber for uddannelse af underviserne med henblik på samarbejde om emner af fælles interesse, udbredelse af god praksis og idéer om kvalitet og nyskabelse i skoleuddannelsen. Nettet for uddannelse af undervisere opbygges i nært sam arbejde med temanettene på universitetsniveau under Erasmus-aktionen. Aktion 1. 1: Skolepartnerskaber 1. 2. Fællesskabet tilskynder til, at der oprettes multilaterale partnerskaber mellem skoler, idet multimediernes muligheder udnyttes, og der lægges særlig vægt på partnerskaber, som også omfatter institutioner, der uddanner undervisere, lokale myndigheder og virksomheder samt forældre. De skoler, der deltager i en eller flere af aktiviteterne under denne aktion, fremlægger en "europæisk skoleplan", der omfatter alle de foreslåede aktiviteter. Planerne behandles af de nationale strukturer, der er oprettet i henhold til afgørelsens artikel 5, stk. 3, og under hensyntagen til de nationale ordninger inddrages de ansvarlige instanser på regionalt og lokalt niveau efter retningslinjer, som Kommissionen fastlægger efter høring af udvalget for programmet. 3. Aktiviteter, der er berettiget til fællesskabsstøtte, kan bl. a. omfatte følgende: a) Partnerskaber vedrørende: - underviseres mobilitet med henblik på at forberede og overvåge partnerskaber eller med henblik på at undervise i udlandet, herunder praktikperioder på virksomheder - udarbejdelse af undervisningsmateriale og udveksling af god praksis - elevers deltagelse i partnerskabernes aktiviteter, herunder mobilitet for et begrænset antal. b) Partnerskaber, der fokuserer på at fremme de officielle EU-sprog. Sådanne partnerskaber kan i særlige tilfælde være bilaterale, hvis de vedrører mindre udbredte sprog, og de kan ud over aktiviteterne i litra a) omfatte udvekslinger mellem skolerne. c) Samarbejdsprojekter, der imødekommer særlige behov hos børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere og ikke-bofaste personer samt omrejsende arbejdstagere. Aktion 1. 2: Undervisere på skolerne 1. 2. Denne aktion tager sigte på at bidrage til den faglige udvikling af personer, der arbejder inden for skole uddannelsen, ved at styrke den europæiske dimension i den pædagogiske grunduddannelse og videreuddan nelse. Fællesskabet støtter multilaterale projekter fra institutioner og organer, der beskæftiger sig med uddannelse af undervisere på skolerne, idet multimediernes muligheder udnyttes. Der tilskyndes til, at skoler og andre interesserede aktører i undervisningssektoren, f. eks. forældrerepræsentanter, og erhvervslivet samt evt. de ansvarlige instanser på regionalt og lokalt niveau inddrages. 3. Aktiviteter, der er berettiget til fællesskabsstøtte i forbindelse med sådanne partnerskaber, kan bl. a. omfatte følgende: a) Udformning og/eller tilpasning af læseplaner, undervisningsmateriale eller Europa-moduler. b) Elementer vedrørende ledelse af skoler. 24 c) Kommende eller nuværende underviseres mobilitet med henblik på pædagogisk grunduddannelse eller videreuddannelse, herunder ophold som praktikanter eller assistenter på uddannelsesinstitutioner for børn eller voksne. d) Særlige undervisningsaspekter vedrørende integrering af børn afvandrende arbejdstagere, sigøjnere og ikke-bofaste personer samt omrejsende arbejdstagere. AKTION 2 - "ERASMUS": VIDEREGÅENDE UDDANNELSE Erasmus tager sigte på at styrke den europæiske dimension i den videregående uddannelse og fremme det tværnationale samarbejde mellem universiteter. De deltagende universiteter indgår "institutionskontrakter" med Kommissionen, som omfatter samtlige god kendte aktiviteter. Erasmus støtter endvidere oprettelse og konsolidering af tematiske net, der giver universiteterne mulighed for at samarbejde om temaer, der vedrører en eller liere discipliner eller emner af fælles interesse, med henblik på at fremme formidling af god praksis, at tilskynde til overvejelser ont kvalitet og nyskabelse i den videregående uddannelse, at forbedre de pædagogiske metoder og at stimulere udvikling af fælles pro grammer og specialkurser. Der tilskyndes til, at repræsentanter for videnskabelige selskaber, erhvervsorga nisationer og erhvervslivet inddrages. Aktion 2. 1 : Europæisk samarbejde på universitetsniveau 1. 2. Fællesskabet yder støtte til samarbejde mellem universiteterne, som gennemføres af universiteterne i sam arbejde med partnere i andre medlemsstater og evt. andre interesserede aktører i undervisningssektoren og erhvervslivet. Følgende aktiviteter vedrørende samarbejde mellem universiteterne, hvor multimediernes muligheder så vidt muligt udnyttes, er berettiget til fællesskabsstøtte som led i ovennævnte "institutionskontrakt": a) b) tilrettelæggelse af mobilitet for studerende, undervisere og andre universitetsansatte, der er involveret i det europæiske samarbejde fælles udvikling og gennemførelse af læseplaner, moduler, intensivprogrammer eller aktiviteter ved rørende læseplanerne, bl. a. tværfaglige aktiviteter, herunder undervisning, der foregår på fremmedsprog c) konsolidering af det europæiske meritoverføringssystem (European Credit Transfer System-ECTS), der tager sigte på at lette den akademiske anerkendelse. Aktion 2. 2: Universitetsstuderendes og -underviseres mobilitet 1. Fællesskabet fremmer studerendes og underviseres mobilitet mellem medlemsstaterne som led i "insti- tutionskontrakterne". 2. Mobile studerende, der gennemfører længerevarende studieperioder i en anden medlemsstat, som anerkendes fuldt ud ifølge universitetsaftalerne under institutionskontrakterne, betragtes som Erasmus-studerende, uanset om de modtager et Erasmus-stipendium i henhold til punkt 3. Værtsuniversiteterne opkræver ikke studieafgift af Erasmus-studerende, og de studerendes eventuelle lån eller stipendier fortsætter under udlandsopholdet. 3. Fællesskabet fremmer de studerendes og undervisernes mobilitet via Erasmus-støtte. 25 AKTION 3 "GRUNDTVIG" - ANDRE UDDANNELSESFORLØB Grundtvig-aktionen tager sigte på at fremme livslang uddannelse, bl. a. ved - som et supplement til aktion 1 (skoler) og 2 (universiteter) - at tilbyde andre uddannelsesforløb til alle personer, der ønsker at erhverve nye kundskaber. Aktionen er navnlig rettet mod unge, der har forladt skolesystemet uden tilstrækkelig grund uddannelse, personer, der ønsker at påbegynde eller genoptage en formel uddannelse efter en vis periode, hvor de har været ude af uddannelsessystemet, og voksne, der ønsker at erhverve eller forbedre kundskaber af personlige grunde. Grundtvig støtter således oprettelse af europæiske net, der tager sigte på at styrke forbindelserne mellem de forskellige aktører på området, med henblik på at de på et mere stabilt grundlag kan samarbejde om emner af fælles interesse. Aktion 3. 1: Nye uddannelsesformer Denne aktion tager sigte på at fremme initiativer, der har til formål at udvikle uddannelsesformer, der er mere fleksible, mindre formelle og mere tilpasset de særlige behov hos den enkelte, der ønsker at erhverve sig anerkendte kvalifikationer. Der kan bl. a. ydes økonomisk fællesskabsstøtte til projekter med følgende mål: a) udformning af nye uddannelsesformer ved anvendelse af bl. a. multimedier b) udarbejdelse af relevant undervisningsmateriale c) formidling af nyskabende metoder og god praksis d) udvikling af ordninger for anerkendelse og attestering af de kvalifikationer, der opnås på denne måde e) uddannelse af undervisere inden for området. Aktion 3. 2: Voksenuddannelse Denne aktion tager sigte på at forbedre uddannelsen af voksne elever og studerende bl. a. ved at styrke samarbejdet mellem de forskellige organisationer på området og ved at styrke den europæiske dimension i voksenuddannelserne, idet der lægges vægt på værdien af befolkningernes sproglige og kulturelle mang foldighed, således at der opstår en bevidsthed om det europæiske tilhørsforhold. Fællesskabet støtter projekter, der er udarbejdet af multilaterale partnerskaber, og som bl. a. tager sigte på følgende: a) at stimulere ønsket om uddannelse hos voksne enkeltpersoner, med henblik på at de til stadighed deltager aktivt i et samfund under kraftig udvikling b) at udvikle støttefunktioner for voksne elever og studerende og for dem, der udbyder uddannelserne c) al udarbejde undervisningsmateriale, der kan tilpasses multimedieundervisning, og fremme udveksling af god praksis d) at udvikle af ordninger for anerkendelse og attestering af de opnåede kvalifikationer c) at sikre uddannelse af undervisere inden for området. 26 AKTION 4 - "LINGUA": SPROGUNDERVISNING OG SPROGINDLÆRING 1. 2. Formålet med denne aktion er at give Kommissionen mulighed for i samarbejde med medlemsstaterne at sikre koordinering og styrkelse af sprogindlæringsforanstaltninger for at fremme og bevare den sproglige mangfoldighed i Fællesskabet, at bidrage til en forbedre sprogundervisningens og sprogindlæringens kvalitet og at lette adgangen til sprogindlæring, der er tilpasset den enkeltes behov hele livet igennem Sprogundervisningen omfatter i denne forbindelse undervisning i og indlæring af alle officielle EU-sprog, herunder irsk og luxembourgsk, som fremmedsprog. Der lægges i hele programmet generelt vægt på at fremme kompetencen i de officielle EU-sprog, der er mindre anvendte, og som der ikke undervises så meget i. 3. Der kan under denne aktion ydes økonomisk fællesskabsstøtte til tværnationale projekter og aktiviteter, der vedrører sprogindlæring generelt set, f. eks. : - oplysningsaktiviteter - aktiviteter med henblik på at fremme og/eller formidle nyskabelser, såsom tidlig fremmedsprogsindlæring og forståelse af flere sprog - udvikling og udveksling af læseplaner, nyskabende pædagogisk stottemateriale samt metoder og instrumenter til anerkendelse af de sproglige resultater - etablering af net af nationale, regionale eller lokale ressourcecentre. AKTION 5 "ATLAS" - UDDANNELSE OG MULTIMEDIER 1. i Denne aktion tager sigte på koordinering og styrkelse af foranstaltninger vedrorende åben undervisning og fjernundervisning samt anvendelse af ny informations- og kommunikationsteknologi og multimedier i uddannelsesmæssige sammenhænge. Foranstaltningerne tjener to formål: at fremme forståelsen for og en kritisk og ansvarlig anvendelse af den nye teknologis redskaber og metoder og at fremme adgangen på europæisk plan til et bedre udbud af uddannelsesmæssige ressourcer. Der kan under denne aktion ydes økonomisk fællesskabsstøtte til tværnationale projekter og aktiviteter, der generelt set vedrører anvendelse af ny teknologi og/eller udvikling af åben undervisning og fjernunder visning, fordelt på bl. a. tre aktionstyper: projekter og undersøgelser, som vedrører forståelsen for de nyskabende processer og udarbejdelse af kvalitetskriterier, bl. a. vedrørende multimedieprodukter til undervisningsbrug projekter vedrørende udformning af pilotmoduler, metoder og multimedieressourcer projekter vedrørende udvikling af informationstjenester og -systemer vedrørende multimedieressourccr til undervisningsformål og udvikling af kommunikationssystemer, der skal støtte udveksling af idéer og erfaringer, herunder etablering af net af ressourcecentre, eksperter, beslutningstagere og projektkoordinatorer, vedrorende emner af fælles interesse. AKTION 6: OBSERVATION OG INNOVATION Aktion 6. 1: Observation af uddannelsessystemer og uddannelsespolitik Denne aktion bidrager ved hjælp af udveksling af information og erfaringer til at gøre Europas uddan nelsessystemer gennemsigtige og gør de nationale systemers egenart til en kilde til kvalitet i de europæiske uddannelser. Den bygger på en række observationsaktiviteter, der knyttes sammen og støttes af Fællesskabet: udformning af referenceniveauer på fællesskabsplan 27 udarbejdelse af indikatorer og evaluering af uddannelsens kvalitet, særlig via etablering af net af de involverede organer samt pilotprojekter etablering og vedligeholdelse af databaser over erfaringer med nyskabelser forbindelser mellem de organer, der står for analyse af uddannelsessystemer og -politik undersøgelser og pilotprojekter vedrørende anerkendelse af eksamensbeviser, kvalifikationer og uddannelsesperioder på forskellige niveauer, der er gennemført i en anden medlemsstat. 2. Der ydes endvidere fællesskabsstøtte til følgende: informationsnettet om uddannelse i Det Europæiske Fællesskab "Eurydice", som består af Det Euro pæiske Kontor og nationale kontorer, som er etableret af henholdsvis Kommissionen og medlems staterne, for at det fuldt ud kan bidrage til gennemførelsen af denne aktion tilrettelæggelse af og deltagelse i multilaterale studiebesøg, "Arion" nettet af nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse "Naric" med henblik på intensiv udveksling af information mellem nettets deltagere og iværksættelse af pilotprojekter om emner af fælles interesse, som har til formål at lette anerkendelse. 3. Ved gennemførelsen af aktionen samarbejdes der med De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat). Aktion 6. 2: Nye nyskabende initiativer Ud over samarbejdsaktiviteterne under programmets forskellige aktioner yder Fællesskabet støtte til tværnationale projekter, der tager sigte på at udarbejde nyskabende foranstaltninger, der er målrettet mod en eller flere uddannelsessektorer. De prioriterede emner tages jævnligt op til overvejelse, således at de kan tilpasses nye behov, der opstår i den periode, programmet omfatter. AKTION 7: FÆLLES AKTIONER 1. 2. 3. Hvad angår fælles aktioner, jf. afgørelsens artikel 6, kan der ydes fællesskabsstøtte til aktioner, der gennem føres fælles med andre aktioner, der hører under den videnorienterede politik, især fællesskabsprogrammer vedrørende erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, med henblik på at forbedre adgangen til viden. Koordineringen mellem de tre programmer kan gennemføres ved hjælp af fælles indkaldelser af forslag. Kommissionen agter i den forbindelse at udvikle en fælles ordning for formidling og observation af god praksis på videnområdet og fælles aktioner vedrørende multimedier til undervisningsbrug. Projekterne kan omfatte et udvalg aktioner, der henhører under flere områder, herunder uddannelsesområdet. Forskellige fællesskabsprogrammer kan supplere hinanden i deres støtte til projekterne. Der vedtages relevante foranstaltninger, f. eks. etablering af "europæiske videncentre", der på regionalt og lokalt plan skal sikre kontakt og samspil mellem deltagerne i dette program og deltagerne i programmerne vedrørende erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, idet de på den måde medvirker til gennemførelsen af en strategi for livslang uddannelse i de pågældende regioner og lokalområder. AKTION 8: LEDSAGEFORANSTALTNINGER 1. Der kan ydes økonomisk støtte til initiativer, der tager sigte på at fremme programmets mål, i det omfang sådanne initiativer ikke er støtteberettigede under programmets øvrige aktioner. Der kan bl. a. ydes fælles skabsstøtte til følgende: oplysningsaktiviteter, der skal fremme samarbejde på uddannelsesområdet, herunder støtte til at arran gere konkurrencen "Europa i skolen", i samarbejde med Europarådet 28 aktiviteter vedrørende uddannelse af personer, der beskæftiger sig med forvaltning af europæiske sam arbejdsprojekter på uddannelsesområdet tværnationale aktiviteter, der gennemføres af foreninger og andre ikke-statslige organisationer, der arbejder på uddannelsesområdet konferencer og seminarer om nyskabelser i de områder, programmet omfatter foranstaltninger til udnyttelse og formidling af resultaterne af de projekter og aktiviteter, der gennem føres med støtte fra dette program eller dets foregående fase, herunder ved hjælp af redskaber som informationssystemet Ortelius. ? 3. Der kan ydes fællesskabsstøtte til oplysningsaktiviteter, der er nødvendige for programmets gennemførelse, til aktiviteterne i den integrerede forvaltning, som medlemsstaterne har etableret i henhold til afgørelsens artikel 5, og til at sikre en effektiv overvågning og evaluering af de aktioner, der er omhandlet i dette bilag. Kommissionen kan ved gennemførelsen af programmet benytte ekstern teknisk bistand, og finansieringen heraf holdes inden for programmets samlede finansieringsramme. Kommissionen kan på samme betingelser indhente ekspertbistand. Kommissionen kan endvidere foretage alle slags evalueringer og arrangere semi narer, kollokvier og andre møder for eksperter, som kan fremme gennemførelsen af programmet. Kom missionen kan ligeledes gennemføre oplysnings-, publikations og formidlingsvirksomhed. III. PROCEDURER FOR INDGIVELSE OG UDVÆLGELSE AF PROJEKTER For forslag til og udvælgelse af de projekter, der er nævnt i dette bilag, gælder følgende regler: 1. 2. 3. Ansøgninger om finansiel stotte til de projekter, der er omfattet af de såkaldte decentraliserede aktioner (aktion l. l og aktion 1. 2, punkt 3, litra c)), og alle forberedende besog, undtagen under aktion 2, indgives til de integrerede forvaltninger, som medlemsstaterne har etableret i henhold til afgørelsens artikel 5, stk. 3. Disse forvaltninger tilrettelægger udvælgelsen af projekterne og tildeler fællesskabsstøtte til de projekter, der godkendes i overensstemmelse med retningslinjer, som fastsættes i henhold til afgørelsens artikel 7, stk. 3. Finansiel støtte til mobilitet, der er omfattet aktion 2. 2, punkt 3, tildeles studerende og undervisere som led i institutionskontrakter, jf. aktion 2. 1, af de integrerede forvaltninger, som medlemsstaterne har etableret i henhold til afgørelsens artikel 5, stk. 3, i overensstemmelse med retningslinjer, som fastsættes i henhold til afgørelsens artikel 7, stk. 3. Ansøgninger om finansiel støtte til de projekter, der er omfattet af andre såkaldte centraliserede aktioner, indgives Kommissionen, der giver de integrerede forvaltninger meddelelse herom. Kommissionen træffer afgørelse om finansiel støtte til projekterne efter høring af udvalget i overensstemmelse med afgørelsens artikel 7, stk. 6. IV. FINANSIELLE BESTEMMELSER 1. 2. 3. De fællesskabsmidler, der bevilges som økonomisk støtte til aktion l. l, aktion 1. 2, punkt 3, litra c), og aktion 2. 2, punkt 3, fordeles mellem medlemsstaterne på den måde, der er beskrevet i punkt 5. De fordelte fællesskabsmidler forvaltes af de nationale strukturer, der er oprettet i henhold til afgørelsens artikel 5. stk. 3. Disse strukturer varetager ligeledes koordineringen med de disponible finansielle res sourcer i medlemsstaterne, der har til formål at tilskynde til deltagelse i europæisk samarbejde. Kommissionen træffer i samarbejde med medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at fremme en afbalanceret deltagelse på fællesskabsplan og på nationalt og regionalt plan samt, for så vidt angår de videregående uddannelser, med hensyn til studieområder. Bevillingerne til de pågældende foranstaltninger kan ikke udgøre over 10 % af det årlige budget til finansiering af de pågældende aktioner. 29 4. For at sikre den bredest mulige deltagelse i de enkelte medlemsstater samt effektiv overvågning og erfa ringsudveksling mellem de støttede projekter og aktiviteter, tilskyndes de nationale strukturer til at arbejde nært sammen med de relevante regionale og lokale myndigheder i deres respektive lande. De kan i sam arbejde med Kommissionen træffe foranstaltninger med henblik på at fremme en afbalanceret deltagelse af de forskellige institutioner på nationalt eller regionalt plan ved hjælp af informationsspredning og oply sn ingskampagner. 5. Fordelingsmodel for: Aktion 1,1 Aktion 1. 2, punkt 3, litra c) Aktion 2. 2, punkt 3 a) Der tildeles hver medlemsstat et minimumsbeløb, som fastsættes under hensyntagen til de disponible bevillinger b) Resten tildeles de forskellige medlemsstater i forhold til: i) ii) landets bruttonationalproduktet pr. indbygger afstanden mellem hjemlandet og værtslandet i i i) andelen af landets befolkning, der er - elever og undervisere på skolerne, for så vidt angår aktion 1. 1 og aktion 1. 2, punkt 3. litra c) - studerende på de videregående uddannelser, for så vidt angår aktion 2. 2, punkt 3 (stu derende); antallet af kandidater kan ligeledes tages i betragtning - undervisere på de videregående uddannelser, for så vidt angår aktion 2. 2, punkt 3 (un dervisere). 6. Kommissionen træffer afgørelse om fordelingen af de EU-midler, medlemsstaterne kan anvende til for beredende besøg, efter høring af udvalget i overensstemmelse med afgørelsens artikel 7, stk. 6. V. DEFINITIONER 1 forbindelse med programmet forstås ved: I. "livslang uddannelse" de uddannelsesmuligheder, den enkelte person, har hele livet igennem med henblik på løbende ajourføring af vedkommendes viden og kvalifikationer II. "beslutningstagere" bl. a. personale, der beskæftiger sig med ledelse, evaluering, uddannelse, vejled ning eller tilsyn på uddannelsesområdet, og ansvarlige på området på lokalt, regionalt og nutionall plan og i ministerierne III. "åben undervisning og fjernundervisning" enhver form for undervisning, der omfatter anvendelse af traditionelle eller avancerede informations- og kommunikationsteknologier og -tjenesteydelser og støtte fra personlige rådgivere og vejledere IV. "elev" en person, der er indskrevet som elev i en skole V. "underviser" personer, som i kraft af deres arbejde deltager direkte i undervisningsprocessen i med lemsstaterne alt efter deres respektive uddannelsessystemers opbygning 30 VI. "virksomhed" enhver virksomhed i den private eller offentlige sektor, uanset dens størrelse og retlige status, og uanset hvilken erhvervssektor den opererer i, og enhver form for økonomisk aktivitet, herunder erhvervsdrivende foreninger VII. "skole" alle former for skoler, uanset om det drejer sig om almen (på førskole-, primær- og se kundærtrinnet), erhvervsmæssig eller teknisk uddannelse VIII. "studerende" en person, der er indskrevet ved et universitet, uanset studieområde, med henblik på at gennemføre videregående studier, som afsluttes med erhvervelse af en anerkendt titel eller et eksa mensbevis, også på doktorafhandlingsniveau IX. "virtuel mobilitet" alle midler, metoder, tjenesteydelser og simulationer, der gør det muligt ved hjælp af informationsteknologi og telekommunikationsnet at få adgang til oplysninger, der er til rådighed andre steder, at udveksle idéer og at samarbejde med partnere, der er langt væk X. "arbejdsmarkedets parter" på nationalt plan: arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer i overens stemmelse med national lovgivning og/eller praksis; på fællesskabsplan: arbejdsgiver- og arbejdstager organisationer, som deltager i den sociale dialog på fællesskabsniveau XI. "europæisk videncenter" gruppering på regionalt eller lokalt plan af deltagerne i EF-programmerne vedrørende almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender med henblik på at styrke indsatsen for livslang uddannelse på regionalt og lokalt plan, bl. a. ved lette formidlingen af informa tioner og resultater og ved at fremme aktivt samarbejde på tværs af de tre programmer XII. "referenceniveauer på fællesskabsplan" analyser, undersøgelser, rundspørger og kortlægninger af god praksis, der gør det muligt for et givet emne eller område på fællesskabsplan at angive de for skellige medlemsstaters relative position og deres fremskridt XIII. "universitet" alle former for højere uddannelsesinstitutioner, hvor man kan erhverve kvalifikationer eller titler på universitetsniveau, uanset deres respektive betegnelse i medlemsstaterne. 31 ANDEN FASE AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPROGRAM FOR ALMEN UDDANNELSE SOCRATES FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse Socrates 2. BUDGETPOST B3-1001ogdelA 3. RETSGRUNDLAG Artikel 126 og 127 i EF-traktaten Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. /99/EF af 1999 om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse Socrates 4. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 4. 1 Klassifikation af udgifterne, afsnit i de finansielle overslag Ikke-obligatoriske udgifter, opdelte bevillinger, afsnit i de finansielle overslag: 3 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse Programmet omfatter perioden 1. januar 2000 til 31. december 2004. I henhold til afgørelsens artikel 12 fremlægger Kommissionen i givet fald et forslag til forlængelse af programmet. 5. UDGIFTERNES ART Generelt støtte som led i medfinansiering med andre midler fra offentlige eller private instanser i form af pengeydelser eller naturalydelser. Fællesskabsstøtten bidrager nærmere bestemt til dækning af den del af deltagernes projektudgifter, der udgør en reel byrde (involverede institutionelle partnerskaber: universiteter og skoler, foreninger, ikke-statslige organisationer, voksenuddannelsesinstitutioner, lokale myndigheder, virksomheder osv. ) og/eller personer, der deltager i mobilitetslbranslaltningerne. Egen indtægter i forbindelse med projekterne og aktiviteterne (i form af tjenesteydelser, personale, materiel, installationer osv. ) er tilladt og vil blive modregnet i fællesskabsstøtten. EU-stottesatsen afhænger bl. a. af de nærmere bestemmelser for medfinansieringen af de pågældende projekter og aktiviteter. Den kan dog normalt højst udgøre 75% af de samlede udgifter, hvilket er et niveau, der bl. a. kan gælde for følgende projekter: Projekter på områder, hvor det er nyt med en indsats på europæisk plan, og hvor Fællesskabet har et særligt stærkt ønske om at fremme et sådant samarbejde Projekter, der involverer organisationer, som på grund af deres særlige karakter ville have vanskeligt ved at opnå omfattende medfinansiering, eller organisationer, som endnu ikke i større omfang har været involveret i det europæiske samarbejde. 32 Der kan kun ydes 100% finansiering til undersøgelser og analyser udført af tredjemand eller undta gelsesvis til andre nøje dokumenterede formål. 6. BAGGRUNDEN FOR FÆLLESSKABETS INDSATS OG MÅL, DER SØGES VIRKELIG GJORT 6. 1 Baggrunden for Fællesskabets indsats med særlig henblik på nærhedsprincippet I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 126 støtter og supplerer Socrates-programmet medl emsstaternes egen indsats. Programmets aktioner er udformet således, at de - bl. a. via multilateralt samarbejde, mobilitet på tværs af grænserne og etablering af europæiske netværker - giver resultater, der ikke ville kunne opnås ved medlemsstaternes egen indsats alene eller i bilateralt samarbejde. Programmets anden fase er blevet udformet bl. a. på grundlag af konklusionerne i rapporten om Socrulcs-programmcls to første år (KOM(97) 99 endelig udg. af 14. marts 1997), og til resultaterne af midtvejsevalueringen. Kommissionens den 30. september 1998. offentliggjort rapport ventes herom 6. 2 Foranstaltningens generelle formål Med udgangspunkt i de mål, Kommissionen har fastlagt i sin meddelelse "For et kundskabernes Europa" (KOM(97)563 endelig udg. af 12. november 1997), er det programmets overordnede mål i tæt sammenhæng med programmerne vedrørende erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender at bidrage til gennemførelsen af en vidensorienteret politik på EU-plan: Det er målet, at der opbygges et europæisk uddannelsesområde, hvor uddannelse, herunder livslang uddannelse, nyder fremme, og hvor viden og kvalifikationer udvikles og deltagelsen i samfundslivet fremmes. I forbindelse med Socrates-programmet er det hensigten at bidrage til udviklingen af et hojt uddannelsesniveau i EU ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og dermed at fremme udviklingen af undervisningens mulighed for at tilpasse sig og foregribe de politiske, sociale, øko nomiske og teknologiske ændringer, således at de unge samt de voksne studerende fàr en uddan nelse, der giver dem mulighed for at leve og arbejde i et EU med mere og mere integration. 6. 3 Specifikke mål Med henblik på at bidrage til et højt uddannelsesniveau i EU tager programmet navnlig sigte på følgende: a) b) c) d) at styrke den europæiske dimension på alle uddannelsesniveauer at fremme samarbejdet på alle uddannelsesområder og -niveauer at bidrage til at fjerne hindringer for samarbejdet at fremme nyskabelser på uddannelsesområdet. 6. 4 Målgruppe Programmet er rettet mod liere forskellige og store målgrupper. Det drejer sig f. eks. om følgende: a) alle elever, studerende og andre uddannelsessøgende b) alle kategorier af undervisere c) alle former for uddannelsesinstitutioner 33 d) personer og instanser med ansvar for uddannelsessystemer og uddannelsespolitik på lokalt, regionalt og nationalt niveau. Endvidere kan offentlige og private organer, der samarbejder med uddannelsesinstitutionerne med henblik på programmets mål, deltage eller blive aktivt tilknyttet (jf. afgørelsens artikel 4). Programmet er udformet ud fra ønsket om dels at nå ud til en kritisk masse fra de forskellige målgrupper, dels at frembringe multiplikatoreffekt og demonstrationsværdi. Det bør i den forbin delse nævnes, at der i de 15 medlemsstater findes omtrent. <» 310 000 skoler • • • • 4 mio. undervisere inden for skoleuddannelsen 5 000 højere læreanstalter, heraf ca. 2 000 større universiteter med flere faglige retninger 11 mio. universitetsstuderende 800 000 undervisere på universiteterne. For at programmet kan få mærkbare virkninger for disse grupper er der følgende planer: • Skoleuddannelse Støtte fra programmets start (i år 2000) til ca. 9 000 skoler i 3 000 skolcpartncrskaber. Medfinansieringen kan normalt højst vare 3 år. Det er derfor muligt hvert år at medtage ca. 4 000-5 000 andre skoler, idet en del af de støttede skoler ikke længere får stotte. hvilket føjer (4 x 5000 =) 20 000 skoler til de oprindelige 9 000. Det er således målet at ind drage 10% af alle skoler, inden programmet er slut. Fremme af etableringen af netværkerfor skoler, der har deltaget i partnerskaberne, med hen blik på at fastholde virkningerne af støtten også efter støtteperioden. Uddannelse af underviserne, på grund af deres afgørende og omfattende betydning for ud dannelsens kvalitet. • Videregående uddannelse Næsten alle større institutioner skal inden programmets afslutning have indgået en institu- tionskontrakt, der er det nye grundlæggende redskab for den europæiske samarbejdsstrategi. Med henblik på direkte at inddrage repræsentanter for adskillige højere læreanstalter og fag (mindst 20 undervisere pr. universitet) ydes der under programmet til ca. 200 000 underviseres mobilitet - hvor ca. 30% af udgifterne dækkes - i hele programmets anden fase på 7 år, hvilket udgør en betydelig andel af de 800 000 undervisere på uni versiteterne. stotte Støtte til tematiske netværker, der hver især forbinder snesevis af universiteter, med fokus på et særskilt fag. I starten er der 40 net, og antallet stiger lidt hvert år. Det bliver således muligt at dække næsten alle store universitclsfaggrupper. Som udgangspunkt regnes der med slotte til ca. 180 000 studerende. Med en studietid på 4-5 år ville 7-8% af de studerende kunne deltage. Med en let stigning og et mindre frafald (større stipendier og lign. ) kan andelen nå op på 10% inden udgangen af anden fase. Denne udvikling ledsages af en bedre status som Erasmus-studerende (sikkerhed for administrativ vejledning med eller uden stipendier). 34 For såvel skoleuddannelse som videregående uddannelse gælder det, at ny teknologi bidrager til, at programmet kan nå en kritisk masse blandt målgrupperne i de 15 medlemsstater. 6. 5 Begrundelse for og hovedpunkter i programmets aktioner AKTION 1 - SKOLEUDDANNELSE (Comenius) Aktionen var ny i første fase af Socrates. Den omfatter institutioner på alle trin - forskole-, primær- og sekundærtrinnet. Målgruppen er overvældende stor (jf 6. 4). Dertil kommer bl. a. , at disse institutioner ikke har nogen rigtig tradition for internationalt samarbejde. Midtvejsevalueringen har vist, at aktionen i høj grad har vundet fodfæste og bør videreføres: I midtvejs evalueringen af første fase af Socrates foreslås det, at man for at rationalisere bør lade de elementer i den tidligere Lingua-aktion, der vedrører skolerne, indgå i den nye Comenius-aktion. Aktion 1. 1: Skolepartnerskaber Aktiviteterne skal omfatte flere institutioner fra mindst tre medlemsstater, og de har bl. a. til formål at bringe eleverne med i et tæt samarbejde ved anvendelse af de kommunikationsmuligheder, de nye teknologier giver. Hertil kommer udveksling af undervisere og studiebesøg foretaget af skolelederne. Elevers mobilitet støttes kun i særlige tilfælde. Da enhedsomkostningerne er meget lave, har aktionen høj omkostningseffektivitet og varige virkninger som følge af målgruppens store omfang. Desuden får kommende generationer af samfundsborgere indsigt i europæiske spørgsmål. Særlige partnerskaber imødekommer særlige behov hos børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere og ikke- bofaste personer samt omrejsende arbejdstagere. Aktion 1. 2: Undervisere på skolerne Denne aktions har store muligheder for at virke forstærkende. Den er først og fremmest rettet mod dem, der tager sig af undervisernes grund- og videreuddannelse. Aktionen tager især sigte på at tilfore uddannelsen en europæisk dimension, at overføre positive erfaringer og at skabe undervisningsmateriale. Dette skulle give stordriftsfordele. Et væsentligt element i aktionen er uddannelse af sproglærere og af dem, der beskæftiger sig med dårligt stillede personer. Deltagelse af institutioner fra forskellige lande i forberedelsen af kurserne og deltagelse af undervisere i tværnationale kurser giver aktionen en påviselig merværdi i forhold til de uddannelsesaktiviteter, der tilbydes på nationalt plan. AKTION 2 - VIDEREGÅENDE UDDANNELSE (Erasmus) Aktion 2. 1: Europæisk samarbejde på universitetsniveau Erasmus har mange virkninger, som løbende evalueres nøje. Universiteternes undervisninger bliver af højere kvalitet, og der sker nyskabelser på liere områder som følge af den sammenbragte viden og erfaring. Aktionens grundlæggende redskab-er institutionskontraklen, som for første gang fandt anvendelse i 1997-1998. Den går ud på al gore institutionerne ansvarlige, og en detaljeret evaluering har vist, at den tilskynder universiteterne til at udforme en egentlig strategi for europæisk samarbejde. I forbindelse med institutionskontrakterne gennemføres følgende aktiviteter: fælles udarbejdelse af læseplaner: kurser med en særlig europæisk dimension for alle studerende, "masters"-læseplaner (der imødekommer særlige behov i en faggruppe, da de hidtil ikke har eksi- 35 steret i Europa), Europa-moduler samt integrerede kurser (specifik uddannelse kombineret med en sproguddannelse) intensive programmer, der omfatter udveksling af idéer og erfaringer samt udvikling af fælles un dervisningsmateriale støtte til kontakten mellem universiteterne for at skabe en optimal organisatorisk ramme for stu derendes og underviseres mobilitet det europæiske meritoverføringssystem (European Credit Transfer System-ECTS): en evaluering af pilotfasen har vist systemets evne til at lette udvekslingerne mellem studerende og øge udvekslin gernes kvalitet. Ved hjælp af tematiske netværker støtter Fællesskabet ikke blot samarbejdet mellem fakulteterne, men også langsigtede overvejelser om uddannelsernes fremtid fag for fag. Aktion 2. 2: Studerendes og underviseres mobilitet Takket være Erasmus-erfaringerne far kandidaterne lettere arbejde og ender hyppigere i stillinger, der kræver international viden og erfaring. Behovet for en forvaltning af Erasmus-mobiliteten har i "betydeligt omfang gjort de pågældende dele af universiteternes administration mere professionelle. Undervisernes mobilitet bliver forvaltet decentralt i programmets anden fase. og det giver en storre omkostningseffektivitet på to områder, nemlig bedre læseplaner og metoder og indarbejde af Europa erfaringer i studieforløbet for de studerende, der ikke direkte kan udnytte mobiliteten. AKTION 3 - ANDRE UDDANNELSESFORLØB (Grundtvig) Denne nye aktion er rettet mod personer, der ikke indgår i de traditionelle skole- og universitetssystemer. Under aktion 3. 1 ydes der støtte til udformning af nye uddannelsesformer (multimedier, udarbejdelse af relevant undervisningsmateriale og udvikling af ordninger for anerkendelse og attestering af kvalifikationer) for personer, der har forladt skolesystemet uden tilstrækkelig grunduddannelse, eller som onsker at genoptage en uddannelse. Der skal skabes kontakter og sammenlignes metoder i de 15 medlemsstater. Aktion 3. 2 om voksenuddannelse er et område med væsentlige nyskabelser i Socrates-programmet. Formålet er at styrke den europæiske dimension på alle områder af voksenuddannelsen - det almene, kulturelle og sociale område. AKTION 4 - SPROGUNDER VISNING OG SPROGINDLÆRING (Lingua) Aktionen tager sigte på at øge bevidstheden om sprogenes betydning i EU-sammenhæng og at fremme samarbejdet om udformning af materialer, undervisningsmetoder og metoder til attestering af nye kvalifika tioner, navnlig for de sprog, som er mindst udbredt, og som der sjældent undervises i. AKTION S - UDDANNELSE OG MULTIMEDIER (Atlas) Aktionen skal støtte tværnationale partnerskaber mellem de instanser, der beskæftiger sig med fjernunder visning eller med anvendelsen af de nye informations- og kommunikationsteknologier, især multimedier til undervisningsbrug. Som bekræftet i rapporten fra Taskforce om undervisningssoftware og multimedia er fællesskabsaktionen med til at indhente det kvantitative og kvalitative efterslæb i Europa med hensyn til udformning og produktion af undervisningssoftware. Erfaringerne fra første fase af Socrates viser klart, at aktionen er ved at få omfanget og kvaliteten af det europæiske samarbejde på området til at stige betydeligt, bl. a. ved at lette samarbejdet mellem en lang række aktører, der i forvejen kun har lille erfaring med part nerskaber på europæisk niveau. 36 AKTION6- OBSERVATION OG INNOVATION Aktion 6. 1 omfatter udveksling af informationer og erfaringer på områder af fælles interesse for uddannelsespolitikken: Analyserne, udvekslingerne af eksperter, pilotprojekterne vedrørende feks. uddannelsesområdet tager sigte på politiske nøgleaspekter med en tydelige europæisk dimension, der udpeges i snævert samarbejde med Rådets. kvalitetskontrol på Eurydice-nettet giver sammenlignelige oplysninger om udvikling af uddannelsessystemer og -politikker. Nettet er meget omkostningseffektivt, hvilket fremgår af evalueringen af de to første år under Socrates. Hvad angår Ar ion-studiebesøgene har tilbagemeldingerne i form af tusinder af rapporter og fra kontakt møder med de lokale organisatorer, de nationale kontorer og deltagerne vist, at besøgene giver eksperterne og de uddannelsespolitiske beslutningstagere en enestående lejlighed til at drøfte problemerne på et multilateralt grundlag. Der etableres varige kontakter og netværker mellem personer, der sidder i nogle positioner i de deltagende landes uddannelsessystemer. I forbindelse med nettet af nationale informationscentre vedrorende akademisk anerkendelse (Naric) sikrer Kommissionen, at centrene samles i netværker, således at der opnås meget store fordele på europæisk plan til en minimal pris. Ud over de samarbejdsaktiviteter, der hører under de forskellige aktioner, der er rettet mod en bestemt uddannelsessektor, yder Fællesskabet støtte under aktion 6. 2 til tværnationale nyskabende projekter, der er rettet mod en eller flere uddannelsessektorer på én gang. De prioriterede emner tages jævnligt op til overvejelse. Aktionen har navnlig til formål at støtte projekter, der på en integreret måde omfatter flere uddannelsessektorer, hvor der er behov for tværfaglighed i forbindelse med livslang uddannelse, og som ifølge midtvejsevalueringen i flere tilfælde mangler tværfaglighed. AKTION 7 - FÆLLES AKTIONER Denne nye aktion består af to elementer, som der er behov for EU-støtte til: integrerede projekter, der skal fremme livslang uddannelse, ved at skabe tættere forbindelse mellem almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender om fælles emner etablering af "europæiske videncentre", der tager sigte på at fremme kontakt og samspil mellem deltagerne i programmerne Socrates, Leonardo og Ungdomsanliggender, idet de på den måde giver en synergieffekt og fremmer livslang uddannelse i regioner og lokalområder. AKTION 8 - LEDSAGEFORANSTALTNINGER Aktionen har en sammensat karakter og har følgende mål: - formidling af resultaterne af de projekter og aktiviteter, der gennemføres med støtte fra dette program eller dets foregående fase - oplysning til målgrupperne om de positive virkninger af europæisk samarbejde - - fremme af uddannelse af personer, der beskæftiger sig med forvaltning af europæiske samarbejdspro jekter fremme af tværnationale aktiviteter, der gennemføres af foreninger og andre ikke-statslige organisationer, som et vigtigt bindeled til undervisningskredse - varetagelse af den overvågning og evaluering, der er nødvendig, for at programmet kan gennemføres 37 - finansiering af undersøgelser, ekspertmøder, konferencer, oplysnings- og publikationsvirksomhed, der er behov for ved gennemførelsen af programmet - bistand til aktiviteterne i den integrerede forvaltning, som medlemsstaterne har etableret - en effektiv ordning med teknisk bistand på EU-plan. Ved gennemførelsen af SOCRATES-programmet (sammen med Leonardo da Vinci-programmet og programmet for ungdomsanliggender) vil Kommis sionen benytte et fælles kontor for faglig bistand. De administrative opgaver, kontoret skal løse, er føl gende: • bistand til den praktiske gennemførelse af programmerne (f. eks. IT-support, produktion og distribution af vejledninger o. l. ) • bistand til modtagelse, behandling, forvaltning og evaluering af en del af de støtteansøger, der indsendes til Kommissionen ifølge den centraliserede procedure • udarbejdelse af finansieringsaftaler for en del af støtteansøgningerne, efter at Kommissionen har udvalgt projekterne; aftalerne skal underskrives af Kommissionen • betalinger og udstedelse af indtægtsordrer i forbindelse med aftalerne. Der er behov for denne tekniske bistand, bl. a. fordi der er tale store programmer med mange, standardiserede transaktioner, der i de fleste tilfælde omfatter ret små beløb. Kontorets gennemforer sit arbejde under tilsyn af Kommissionen, og det indebærer ikke uddelegering af offentlige beføjelser. SOCRATES-programmets bidrag til kontorets årlige driftsudgifter overstiger ikke 3% af de årlige bevil linger til programmet. Kontrakten med kontoret omfatter nogle etiske regler, der har til formål at imødegå interessekonflikter, at udpege uforenelige elementer og at sikre fortrolighed. 6. 6 Ændringer i forhold til programmets første fase Ud fra erfaringerne fra programmets første fase og evalueringen heraf er der foretaget en række ændringer. Det drejer sig bl. a. om følgende: én aktion, der omfatter foranstaltningerne vedrørende den pædagogiske grunduddannelse og videre uddannelse for undervisere ny aktion vedrørende "andre uddannelsesforløb", herunder voksenuddannelse samling af Lingua-aktiviteterne vedrørende skoleuddannelse i Comenius samling af alle aktiviteterne vedrørende fremme af udveksling af informationer og erfaringer, herunder Eurydice-nettet, i et observationscenter for uddannelse målrettede nyskabende projekter, der skal sikre fleksibilitet, hvis der opstår nye behov etablering af europæiske net i forbindelse med programmets forskellige aktioner anerkendelse af regionernes og andre lokalområders vigtige rolle som samlingssted for støtte modtagere, bl. a. ved støtte til oprettelse af "europæiske videncentre" styrket samarbejde med programmerne vedrorende erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender. Uddannelsesinstitutionerne opfordres til at vedtage strategier for europæiske samarbejde. Det bliver således muligt for universiteterne i deres institutionskontrakter at inddrage alle de projekter, de koordinerer under 38 programmets forskellige dele. Inden for skoleuddannelse skal begrebet "europæisk skoleplan" tilskynde de enkelte skoler til at etablere en samlet plan for deres deltagelse i samarbejdsaktiviteterne. 6. 7 Foranstaltninger 6. 7. 1 Valgte foranstaltningstyper De specifikke mål (jf. 6. 3) søges nået ved anvendelse af fællesskabsforanstaltningerne i afgørelsens artikel 3, som beskrives nærmere i bilaget til afgørelsen. 6. 7. 2 Samordning med andre relevante foranstaltninger på EU-plan og på nationalt plan Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at der er fuld sammenhæng med Fælles skabets øvrige politikker og aktioner, jf. afgørelsens artikel 9. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for omkostningerne ved foranstaltningen 7. 1. 1 Generel baggrund Der opstod i programmets første fase stor mangel på bevillinger, som gjorde det nødvendigt med en ny beslutning undervejs. Programmet kan kun få de ønskede virkninger, hvis det råder over de økonomiske ressourcer, der skal til for at nå ud til en tilstrækkelig stor andel af målgrupperne. Det må endvidere påses, at det gennemsnitlige beløb ikke kommer ned under en minimumsgrænse, der er nødvendig for at sikre tilskuddets effektivitet og for at fastholde princippet om lige muligheder, der er fastsat i afgørelsen. 7. 1. 2 Beregningsmetode Der tages ved beregningen af de samlede omkostninger ved aktionen hensyn til dels det beløb pr. enhed, der skønnes passende for de forskellige former for støttede aktiviteter på grundlag af deres specifikke kendetegn - hvis der er tale om aktiviteter, der allerede blev støttet under programmets første fase - dels til antallet af projekter/personer, der udgør den kritiske masse for hver aktion (jf. 6. 4). Der skal ligeledes tages hensyn til behovet for at sikre en fornyelse af støtten i en passende periode, der generelt ikke overstiger tre år i alt, og et tilstrækkeligt antal nye projekter til at sikre programmets nyskabende effekt. Det omtrentlige antal modtagere samt de gennemsnitlige beløb, der tænkes ydet inden for rammerne af de vigtigste aktioner i 2000, er følgende: 39 Aktioner Aktion 1. 1 - Partnerskaber Basisaktivheter - deltagende skoler - koordinerende skoler Mobilitet (herunder forberedende besog) - personale - elever Net for partnerskaber Aktion 1. 2 - Undervisere p& skolerne Partnerskaber/projekter Mobilitet - praktik i forb. med grunduddannelse - praktik i forb. med videreuddannelse - unden isningsassistentophold Netvaerker I ALT AKTION 1 - COMENIUS Antal Gennemsnitligt beløb (ECU) IALT 5 800 2 900 8 700 1800 15 40 000 000 12 760 000 9 570 000 4 350 000 12 600 000 2 200 3 300 500 7000 48 000 720 000 20 000 000 150 35 000 5 250 000 3000 9 000 800 6 700 1000 4 200 2 100 000 9 000 000 3 360 000 48 000 290 000 60 000 000 1 pr. skole 20 elever + 2 ledsagende lærere Delnetværker under erhvervsuddannelsesnet- værket 40 JAktion 2. 1 - Europaeisk samarbejde pa universitets- inrveau Institutionskontrakter Tematiske net Aktion 2. 2 - Studerendes og underviseres mobilitet Studerende Undervisere I ALT AKTION 2 - ERASMUS 1655 40 12 570 80 000 24 000 000 20 800 000 3 200 000 94 000 000 180 000 x 6,75 måneder pr. stud. 1 215 000 md. 70 ECU/md. 85 000 000 30 000 300 9 000 000 118 000 000 41 Aktioner AKTION 3 - GRUNDTVIG Aktion 3. - Andre uddannelsesforleb Projekter Etablering af projektnetvaerker Aktion 3. 2 - Voksenuddannelse Projekter Etablering af projektnetvaerker Forberedende besog IALT Projekter Diverse aktrviteter IALT Antal Gennemsnitligt beløb IALT (ECU) 15 250 000 3 750 000 4 000 000 250 000 6 000 000 70 80 000 5 600 000 200 000 200 000 10000 000 AKTION 4 - LINGUA Læseplaner og attestering 40 95 000 3 800 000 oplysningsvirksomhed, Nyskabelser, udnyttelse og etablering af netværker af ressourcecentre osv. 42 1700 000 5 500 000 1. Projekter 2. Etablering af netvserker 3. Forberedende beseg , A LT AKTION 5 - ATLAS 70 103 000 7 200 000 100 000 200 000 7 500 000 43 AKTION 6 - OBSERVATION OG INNOVATION 22 90 000 1 980 000 8 000 000 4 100 000 1380 1 100 1 520 000 100 000 15 20 000 300 000 3 000 000 11000 000 Aktion 6. 1 - Observation JTvasraationale aktiviteter Eurydice Arion Etablering af netvaerker af centre med spe- ciale i analyse af uddannelsessystemer Naric Aktion 6. 2 - Nye nyskabende initiativer IALT _ _ ^ _ — _ ^ _ — _ _ _ — _— —— _ _ _ _ __ Sammenlignende analyser, studiebe søg, konferencer, udveksling af eksper ter, pilotprojekter Det Europæiske Kontor og nationale kontorer - 44 AKTION 7 - F^ELLES AKTIONER Antal Gennemsnitligt beløb IALT AKTION 8 - LEDSAGEFORANSTALTNINGER 150 40 15 15 12 500 1 900 000 30 000 1 200 000 80 000 100 000 1 500 000 1 200 000 5 700 000 1 500 000 13 000 000 J Aktioner JFaelles projekter vedr. almen oddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggen- der Europaeiske videncentre IALT SOplysningsvirksomhed og stotte til foreninger og ngo'er Formidling og udnyttelse af resultaterne Information om programmet Teknisk bistand Nationale integrerede forvaltninger IALT - på EU-plan - i medlemsstaterne 45 7. 2 Fordeling på aktionens enkelte elementer (mio. ECU) AKTION 2000 2001 2002 2003 2004 IALT AKTION 1 Skoleuddannelse (Comenius) Aktion 1. 1: Skolepartnerskaber Aktion 1. 2: Undervisere AKTION 2 Videregående uddannelse (Erasmus) Aktion 2. 1: Europæisk samarbejde på universitetsniveau Aktion 2. 2: Studerendes og underviseres mobilitet AKTION 3 Andre uddannelsesforløb Aktion 3. 1: Nye uddannelsesformer Aktion 3. 2: Voksenuddannelse AKTION 4 Sprogindlæring (Lingua) AKTION 5 Uddannelse og multimedier (Atlas) AKTION 6 Observation og innovation Aktion 6. 1 Observation Aktion 6. 2 Innovation LVKTION7 Fælles aktioner UKTION 8 Ledsageforanstaltninger UALT 60 40 20 118 24 94 10 4 6 5,5 7,5 11 8 3 13 225 46 68 46 22 128 26 102 12 5 7 6 8 13 10 3 15 250 75 50 25 139 33 106 14 6 8 6,5 8,5 15 11 4 17 275 86 60 26 158 44 114 15 7 8 9 10 17 12 5 20 315 90 62 28 170 45 125 17 8 9 10 11 17 12 5 20 335 379 258 121 713 172 541 68 30 38 37 45 73 53 20 85 1400 7. 3 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillingerne Rammebeløb, der er fastsat for hele anden fase af programmet (primært referencegrundlag): 1 400 mio. ECU. Anvendelsesperiode: 2000-2004 (i mio. ECU) mio. ECU Forpligtelsesbevillinger 225,0 250,0 275,0 315,0 335,0 1 400,0 2000 2001 2002 2003 2004 IALT Betalingsbevillinger 2000 2001 2002 2003 2004 2005 IALT 198,8 26,2 220,4 29,6 241,2 33,8 274,8 40,2 293,0 42,0 198,8 246,6 270,8 308,6 333,2 42,0 225,0 250,0 275,0 315,0 335,0 1 400,0 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG I samtlige kontrakter, aftaler og retlige forpligtelser, der indgås mellem Kommissionen og tilskudsmodtagerne, er det bestemt, at Kommissionen og Revisionsretten kan foretage en kontrol på stedet hos den direkte tilskudsmodtager eller hos den indirekte tilskudsmodtager, såfremt der er tale om en aktivitet, der styres decentralt, og at der i op til fem år efter kontraktperiodens ophør kan forlanges dokumentation for udgifter, der er afholdt som led i disse kontrakter, aftaler og retlige forpligtelser. Tilskudsmodtagerne har pligt til at fremlægge en rapport og et regnskab, som analyseres med hensyn til indhold og udgifternes støtteberettigelse. Analysen afhænger af genstanden for fællesskabsfinansieringen og tager hensyn til de kontraktlige forpligtelser og principperne om sund økonomisk og finansiel forvaltning. Som bilag til finansieringsaftalerne findes administrative og finansielle oplysninger, der bl. a. har til formål at præcisere, hvilke udgifter der er støtteberettigede i henhold til aftalerne. Kontrol og revision af de støttede projekter (samt evaluering i forbindelse med udvælgelsen) kan evt. lettes, ved at fællesskabsstøtten begrænses til kun at dække visse faktiske udgifter, der kan identificeres og kontrolleres i støttemodtagerens regnskab. Aftalerne mellem Kommissionen og de organer, der er udpeget til at styre de decentrale aktiviteter, indeholder mindsteklausuler, som de pågældende organer skal indføje i aftalerne med de endelige tilskudsmodtagere for at sikre bedst mulig beskyttelse af de endelige modtageres og Fællesskabets interesser. Disse organer bør udarbejde og anvende en metode til at kontrol af de endelige modtagere. 9. OVERVÅGNING OG RVALUERING 9. 1 Overvågning Den lobende overvågning af programmet bygger på oplysninger, som Kommissionen har modtaget direkte (data fra projekter, der støttes centralt), og på de nationale forvaltningers oplysninger ved- 47 rørende projekter, der forvaltes decentralt. Støttemodtagerne og de nationale forvaltninger skal hvert år indgive endelige aktivitets rapporter og økonomiske rapporter og evt. også undervejs. Kom missionen indkalder endvidere regelmæssigt til overvågningsmøder med de nationale forvaltninger og med projektkoordinatorerne. For at styrke overvågningen og fremme information og feedback om programmets forskellige dele, bl. a. dem, der forvaltes decentralt, er der blevet udviklet følgende nye edb-værktøjer: SocLink, der giver mulighed for indsamling og indlæsning af ensartede data om projekterne i medlemsstaterne, og Network for Education, Training and Youth (NETY), der er et net, der skal forbedre kommunikationen mellem de nationale forvaltning, Kommissionen og kontoret for teknisk bistand. 9. 2 Udvalgte resultatindikatorer Visse af resultatindikatorerne kan nævnes som eksempel. De data, der gør det muligt at anvende de kvantitative indikatorer, indsamles regelmæssigt fra ansøgningsskemaerne og støttemodtagernes og de nationale forvaltningers midtvejsrapporter og endelige rapporter om aktiviteterne (jf. 9. 1). 9. 2. 1 Outputindikatorer 9. 2. 1. 1 Kvantitative Aktion 1. 1: - antal partnerskaber og antal skoler, der deltager i skolepartnerskaber antal og kategorier af personer, der har deltaget i udveksling, praktikophold og studiebesøg Aktion 1. 2: antal partnerskaber og antal organer, der deltager antal personer, der deltager i praktikophold og kurser Aktion 2. 1: antal fakulteter, studerende og undervisere, der deltager antal læseplaner, produkter og intensive programmer, der er blevet udarbejdet antal universiteter og afdelinger, der anvender ECTS-systemet Aktion 2. 2: antal Erasmus-studerende (mobilitet) med og uden Erasmus-stipendium gennemsnitligt stipendiebeløb antal undervisere (mobilitet) og gennemsnitligt støttebeløb Aktion 3. 1: antal nyudviklede uddannelsesformer Aktion 3. 2: antal projekter, deltagende organer og resultater Aktion 4: antal projekter, deltagende organer og produkter antal ressourcecentre, der er kommet med i et netværk Aktion 5: antal projekter, deltagende organer og resultater Aktion 6: antal projekter og produkter vedrorende uddannelsespolitikkens prioriterede emner antal institutioner, der deltager i de europæiske net for analysecentre 48 antal deltagere i studiebesøg (Arion) antal produkter fra Eurydice-netværkett antal tilfælde af akademisk anerkendelse, der er blevet lettet via Naric-net- værket antal målrettede, nyskabende projekter, deltagende organer og resultater Aktion 7: antal projekter, deltagende organer i uddannelsessektoren og resultater antal oprettede europæiske videncentre og deltagende organer i uddannelses sektoren Aktion H: antal sammenslutninger på uddannelsesområdet, der støttes antal andre oplysningsaktiviteter omfanget af de iværksatte oplysningsaktiviteter 9. 2. 1. 2 Kvalitative Aktion 1. 1: - art og kval itet af resultaterne af de europæiske partnerskaber Aktion 1. 2: Aktion 2. 1: - - art og relevans af mobilitetsaktiviteterne kval itet og relevans af de resu Itater, der er skabt af partnerskaberne tilfredshedsgrad blandt institutionerne omfanget af det europæiske samarbejdes forankring hos institutionen kvalitet og relevans af de intensive programmer, modulerne og læseplanerne kvalitet af ECTS-systemerne Aktion 2. 2: - tilfredshedsgrad hos deltagende studerende og undervisere Aktion 3. 1: Aktion 3. 2: Aktion 4: Aktion 5: Aktion 6. 1: - - - - - omfanget af undervisernes integration hos værtsinstitutionen kvalitet og relevans af de nye uddannelsesformer, der er ydet støtte til kvalitet og relevans af resultaterne af projekterne kvalitet og relevans af de produkter, projekterne har resulteret i art af samarbejdet mellem ressourcecentrene og dets intensitet kvalitet og relevans af resultaterne af projekterne kvalitet og relevans af de aktiviteter, der er ydet støtte til relevans og gyldighed af de oplysninger og analyser, der leveres gennem Eurydice 49 relevans af emnerne og kvalitet af formidlingen af resultaterne af Arion-studie- besøgene Aktion 6. 2: Aktion 7: - - kvalitet og relevans af resultaterne af projekterne kvalitet og relevans af resultaterne af projekterne kvalitet og relevans af de europæiske videncentres aktiviteter Aktion 8: - relevans og omfang af oplysningsvirksomheden effektivitet af de nationale forvaltninger aktiviteter relevans og kvalitet af sammenslutningernes aktiviteter formidlingsaktiviteternes effektivitet Indikatorer vedrørende samtlige aktioner Er der taget hensyn til behovene hos handicappede studerende og undervisere? Er der taget hensyn til princippet om lige muligheder for mænd og kvinder? Hvor tilfreds er man med gennemførelsen af aktionerne? Hvor tilfreds er man med de ydede beløb? 9. 2. 2 Virkningsindikatorer Aktion 1. 1: - ændringer på skolerne (europæisk dimension i læseplanerne og skolens dag ligdag) forbedring af kvalifikationer og motivation for at lære et sprog forbedring af uddannelsestilbud til børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere og ikke-bofaste personer samt omrejsende arbejdstagere Aktion 1. 2: forbedring af undervisernes kvalifikationer integration af de støttede uddannelser i de nationale uddannelsestilbud Aktion 2. 1: forbedring af undervisningens kvalitet som følge af institutionskontrakterne adgang til og kvalitet af institutionernes ydelser Aktion 2. 2: virkninger af de studerende mobilitet (akademiske aspekter, brugbarhed på arbejdsmarkedet osv. ) forbedring af undervisningens kvalitet som følge af de studerendes mobilitet Aktion 3. 1: Aktion 3. 2 omfanget af den faktiske eller forventede anvendelse af de nye uddannel sesformer kvalitetsforbedring og styrkelse af den europæiske dimension i voksen uddannelserne 50 Aktion 4: Aktion 5: - - aktionens virkninger for nyskabelser og mangfoldighed inden for sprogindlæ ring forskelligartet anvendelse af metoder, der er baseret på åben undervisning og fjernundervisning hensyntagen i multimedier til de pædagogiske behov undervisernes åbenhed over for nye teknologi anerkendelse af kvalifikationer, der er opnået ved åben undervisning og fjern undervisning Aktion 6: - anvendelse af udveksling af informationer og erfaringer ved udvikling af uddan nelsessystemerne forbedring af den akademiske anerkendelse som følge af Narie-netværket anvendelse af resultaterne af målrettede, nyskabende projekter Aktion 7: - anvendelse af projektresultaterne med henblik på en styrkelse af samarbejdet mellem almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsområdet samspil mellem almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsområdet som følge af de europæiske videncentre Aktion 8: - undervisningskredses åbenlyse interesse for europæisk samarbejde anvendelse af programmets resultater som følge af formidlingsaktiviteter de integrerede forvaltningers resultater forbedring af sammenslutningernes aktiviteter 9. 3 Udvalgte forventede afledte virkninger og multiplikatoreffekt Ud over de primære mål spiller programmet en central rolle i EU's udvidelse med ansøger landene. Ved at tilskynde uddannelsesinstitutionerne til at etablere strategier, administrative strukturer og personalestrukturer med henblik på tværnationalt samarbejde er programmet til gavn for EU's generelle udvikling og samarbejde udadtil. 9. 4 Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse på de konkrete resultater af foranstaltningen Der tages i programmet hensyn til nærhedsprincippet, og det bør derfor - for at målene kan nås fuldt ud - i vidt omfang suppleres af udefra kommende støtte, der falder uden for lUMnstnn- sernes kompetence. Det drejer sig bl. a. om følgende: Medfinansiering fra offentlige og private instanser i medlemsstaterne. Konjunkturfor holdene har altså indllydclse på gennemførelsen af programmet. - De deltagende aktørers behov for at arbejde under hensigtsmæssige administrative og retlige forhold. Medlemsstaternes kompetente instanser skal træffe de fornødne foran staltninger i så henseende i overensstemmelse med principperne i afgørelsen. 51 9. 5 Evaluering Med henblik på eventuelt at tilpasse programmet gennemfører Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne overvågning og løbende evaluering af programmet, jf. afgørelsens artikel 12. Midtvejsevalueringen bygger dels på bidrag, som medlemsstaterne skal udarbejde senest den 31 december 2002, dels på en ekstern evalueringsrapport. I evalueringen behandles de første resultater af interventionerne, målenes relevans og de første virkninger samt ligestillingsaspektet. Der foretages en vurdering af gennemførelsen af programmet og dets komplementaritet i forhold til andre EU-foranstaltninger. På grundlag af medlemsstaternes bidrag og den eksterne evalue ring udarbejder Kommissionen en midtvejsrapport inden den 30. juni 2003 og efter lignende bestemmelser en efterfølgende evalueringsrapport inden den 31. december 2005. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget senest den 30. juni 2003 midtvejsrapporten om programmets gennemforelse senest den 31. december 2005 den efterfølgende evalueringsrapport. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt budgetmyndigheden. 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen faste stillin ger midlertidige stillinger heraf ~H ved anvendelse af yderligere ressourcer ved anvendelse af ek- sisterende ressourcer i det p&gaeldende gene- raldirektorat eller den p&gaeldende tjeneste Tjenestemaend eller midlertidigt ansatte A B C 17 6 10 Andre ressourcer (Nationale eksperter A7003) - 1 2 18 6 10 2 I ALT 36 36 2000-2004 52 10. 2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Tjenestemaend20 Midlertidigt ansatte Andre ressoucer (nat. eksperter - A7003) I ALT Belob Beregningsmetode (ECU) 17 820 000 108 000 x 33 mandar x 5 ar 540 000 108 000 x 1 mandlr x 5 ar 370 000 2 nat. eksperter = 2 x 37 000 x 5 ar 18 730 000 10. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen (ECU) Budgetpost (nr. og betegnelse) Belob Beregningsmetode A-7010 Tjenesterejser medlemsstater 975 000 15 x x 20 650 ECU pr. tjenesterejse = 195 000 ECU x 5 ar tjenesterejser A-7030 Moder og indkaldelser 2 583 750 (Jf. bemaerkning 1) (2 moder x 4 deltagere x x 15 medlemsstater 650 ECU) + (30 moder x 1,5 deltagere x 15 med lemsstater x 650 ECU) x 5ar (Jf. bemaerkning 2) A-7031 Udgifter til moder i udvalg og ko- miteer, hvis horing er obligatorisk i forbindelse med udstedelse af feel- lesskabsretsakter 341 250 1 + (2x2) moder x~ 1 deltager x 15 medlems- stater x 650 ECU x5 kr I ALT 3 900000 (Jf. bemoerkning 3) Bevillingerne findes inden for GD XXII's eksisterende bevillingsramme. 20 Ved anvendelse af de eksisterende ressourcer, der anvendes til forvaltning af foranstaltningen (beregnet ud fra afsnit A-1, A-2, A-4, A-5 et A-7) - årlige omkostninger. 53 1. På grundlag af det antal tjenesterejser, der anses for nødvendige under det nuværende program, og i betragtning af at der i højere grad vil blive anvendt decentrale forvalt ningsmetoder, der bl. a. kræver mere omfattende kontrol på stedet, må det forventede antal på tyve dages tjenesterejse pr. medlemsstat anses for et minimum. 2. Følgende udgifter dækkes: to plenarmøder om året for programmets integrerede forvalt ninger, som skal omhandle de horisontale spørgsmål, der dækker alle programmets aktioner, med fire deltagere pr. medlemsstat; ca. tredive møder om året (som omhandler programmets otte aktioner) for programmets integrerede forvaltninger vedrørende specifikke problem stillinger med en eller to deltagere pr. medlemsstat. 3. Følgende udgifter dækkes: tre møder om året for programmets udvalg med deltagelse af én repræsentant for hver medlemsstat; to møder om året for hvert af de to underudvalg med deltagelse af én repræsentant for hver medlemsstat. 54 KONSEKVENSANALYSE Forslagets konsekvenser for virksomhederne, herunder især små og mellemstore virksomheder (SMV'er) Forslagets titel Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om iværksættelse af anden fase af Fæl lesskabets handlingsprogram for almen uddannelse Socrates Dokumentets referencenummer XXX Forslaget 1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EU-lovgivning på området og hvad er hovedformålet? Kommissionens forslag til afgørelse ligger i forlængelse af Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa" (KOM(97) 563 endelig udg. ) og bygger på traktatens artikel 126 og 127 vedrørende fremme af europæisk samarbejde på uddannelsesområdet og ungdomsområdet. Forslaget tager hensyn til erfaringerne fra programmets første fase, der bl. a. er behandlet i Kommissionens rapport om de to første år (KOM(97) 99 endelig udg. ). Ved en styrkelse på europæisk plan af samarbejdet mellem de forskellige aktører i uddannelsessektoren er det formålet at opbygge et europæisk uddannelsesområde, der fremmer livslang uddannelse. Virkeliggørelsen af et sådant europæisk uddannelsesområde, hvor livslang uddannelse kan rea liseres, forudsætter det følgende: • • • udvikling af de europæiske borgeres adgang til de formelle og uformelle uddan nelsesmæssige ressourcer som helhed. Dette som led i og som supplement til medlems staternes uddannelsespolitik nyskabelser i forbindelse med disse ressourcer, idet der findes nye veje og metoder ved fælles udnyttelse af erfaringerne fra de forskellige lande bred formidling af god praksis med hensyn til uddannelse og borgernes aktive deltagelse samt forbedring af kendskabet til andres systemer og ordninger. I overensstemmelse med traktatens artikel 126 støtter og supplerer Socrates-programmet medlemsstaternes egen indsats med fuld respekt for deres ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne saml deres kulturelle og sproglige mangfoldighed. Forslagets bestemmelser om gennemførelsen (navnlig de seks tværnationale foranstaltninger i artikel 3 og i bilaget til afgørelsen) er i overensstemmelse med traktatens relevante artikler og det kompetenceområde, Kommissionen har ifølge disse. Programmets hovedformål er at bidrage til et højt uddannelsesniveau ved at styrke den euro pæiske dimension på alle uddannelsesniveauer, ved at fremme samarbejdet på alle områder og niveauer inden for uddannelsessektoren, ved at fremme udveksling af informationer og erfaringer og ved fremme nyskabelser på uddannelsesområdet i EU. Programmets tværnationale karakter, 55 der kommer tydeligt til udtryk i målene, sikre generelt en betydelig merværdi som følge af EU-indsatsen. Alle programmets aktioner er udformet således, at de - bl. a. via multilateralt samarbejde, mobilitet på tværs af grænserne og etablering af europæiske net - giver resultater, der ikke ville kunne opnås ved medlemsstaternes egen indsats alene eller i bilateralt samarbejde. 2. Hvem berøres af forslaget? Kommissionens forslag er rettet mod flere forskellige målgrupper. Der er for det første dem, der er direkte involveret i uddannelsessektoren. Programmet gennemføres på de betingelser og på den måde, der er fastsat i bilaget til afgørelsen, og det har følgende målgrupper: a) b) c) d) alle elever og studerende, børn såvel som voksne alle kategorier af undervisere alle former for uddannelsesinstitutioner personer og instanser med ansvar for uddannelsessystemer og uddannelsespolitik på lokalt, regionalt og nationalt niveau i medlemsstaterne. Endvidere kan offentlige og private organer, der samarbejder med uddannelsesinstitutioner med henblik på at realisere programmets mål, deltage i eller blive aktivt tilknyttet flere foranstalt ninger i programmet; det drejer sig bl. a. om følgende: lokale og regionale myndigheder og organer foreninger på uddannelsesområdet, herunder forældreforeninger virksomheder, sammenslutninger af virksomheder, erhvervsorganisationer samt handels- og industrikamre arbejdsmarkedsorganisationer på alle niveauer forskningscentre og -organer. Programmet omfatter ikke en skelnen mellem virksomhedernes størrelse. SMV'er er således omfattet i samme grad som store virksomheder, afhængigt af de pågældende aktioners art (jf. nedenfor), og de bør ligeledes deltage i nært samarbejde med uddannelsesinstitutionerne i deres lokalområder. SMV'ernes deltagelse er så meget vigtigere, som det europæiske uddannelses område får stor betydning for udformningen af en koordineret beskæftigelsesstrategi (som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Luxembourg i november 1997) og erhvervspolitik, hvor SMV'erne skal spille en afgørende rolle. 3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget? Virksomhederne og/eller de erhvervsorganisationer, der repræsenterer dem på forskellige ni veauer (herunder det europæiske niveau), deltager i etableringen af flere af programmets aktio ner, som de tilskyndes til at deltage aktivt i. Det drejer sig bl. a. om følgende aktioner: Skolepartnerskaber (aktion LI): korte virksomhcdsophold for undervisere på skoler og mange kontakter mellem skoler og virksomheder med henblik på at gøre undervisere og elever bekendt med arbejdsmarkedet i andre medlemsstater Samarbejde mellem virksomheder inden for de tematiske net for videregående uddan nelse, som bl. a. har til formål at fremme innovation og at oplyse universiteter og lign. om erhvervslivets behov (aktion 2) 56 Inddragelse af virksomhederne i den tværnationale indsats for udformning af univer siteternes læseplaner, bl. a. på områder i Europa, hvor der er mangel på tilstrækkeligt kvalificerede menneskelige ressourcer (aktion 2. 1) Modtagelse af studerende som praktikanter, på betingelse af at sådanne praktikophold udgør en integreret del af uddannelsen og at de gennemføres i samarbejde med et universitet i værtslandet (aktion 2. 2) Virksomhedernes deltagelse i projekter for personer, der har forladt skolesystemet uden tilstrækkelig grunduddannelse (aktion 3. 1) Virksomhedernes deltagelse i nyskabende pilotprojekter, der støttes i fællesskab af programmerne Socrates, Leonardo da Vinci og Ungdomsanliggender (aktion 7) Virksomhedernes samarbejde med andre partnere i forbindelse med "europæiske viden centre", der samler aktører fra de tre programmer (Socrates, Leonardo da Vinci, Ung domsanliggender) på regionalt og lokalt plan (aktion 7) Deltagelse i en række aktioner fra sådanne virksomheder, der selv arbejder i uddan- nelsesbranchen, f. eks. forlag og virksomheder, der fremstiller undervisningssoftware. SMV'erne (og de organisationer, der repræsenterer dem) kommer til at udgøre en væsentlig del af de virksomheder, der således deltager i programmet. Aktionerne gennemføres via partnerskaber med frivillig deltagelse af virksomhederne, der på tager sig konkrete forpligtelser, bl. a. med hensyn til overholdelse af programmets underliggende generelle, fælles principper om kvalitet, og der fastsættes både mål og gennemførelsesbestem melser. Dette gælder bl. a. procedurerne for pædagogisk tilsyn med og vejledning af praktikanter samt evaluering af resultater og metoder fra partnerskaberne. 4. a) Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få? For beskæftigelsen? Udvikling af kundskaber og kvalifikationer hele livet igennem, herunder af evnen til at virke i en europæisk sammenhæng (beherskelse af andre sprog, tværkulturel bevidsthed, direkte erfaring fra andre medlemsstater osv. ) er i høj grad med til at styrke de pågældende personers be- skæftigelsesevne, hvilket således er med til at støtte EU's og medlemsstaternes indsats for be varelse og fremme af beskæftigelsen, navnlig EU's retningslinjer og de nationale beskæftigel sesplaner. b) For virksomhedernes konkurrenceevne? Virksomhedernes konkurrenceevne afhænger såvel af de ansattes kundskaber og kvalifikationer som af arbejdets og produktionens tilrettelæggelse. På længere sigt bidrager Socrates-program- met i betragtelig grad til at forbedre kvaliteten af de menneskelige ressourcer, og det fremmer på den måde innovation og, indirekte, virksomhedernes konkurrenceevne og konkurrenceevnen i EU som helhed. 5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav)? Ikke relevant (jf. punkt 2). 57 Høring af de berørte kredse 6. Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa" (jf. ovenfor) er blevet drøftet i Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Arbejdsmarkedets parter på europæisk plan er blevet hørt med hensyn til deres erfaringer fra programmets første fase og deres ønsker vedrørende anden fase. De har understreget, at de tillægger programmet stor betydning, bl. a. som et middel til at forbedre kvaliteten af de menneskelige ressourcer for så vidt angår kvalifikationer i europæisk sammenhæng. I forslaget til afgørelse om iværksættelse af anden fase af Socrates er der - i lighed med pro grammets første fase - bestemmelser om regelmæssig høring af repræsentanter for arbejdsmar kedets parter på europæisk plan. 58 ISSN 0254-1459 KOM(98) 329 endelig udg. DOKUMENTER DA 1516 Katalognummer: CB-CO-98-363-DA-C ISBN 92-78-36936-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2986 Luxembourg 59