title: Forslag til Rådets afgørelse om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram inden for erhvervsuddannelse Leonardo da Vinci

eurovoc_concepts:
EU programme
access to education
action programme
integration into employment
vocational training

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 6 ft ft # Bruxelles, den 27. 05. 1998 KOM(1998) 330 endelig udg. 98/0196 (SYN) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE. om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram inden for erhvervsuddannelse Leonardo da Vinci (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE I. INDLEDNING Kommissionen fremlægger tre forslag til afgørelser om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, som viderefører og styrker de igangværende EF-handlingsprogrammer, der udløber den 31. december 1999. Heri udmøntes de strategiske fra "Agenda 2000" og Kommissionens meddelelse om de tre områder fra november 1997 "For et kundskabernes Europa"1. Kommissionen gjorde heri rede for de vigtigste aspekter og strategiske linjer i Fællesskabets indsats for gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, hvor viden udvikles og deltagelsen i samfundslivet fremmes, samtidig med at brugbarheden på arbejdsmarkedet udvikles via erhvervelse af færdigheder. Det fælles hovedmål for de tre forslag til afgørelse er på alle niveauer at støtte livslang uddannelse. retningslinjer De tre forslag er udtryk for ønsket om at iværksætte en integreret strategi. De afspejler den politiske vilje til at styrke den centrale målsætning om livslang uddannelse på europæiske plan ved gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, hvor viden udvikles og deltagelsen i samfunds livet fremmes, samtidig med at brugbarheden på arbejdsmarkedet udvikles via erhvervelse af færdigheder. De fælles aktioner, som fremgår af de enkelte forslag til afgørelse, bidrager til at styrke denne integrerede strategi. I en verden under hastig forandring, der bl. a. skyldes de teknologiske tiltag og informationssamfundet, udviskes grænsen mellem almen og faglig uddannelse mere og mere, og det samme gælder den traditionelle skelnen mellem grunduddannelse og efter- og videreuddannelse og mellem "formel" og "uformel" uddannelse. Strategien omfatter også gennemførelsen og forvaltningen. I forhold til de eksisterende programmer afspejler alle forslagene ønsket om forenkling, koncentration og decentralisering, samtidig med at der sikres større klarhed, således at det bliver lettere for brugerne at deltage i programmerne. Der er i strategien taget hensyn til forskellige aspekter: * Resultaterne af programmerne. Alle de eksisterende (og foregående) programmer er blevet grundigt evalueret, og det er i den forbindelse blevet påvist, hvilke virkninger de tre programmer har på medlemsstaternes politik og ordninger på de pågældende områder. Evalueringerne har også fremhævet den europæiske merværdi af aktionerne under de forskellige programmer såvel med hensyn til mobilitet for de forskellige målgrupper inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender som med hensyn til tværnationale partnerskaber vedrørende samarbejde. Der er også blevet fokuseret på en række svagheder, der især skyldes komplicerede og langsommelige procedurer, hvilket disse forslag søger at rette op på. 1 den KOM(97) 563 endelig udg. forbindelse viser nedenstående skema, hvordan der i forslagene tages hensyn til ønsket om koncentration, forenkling og klarhed. Komplementaritet og kohærens med de andre EF-interventioner på de områder, de tre forslag dækker. Inden for den videnorienterede politik - især det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling - og på områder som kultur, elektroniske medier, gennemførelse af det indre marked, informationssamfundet, miljø, forbrugerbeskyttelse, små og mellemstore virksomheder, social- og arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af folkesundheden er det nødvendigt at sikre sammenhæng og komplementaritet for at interventionernes effektivitet og merværdien af Fællesskabets indsats kan øges. I den forbindelse lægges der i de tre forslag, navnlig forslaget vedrørende erhvervsuddannelse, samtidig vægt på den nære sammenhæng med struktur fondsinterventionerne, der skal på EU-plan og i medlemsstaterne, især Den Europæiske Socialfonds indsats. Uddannelse og uindskrænket udøvelse af de borgerlige rettigheder er med til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed. Nye muligheder med en samordnet beskæftigelsesstrategi. Denne strategi, der blev fastlagt i Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelsen i november 1997 og retningslinjerne for beskæftigelsen, der er et resultat heraf, viser klart, at formel og uformel almen uddannelse og erhvervsuddannelse i vid betydning har afgørende betydning for brugbarheden på arbejdsmarkedet og tilpasningsevnen. Det er klart til støtte for udvikling af iværksætterevnen og for fremme af ligestilling. Dette aspekt er i høj grad integreret i de tre forslag til afgørelse - bl. a. mulighederne for de tre programmers (særlig Leonardo da Vincis) bidrag til EU-strategien til fordel for små og mellemstore virksomheder. Åbning af programmerne. I forlængelse af det eksisterende samarbejde med EFTA/EØS-landene, de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern, der allerede har medført en kraftig indsats, som har givet aktiv deltagelse i de igangværende programmer, giver de tre forslag klart udtryk (artikel 10) for viljen til, at lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kan deltage i Fællesskabets handlingsprogrammer. De pågældende tre områder er således et positivt og konkret brohoved for udvidelsen. Det foreslås, at den samme fremgangsmåde skal gælde for Tyrkiet og Malta som led i deres associeringsaftaler. Nærhedsprincippet og den europæiske merværdi af Fællesskabets indsats. De EF-aktioner og -foranstaltninger, de enkelte forslag til afgørelse indeholder, tilsidesætter ikke medlemsstaternes kompetence, hvilket er i overensstemmelse med traktaten. Fællesskabets indsats har således til formål at støtte og supplere de aktioner, der gennemføres af og i medlemsstaterne, og de foreslåede procedurer for gennemførelse og forvaltning styrker samarbejdet i den henseende ved at sikre større klarhed ved gennemførelsen af programmerne. Samtidig styrkes uddannelsesmetoderne i medlemsstaterne af den europæiske dimension i aktionerne, bl. a. med hensyn til fysisk og virtuel mobilitet og i form af tværnationale pilotprojekter og europæiske net samt støtte til aktioner, der fremmer sprogfærdighederne. En videnorienteret politik A. Et prioriteret mål Ifølge både Amsterdam-traktaten og Agenda 2000 er den videnorienterede politik helt klart et afgørende element i fremtiden for Den Europæiske Union: "Politikken på området for viden - forskning, innovation, undervisning og erhvervsuddannelse - vil derfor være af afgørende betydning for Unionens fremtid. (. ) Ligesom forskningen er undervisning og erhvervsuddannelse basale immaterielle investeringsområder. '" Ifølge Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa", skal EU tilskynde til, at befolkningen opnår det højest mulige videnniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourføring heraf. » I forbindelse med almen uddannelse, erhvervsuddannelse, livslang uddannelse og politikken på ungdomsområdet gælder følgende tre mål: a) b) c) Fremme af beskæftigelsen i direkte forlængelse af beslutningerne på Det Europæiske Råds møde i Luxembourg ved hjælp af udvikling af de evner og kvalifikationer og den iværksætterkultur, der er nødvendige som følge af ændringer i arbejdet og dets tilrettelæggelse. Forbedret videnpotentiale med henblik på at skabe de sociale og tekniske forudsætninger for fornyelse, som er afgørende for økonomisk vækst og højere levestandard. Mulighed for borgerne til at få Europa-erfaringer, der kan styrke en fælles identitetsfølelse og en følelse af at høre til i et fælles område. B. Koordinering og forenkling Forslagene bygger i høj grad på resultaterne af de programmer, der nu er ved at være færdige. Det gælder især følgende tre aspekter: a) b) c) en retlig hjemmel, der er udarbejdet med henblik på disse programmer og aktioner, og som klart definerer EU's kompetence på området en implementering, der til stadighed har søgt at give en løftestangs- effekt til medlemsstaternes aktioner fælles aktivitetstyper, der har udviklet sig ud fra seks elementer: fysisk og virtuel mobilitet, betydningen af netværksdannelse, fremme af sprogkundskaberne, støtte til nyskabende projekter og produkter og et bedre kendskab til systemerne. De partnerskaber, der er blevet etableret på europæisk plan, har generelt medvirket til at gøre EU-indsatsen mere synlig, samtidig med at den er blevet af højere kvalitet, og at den europæiske befolkning har fået lettere adgang til kundskaber. Bl. a. på baggrund af erfaringerne herfra ønsker to tredjedele af befolkningen i dag, at EU skal spille en særlig rolle med hensyn til uddannelse og ungdomsanliggender. Kommissionen vil endvidere i forbindelse med gennemførelsen af de tre programmer nedsætte arbejdsgrupper bestående af repræsentanter for de forskellige berørte kredse. Kommissionen tilstræber en ligelig fordeling af mænd og kvinder i grupperne og opfordrer medlemsstaterne til at gøre det samme med hensyn til udvalgene for programmerne. Forventningerne hos befolkningen og programmernes forskellige aktører har gjort, at Kommissionen fremlægger samordnede forslag. På den måde bliver det muligt også efter den 31. december 1999 at efterkomme EU-indsatsens målsætninger på uddannelses- og ungdomsområdet. Kommissionen har i sin meddelelse "For et kundskabernes Europa" påvist fordelene ved nøje at koordinere de tre afgørelser. I den forbindelse tog Kommissionen udgangspunkt i erfaringerne, der viser, at der på alle niveauer er behov for, at der udvikles fælles uddannelsesretninger og brobygning, som kan fremme etableringen af et egentligt europæisk uddannelsesområde. For at målsætningen om livslang uddannelse kan opfyldes, afspejler forslagene en mere koordineret fremgangsmåde, der kommer til udtryk på tre niveauer: a) For det første tager gennemførelsen af de tre programmer helt klart sigte på gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde, der er åbent og dynamisk, og som gør det muligt konkret at opfylde målet vedrørende livslang uddannelse. Selv om hvert program har sine specifikke aktioner, der afspejler målene, gennemføres aktionerne ved hjælp af en eller flere af følgende seks elementer: • uddannelsessøgendes og underviseres fysiske mobilitet • de forskellige former for virtuel mobilitet og metoder til anvendelse af ny informations- og kommunikationsteknologi • udvikling af samarbejdsnetværker på fællesskabsniveau • fremme af de sproglige og kulturelle kvalifikationer • udvikling af innovation via europæisk samarbejde ved hjælp af pilotprojekter, der bygger på tværnationale partnerskaber • løbende forbedring af EU-dokumentationen om medlemsstaternes uddannelsessystemer og ungdomspolitik (database, god praksis). b) c) For det andet er forslagene til afgørelser for hvert af de tre områder og dermed de foreslåede retlige foranstaltninger opbygget på samme måde, med små indholdsforskelle og flere steder ens bestemmelser om centrale punkter, f. eks. udvalgsbestemmelserne, uden at de dog er helt ens på grund af forskelle i emneområde. For det tredje indeholder de tre forslag særlige bestemmelser, der giver mulighed for at iværksætte fælles aktioner. Kommissionen vil i den forbindelse iværksætte relevante initiativer i form af fælles indkaldelse af forslag, f. eks. i nært samarbejde med de berørte udvalg for programmerne. Sådanne fælles aktioner forventes bl. a. at kunne medvirke til følgende: • et fælles informationssystem • et samordnet system til observation af god praksis for livslang uddannelse • fælles aktioner vedrørende multimedier til undervisningsbrug • europæiske videncentre på regionalt plan. II. LEONARDO DA VINCI-FORSLAGET VIGTIGSTE FORSLAG TIL EN FORNYET STRATEGI • En grundlæggende retningslinje: fællesskabsaktioner til fremme af nyskabelser, som støtter og supplerer medlemsstaternes foranstaltninger. • Retsgrundlag: artikel 127 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. • Tre mål: a) forbedre og styrke de unges integration i samfundet såvel som på arbejdsmarkedet, især ved hjælp af vekseluddannelse og lærlingeuddannelse b) At udvide og udbygge adgangen til efteruddannelse på et kvalitativt højt niveau og mulighederne for at tilegne sig færdigheder hele livet igennem, navnlig i forbindelse med indførelse af ny teknologi og ændringer i organisationsstrukturer samt som opfølgning af uddannelsesinvesteringer. c) støtte erhvervsuddannelsessystemerne med henblik på at konsolidere processen hen imod reintegration på arbejdsmarkedet og at fremme integrationen på arbejdsmarkedet for grupper, som er særligt udsatte som følge af utilstrækkelige eller utidssvarende kvalifikationer. • Seks typer tværnationale aktioner med dertil knyttede eksperimentelle demonstrationsaktioner: 0 fysisk mobilitet blandt unge under uddannelse prioriteres højt 0 virtuel mobilitet til fremme af anvendelsen af nye informations- og kommunikationsteknologier inden for erhvervsuddannelse 0 tværnationale pilotprojekter med henblik på at skabe fornyelse og større kvalitet samt at fremme overførslen af resultater 0 samarbejdsnetværker på fællesskabsniveau for at samle ekspertisen på fællesskabsplan og mangedoble resultaterne 0 fremme af sprogkundskaber via en målrettet indsats over for erhvervslivet ved hjælp af nye undervisningsmidler og -metoder 0 "terms of reference** på fællesskabsplan for at nå frem til en mere systematisk og bedre koordineret metode til indsamling af informationer og gennemførelse af undersøgelser og analyser. • En generel indkaldelse af forslag i programmets startfase angående -samtlige mål og samtlige fællesskabsaktioner og -foranstaltninger gældende for en treårig periode. Midtvejs i programmet offentliggøres endnu en generel indkaldelse af forslag. • En mere udbredt decentralisering på nationalt plan i tilrettelæggelsen og forvaltningen af aktioner foranstaltninger via en "decentraliseret udvælgelsesprocedure" og en centraliseret og udvælgelsesprocedure for et begrænset antal eksperimentelle projekter. • Iværksættelse af aktioner, der gennemføres fælles med andre aktioner vedrørende almen uddannelse og ungdomsanliggender. Indledning Kommissionen fremlægger et forslag vedrørende anden fase af handlings programmet Leonardo da Vinci for gennemførelse af en erhvervsud- dannelsespolitik i Fællesskabet. Forslaget tager hensyn til de hidtidige erfaringer med gennemførelsen af programmet siden 1995, som er beskrevet i Kommissionens midlertidige beretning2. Det understreges i beretningen, at programmets indvirkning er tydelig, og at det er begyndt at fungere som et laboratorium for nyskabelse". Såvel denne beretning som "europæisk medlemsstaternes rapporter har påvist, at forbedringer er mulige, navnlig hvad angår procedurerne og forvaltningen af programmet. Nedenstående tabel indeholder en oversigt over de kvantitative resultater af de tre første år (1995-199'?) af første fase af Leonardo da Vinci-programmet. Foranstaltningstype Programmer for uddannelsesophold/udvekslinger Pilotprojekter Antal deltagere i projekterne Antal 85 000 1 658 pilotprojekter (7954 projektforslag) 38 000 2. Et af programmets karakteristiske træk var dets mangfoldighed, men samme mangfoldighed har uden tvivl været årsag til en for stor kompleksitet og for store administrative vanskeligheder. Kommissionens forslag udgør et stort skridt i retning af at afhjælpe dette problem, idet aktionerne koncentreres om færre mål, fællesskabsforanstaltningerne defineres tydeligere, og der foretages en drastisk forenkling af gennemførelsesprocedurerne. II. Den foreslåede foranstaltning 3. 4. Forslaget til afgørelse udmærker sig på tre områder: a) bestemmelserne i Leonardo da Vinci-programmet, som har fungeret tilfredsstillende, ikke mindst for så vidt angår udvalget og overvågningsprocedurerne, bevares, b) forslaget harmonerer med de forslag til afgørelser, der er fremsat om henholdsvis almen uddannelse og ungdomsanliggender, og c) det omfatter nyskabelser med henblik på at forbedre fællesskabsaktionens operationelle effektivitet, bl. a. tilstræbes det i forbindelse med gennemførelsen af programmet at supplere de andre fællesskabspolitikker. Retsgrundlag Fællesskabets erhvervsuddannelsespolitik er baseret på artikel 127, og samme artikel udgør, ligesom det var tilfældet med programmets første fase, forslagets retsgrundlag. Leonardo da Vinci-programmet bidrager i overensstemmelse i med artikel 127 til Fællesskabet. iværksættelsen af en erhvervsuddannelsespolitik Tre mål 5. Aktionerne er koncentreret om tre mål (mod 19 i Leonardo I): Kommissionens midlertidige beretning om gennemførelsen af Leonardo da Vinci-programmet (KOM(97) 399 endelig udg. af 23. 7. 1997). 8 a) b) c) forbedre og styrke de unges integration i samfundet såvel som på arbejdsmarkedet, især ved hjælp af vekseluddannelse og lær lingeuddannelse udvide og udbygge adgangen til efteruddannelse på et kvalitativt højt niveau og mulighederne for at tilegne sig færdigheder hele livet igennem, navnlig i forbindelse med indførelse af ny teknologi og ændringer i organisationsstrukturer samt som opfølgning af uddan- nelsesinvesteringer støtte erhvervsuddannelsessystemerne med henblik på at konsolidere processen hen imod reintegration på arbejdsmarkedet og at fremme integrationen på arbejdsmarkedet for grupper, som er særligt udsatte som følge af utilstrækkelige eller utidssvarende kvalifikationer. Veldefinerede foranstaltninger 6. Forslaget er baseret på erfaringerne fra den første fase af Leonardo da Vinci- programmet og på de retningslinjer, Kommissionen har fremsat i meddelelsen "For et kundskabernes Europa" (KOM(97) 563 endelig udg. ). Det indeholder seks typer tværnationale aktioner (mod 23 i første fase), hvortil der for nogle typers vedkommende er knyttet eksperimentelle demonstrationsaktioner (beskrives kort i særskilt afsnit): a) b) c) Fysisk mobilitet blandt unge under uddannelse prioriteres højt Kommissionen agter at gøre en særlig indsats for at øge den tværnationale mobilitet blandt unge, der er i gang med en veksel uddannelse eller en lærlingeuddannelse. Der skal ligeledes lægges mere vægt på det pædagogiske indhold og vejledningen og opstilles fælles kvalitetsprincipper. Kommissionen støtter derfor det forslag til rådsbeslutning, som aktuelt er under behandling, om fremme af iværksættelse af Europass- "ophold Uddannelsen3'. Endvidere foreslår Kommissionen, at der ydes støtte til forberedelse ikke udelukkende til gennemførelsen), og særlige foranstaltninger for at lette vejledningen af unge under uddannelse i små og mellemstore virksomheder og håndværksvirksomheder. tværnationale mobil itetsprogrammer i et andet EU-land" og (og af Virtuel mobilitet: Med denne aktion ønsker Kommissionen at fremme fællesskabsaktioner, som bidrager til en væsentlig udbredelse af brugen af de nye informations- og kommunikationsteknologier i forbindelse med erhvervsuddannelse. Nyskabende pilotprojekter: Hermed videreføres et af de originale træk ved Leonardo da Vinci-programmet. En række nyskabende projekter har i løbet af første fase skabt betydelige resultater med udvikling af nye produkter og komplette uddannelsesforløb. Det er 3 Forslag til Rådets beslutning om fremme af ophold i andre europæiske vekseluddannelse, herunder lærlingeuddannelse KOM(97) 572 endelig udg. af 12. 11. 1997. lande som led i d) e) f) Kommissionens opfattelse, at de tværnationale pilotprojekter er værdifulde som følge af deres nyskabende kraft, og på grund af deres bidrag til kvalitetsforbedringer og til overførsel af resultater. Samarbejdsnetværker på fællesskabsniveau: Denne foranstaltning betegner en udvikling i programmet. Formålet er at give projektlederne et mere varigt og stabilt samarbejdsforum på fællesskabsplan, end det pilotprojekterne frembyder, med henblik på a) udvikling af en fælles sagkundskab på fællesskabsplan om et givent emne og b) mangedobling på fællesskabsplan af resultaterne af projekter om et fælles emne. Fremme af sprogkundskaber: Aktionen videreføres fra første fase i betragtning af den store betydning sprogkundskaber har for program målene i det hele taget. Med tværnationale aktioner, som rettes specifikt mod erhvervslivets behov, kan der udvikles nye undervisningsmidler og -metoder på et område, som virkeliggørelsen af det indre marked ubestrideligt tilfører en europæisk dimension. "Terms of reference" på fællesskabsplan: Denne aktion gør det muligt at nå frem til en mere systematisk og bedre koordineret metode til indsamling af informationer og gennemførelse af undersøgelser og analyser af erhvervsuddannelsessystemerne og deres udviklings tendenser. Der er sket betydelige fremskridt med offentliggørelsen af de første nøgletal for erhvervsuddannelse (udarbejdet i samarbejde med CEDEFOP og Eurostat) og af Kommissionens beretning om adgang til efter- og videreuddannelse i Den Europæiske Union. Formålet med aktionen er gradvist at forsyne brugerne, herunder beslutningstagere i det offentlige, arbejdsmarkedets parter og de budgetmæssigt ansvarlige, med kvantitative og kvalitative referencedokumenter. Aktører, målgrupper øg deltagelse i programmet 7. 8. For at sikre gennemsigtighed, med hensyn til hvem der kan deltage i programmet, er der indført en ny artikel (artikel 4), som under hensyn til de forfulgte mål identificerer de aktører, som kan deltage i de forskellige aktioner. Det er, som det fremgår, Kommissionens ønske at inddrage en større kreds af aktører på erhvervsuddannelsesområdet (bl. a. regionale og lokale aktører og/eller aktører, der beskæftiger sig med multimedier, og små og mellemstore virksomheder) og at styrke samarbejdet mellem disse aktører. Deltagelse af ansøgerlande forud for medlemsskabets ikrafttræden Forslaget indeholder en artikel, der åbner mulighed for, at lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kan deltage i programmet forud for medlemsskabets ikrafttræden. Indholdet af denne artikel svarer med de behørige tilpasninger til bestemmelserne i Rådets afgørelse fra 1994 (artikel 10). 10 Forenklet gennemførelse af programmet 9. Kommissionen foreslår en radikal ændring af gennemførelsen af programmet, således at der sker en forenkling, og anvendelsen af fællesskabsmidlerne effektiviseres: a) b) c) d) En drastisk reduktion af antallet af mål i forhold til første fase af Leonardo da Vinci-programmet og en større sammenhæng mellem mål og foranstaltninger. Der offentliggøres en generel forslag ved programmets start for samtlige mål og for samtlige fællesskabs aktioner og indkaldelsen opstilles de prioriteringer, som skal være gældende for tre år - udvælgelses proceduren gennemføres fortsat én gang om året. -foranstaltninger. indkaldelse af I For at sikre en vis fleksibilitet og for at tage højde for eventuelle vigtige kontekstuelle ændringer foreslås det midtvejs i programmet at offentliggøre endnu en indkaldelse af forslag på grundlag af den midtvejsevaluering, der skal udarbejdes i henhold til artikel 12 i Rådets afgørelse. I den nye indkaldelse vil der så kunne formuleres nye prioriteringer, eller de oprindelige prioriteringer kan justeres. Der foreslås en kraftig decentralisering, hvilket indebærer, at tilrettelæggelsen og forvaltningen af aktioner og foranstaltninger uddelegeres til medlemsstaterne, som dermed får et større ansvar. Til dette formål indføres en "decentraliseret udvælgelsesprocedure", og hver medlemsstat tildeles en vejledende finansieringsramme. Kommissionen lægger ligeledes stor vægt på de positive virkninger af den decentraliserede forvaltning af aktionerne, som ikke mindst på medlems staternes initiativ kan bidrage til at styrke koordineringen mellem Leonardo- foranstaltningerne og de foranstaltninger, der iværksættes under de andre programmer for almen uddannelse og ungdomsanliggender og via struktur interventionerne, bl. a. ved at der etableres et samarbejde mellem de forskellige forvaltningsorganer, som medvirker ved udvælgelsen af forslag. 10. Forslaget om en centraliseret udvælgelsesprocedure for et begrænset antal eksperimentelle projekter er baseret på erfaringerne fra første fase af programmet og fra iværksættelsen af Fællesskabets demonstrationsaktioner for hver af hvidbogens fem mål. 11. Disse projekter omfatter følgende tre typer forslag og har dermed en særdeles udpræget fællesskabsdimension: • forslag indgivet af bestående europæiske organisationer, der indebærer aktiv medvirken af en stor del eller hele deres bagland 11 • forslag indgivet af europæiske netværker etableret med henblik på at udnytte og udbrede resultaterne af de pilotaktioner, der gennemføres på tværnationalt niveau • forslag gående ud på i samarbejde på europæisk plan at eksperimentere med nyskabende emner, at udvikle en europæisk evaluering af disse eksperimenter og at formidle resultaterne. 12. Kommissionen mener, at muligheden for at gennemføre demonstrations aktioner på fællesskabsplan er særlig nyttig i tilfælde af større innovationer, som i programmets indeværende periode repræsenteres af f. eks. skoler, der giver personer uden tilstrækkelig grunduddannelse en ny chance, eller de edb- baserede systemer for anerkendelse af kvalifikationer. III. Budgetmidler 13. Eftersom det er blevet besluttet at basere anden fase af Leonardo da Vinci- programmet på samme retsgrundlag som første fase (1995-1999), er bemærkningerne til bevillingsrammen for 2000-2004 anført i den vejledende finansieringsoversigt, der er knyttet som bilag til forslaget til afgørelse. Bevillingsrammen andrager 1 000 mio. ECU for den angivne periode (mod 620 mio. ECU bevilget af Rådet for perioden 1995-1999). IV. Evaluering og overvågning 14. V. 15. Erfaringen har vist, at det ikke er hensigtsmæssigt at foretage en årlig ændring af prioriteringerne i arbejdet under hensyn til programmålene, men at det er bedre at operere med en manøvremargen, som muliggør justeringer, især når det tages i betragtning, at anden fase er af fem års varighed (2000-2004). Af denne grund foreslår Kommissionen, at midtvejsevalueringen i givet fald kan give anledning til en omvurdering af prioriteringerne. Som tilfældet var i programmets første fase skal evalueringen og overvågningen af programmet og samarbejde mellem Kommissionen og projekterne medlemsstaterne, og som tidligere skal der benyttes eksterne evalueringer. foregå i Komplementariteten mellem Leonardo da Vinci-programmet og Den Europæiske Socialfonds interventioner Forslaget til afgørelse sikrer overensstemmelse mellem de mål, der er fastsat for anden fase af Leonardo da Vinci-programmet (artikel 2), og de mål, Kommissionen har foreslået til rådsforordning om Den i sit forslag Europæiske Socialfond (artikel 2). Det gælder både på det juridiske plan (betragtning nr. 9 samt artikel 9, stk. 3, og artikel 12, stk. 2) og i forbindelse med den praktiske gennemførelse, hvor der på alle niveauer skal sikres en nøje og veltilrettelagt koordinering, ikke mindst for gennemførelsesprocedurernes vedkommende. 12 16. af til er fremme særegne sprogkundskaber Det er i denne forbindelse værd at understrege, at mobilitetsaktionerne vedrørende fysisk mobilitet (og virtuel mobilitet) - som burde tiltrække mere end halvdelen af de midler, der er afsat til programmet - i lighed med aktionerne for Leonardo-programmet, medens Den Europæiske Socialfonds interventioner ikke er orienterede mod disse områder. På samme måde skal det betones, at det centrale formål med de forskellige aktioner under programmet er at yde støtte til tværnationale og eksperimentelle foranstaltninger, som tager sigte på at i dette udvikle og attestere undervisningsmidler og/eller -metoder. Set fremmest et perspektiv er Leonardo da Vinci-programmet "laboratorium for nyskabelse": De eksperimentelle demonstratonsaktioner på fællesskabsplan, som er nærmere beskrevet i bilaget til forslaget til afgørelse - f. eks. vedrørende nye for anerkendelse af kvalifikationer og erhvervserfaring eller forsøg med nye uddannelsesordninger for unge, der har forladt skolesystemet uden tilstrækkelige grundlæggende kvalifikationer - bør gennemføres forud for Den Europæiske Socialfonds interventioner, samtidig med at der sker en nøje koordinering mellem disse og de nyskabende aktioner, der indgår i ovennævnte ESF-forordning. På grundlag af denne tætte og kontinuerlige koordinering skal der udvikles ny praksis på uddannelsesområdet i EU og den bestående praksis skal forbedres. først og former Nedenstående tabel viser de væsentligste ændringer i programmets anden fase i forhold til første fase: LDVI * 19 mål (artikel 3) * 3 mål (artikel 2): LDV1I - forbedre og styrke de unges integration i samfundet såvel som på arbejdsmarkedet - udvide og udbygge adgangen til efteruddannelse og mulighederne for at tilegne sig færdigheder - støtte erhvervsuddannelsessystemerne med henblik på at på hen reintegration processen imod konsolidere arbejdsmarkedet * 6 foranstaltninger (artikel 3): mobilitet for personer under erhvervsuddannelse, til fremme af virtuel mobilitet, støtte udvikling af samarbejdsnetværker, fremme af sprogkundskaber, støtte til nyskabende pilotprojekter og løbende forbedring af "terms of reference" på fællesskabsplan * Angivelse af potentielle deltagere (artikel 4) Vægt på livslang uddannelse (artikel 1) 23 foranstaltninger * Ingen angivelse af potentielle deltagere * Sondring mellem grund læggende uddannelse og efter- eller videreuddannelse * Ingen fælles aktioner Fælles aktioner (artikel 6 og bilag) * Årlige prioriteringer Treårige prioriteringer med årlig udvælgelsesprocedure (bilag) * Ingen særlige initiativer for at * Særlige initiativer for at inddrage SMV (bilag) inddrage SMV * Lejlighedsvis udvælg elsesprocedure Samlet udvælgelsesprocedure 13 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram inden for erhvervsuddannelse Leonardo da Vinci RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 127, 4 under henvisning til forslag fra Kommissionen , 5 under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg , i henhold til fremgangsmåden i artikel 189 C i traktaten, i samarbejde med Europa- Parlamentet6, og ud fra følgende betragtninger: 1. Ifølge traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab bidrager Fællesskabet til udviklingen af et højt uddannelsesniveau; i Amsterdam-traktaten, der blev undertegnet den 2. oktober 1997, styrkes denne målsætning, idet EF skal tilskynde til, at befolkningen opnår det højest mulige videnniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourføring heraf; 2. Rådet har ved sin afgørelse 94/819/EF7 oprettet et handlingsprogram for gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet, og det vil være formålstjenligt at videreføre dette program på det bestående grundlag og under hensyntagen til de allerede opnåede resultater; 3. på Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i Luxembourg om beskæftigelsen (den 20. -21. november 1997) blev der vedtaget en samordnet beskæftigelses strategi, hvor almen og faglig uddannelse, herunder livslang uddannelse, spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af retningslinjerne8 for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik med henblik på at styrke beskæftigelsesevnen og tilpasningsevnen samt fremme iværksætterånden9 og lige muligheder; Udtalelse fra Kuropa-Parlamcnlet af xxxxxxxx (1*1 T C xxxxxxxxxxxxxxxx, s. xx. Radels fælles holdning af xxxxxxxxxx (EFT C xxxxaf xxxxxxxxx, s. xx) og l-uropa-Parlamentels afgorelse al xxxxxxxxxx (EFT C xxx af xxxxxxxxxx). EFT L 340 af 29. 12. 1994, s. 8. EFT C 30 af 28. 1. 1998, s. 1. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet - "Fremme af iværksætterånden i EU: prioriterede områder for det fremtidige arbejde" (KOM(1998) 222 endelig udg. /2 af 21. 4. 1998). 14 4. Kommissionen har i sin meddelelse "For et kundskabernes Europa"10 udstukket retningslinjerne for at opbygge et europæisk uddannelsesområde, som gør det muligt at opfylde målet vedrørende livslang uddannelse; Kommissionen fastlagde i den forbindelse seks kategorier af foranstaltninger på fællesskabsplan, der tager sigte på tværnationalt samarbejde, og som under hensyntagen til nærhedsprincippet giver en klar merværdi til aktionerne i medlemsstaterne, samtidig med at der tages hensyn til ønsket om enkle procedurer; 5. i hvidbogen "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund"" fastslås det, at det kognitive samfund forudsætter, at der lægges vægt på erhvervelse af nye kundskaber, og der bør på alle fronter tilskyndes til indlæring; i grønbogen "Almen uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning - Hindringer for mobiliteten i Det fremhæves mobilitetens fordele for borgerne og for Europæiske Fællesskab" konkurrenceevnen i EU; 6. der bør gøres en indsats for at skabe aktive samfundsborgere, styrke forbindelsen mellem aktioner, der gennemføres inden for rammerne af nærværende program, og bekæmpe de forskellige former for udstødelse, herunder racisme og fremmedhad, og der bør lægges særlig vægt på at fjerne uligheder og at fremme lige muligheder for mænd og kvinder; 7. ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. /99/EF [almen uddannelse] og. /99/EF [ungdomsanliggender]14 er der iværksat Fællesskabs-handlings nr. programmer vedrørende henholdsvis almen uddannelse og ungdomsanliggender, som sammen med Leonardo da Vinci-programmet bidrager til gennemførelsen af en videnorienteret politik; 8. for at merværdien af Fællesskabets indsats kan øges, er det på alle niveauer nødvendigt at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af denne afgørelse, og Fællesskabets instrumenter på områder som kultur15, elektroniske medier, gennemførelse af det indre marked, miljø, forbrugerbeskyttelse, informationssamfundet, små og mellemstore virk somheder, social- og arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af folkesundheden; Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - "For et kundskabernes Europa" KOM(97) 563 endelig udg. af 12. 11. 1997. Kommissionens hvidbog om uddannelse: "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund", Luxembourg, Kontoret" for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1996. Grønbogen "Almen uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning - Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab" KOM(96) 462 endelig udg. af 2. 10. 1996. 10 12 13 14 14 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af det kulturelle samarbejde (2000), EFT C 211 af 7. 7. 1998, s. 18. 15 9. Kommissionens forslag til en reform af strukturfondene16, herunder Den Europæiske Socialfond, og de deraf følgende EF-initiativer, bygger på en målsætning om at støtte tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervs uddannelses- og beskæftigelsespolitikker og -systemer; 10. Kommissionen tilstræber i samarbejde med medlemsstaterne at sikre sammen hængen mellem aktionerne under nærværende program og Fællesskabets strukturinterventioner; Kommissionen bestræber sig i samarbejde med arbejds markedsparterne på at udbygge koordinationen mellem dette program og de aktiviteter, der finder sted som led i den sociale dialog; 11. de associerede lande i Central- og Østeuropa bør kunne deltage i dette program i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de relevante aftaler, herunder associeringsaftalerne og tillægsprotokollerne til aftalerne; det samme gælder Cypern efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-/EØS-landene, samt Tyrkiet og Malta, efter procedurer, der skal aftales med landene; 12. Kommissionen og medlemsstaterne bør i fællesskab sikre løbende overvågning og evaluering af dette program, og evalueringen bør kunne danne grundlag for ændringer af bl. a. foranstaltningernes prioriterede områder; 13. i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 3 B, kan målene for den påtænkte handling vedrørende gennemførelsen af en erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne i betragtning af uddannelsespartnerskabernes kompleksitet, og målene kan derfor, på grund af EF-aktionernes og -foranstalt ningernes tværnationale karakter, bedst nås på EF-plan; Rådets afgørelse omfatter kun det, der skal til, for at målene kan nås, og den er ikke mere vidtrækkende end fornødent - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Iværksættelse af programmet 1. 2. 3. Ved denne afgørelse iværksættes anden fase af handlingsprogrammet for gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet "Leonardo da Vinci", i det følgende benævnt "programmet". Programmet iværksættes for perioden 1. januar 2000 til 31. december 2004. Programmet bidrager til en videnorienteret politik på fællesskabsplan, ved at der opbygges et europæisk uddannelsesområde, hvor uddannelse, herunder livslang uddannelse, nyder fremme. Det åbner for tilegnelse af kundskaber og 16 Forslag til Rådets forordning om Strukturfondene, EFT C 176 af 9. 6. 1998, s. 1. 16 færdigheder og baner dermed vej for en uindskrænket udøvelse af de borgerlige rettigheder. Programmet støtter og supplerer medlemsstaternes egen indsats med fuld respekt for deres ansvar for indholdet og opbygningen af erhvervsud dannelserne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed. Artikel 2 Programmets mål 1. Programmet støtter og supplerer de foranstaltninger og aktioner, der gennemføres i medlemsstaterne, og tager primært sigte på at: a) b) c) forbedre og styrke de unges integration i samfundet såvel som på arbejdsmarkedet, især ved hjælp af vekseluddannelse og lær lingeuddannelse udvide og udbygge adgangen til efteruddannelse på et kvalitativt højt niveau og mulighederne for at tilegne sig færdigheder hele livet igennem, navnlig i forbindelse med indførelse af ny teknologi og ændringer i organisationsstrukturer samt som opfølgning af uddan- nelsesinvesteringer og med henblik på at sikre større ligevægt mellem mænd og kvinder inden for alle fag og sektorer støtte erhvervsuddannelsessystemerne med henblik på at konsolidere processen hen imod reintegration på arbejdsmarkedet og at fremme integrationen på arbejdsmarkedet for grupper, som er særligt udsatte som følge af utilstrækkelige eller utidssvarende kvalifikationer. 2. I indsatsen for at nå målene påser Kommissionen og medlemsstaterne, at programmets aktioner gennemføres i sammenhæng med Fællesskabets øvrige aktioner og politikker, bl. a. med hensyn til beskæftigelse, fjernelse af uligheder og fremme af lige muligheder for mænd og kvinder samt social- og arbej dsmarkedspolitik. Artikel 3 Fællesska bsaktioner Programmets mål, jf. artikel 2, søges opfyldt ved aktioner baseret på følgende fællesskabsforanstaltninger, som gennemføres med det indhold og på den måde, der er omhandlet i bilag A, og hvis gennemførelse kan kombineres: a) b) c) støtte til mobilitet for personer under erhvervsuddannelse i Europa fremme af virtuel mobilitet på erhvervsuddannelsesområdet, især forbedret adgang til multimedier til undervisningsbrug støtte til udvikling af samarbejdsnetværker på europæisk plan, som giver mulighed for udveksling af erfaringer og god praksis 17 d) fremme af sprogkundskaber og forståelse for andre kulturer e) støtte til nyskabende pilotprojekter, der bygger på tværnationale partnerskaber, og som tager sigte på fornyelse og større kvalitet på erhvervsud dannelsesområdet med henblik på udarbejdelse af undervisningsmidler, udvikling af redskaber til anerkendelse af kvalifikationer eller afprøvning af nye metoder f) løbende forbedring af "terms of reference" på fællesskabsplan via støtte til formidling af god praksis og til observation og formidling af nyskabelser. Artikel 4 Deltagelse i programmet Samtlige offentlige og/eller private organer og institutioner, der er involveret i erhvervsuddannelsesaktioner som defineret i bilag A, kan deltage i programmet på de betingelser og på den måde, der er fastsat i bilaget; bl. a. kan følgende deltage: a) b) c) d) e) f) g) 1. 2. 3. uddannelsesinstitutioner, -centre og -organer på alle niveauer, herunder universiteter og højere læreanstalter forskningscentre og -organer virksomheder og sammenslutninger af virksomheder, bl. a. små og mellemstore virksomheder eller foretagender i den private eller offentlige sektor, herunder dem, der er involveret i erhvervsuddannelse erhvervsorganisationer, herunder erhvervskamre og -råd arbejdsmarkedsorganisationer på alle niveauer lokale og regionale myndigheder og organer foreninger. Artikel S Gennemførelse af programmet og samarbejde med medlemsstaterne Kommissionen påser, at de fællesskabsaktioner, der er omfattet af programmet, gennemføres i overensstemmelse med bilagene. Kommissionen tager i samarbejde med medlemsstaterne de nødvendige skridt til at sikre, at de resultater, der er opnået under første fase af Leonardo da Vinci-programmet og fællesskabsinitiativerne på erhvervsuddannelsesområdet, kan udnyttes. Medlemsstaterne træffer relevante foranstaltninger for at sikre samordning, tilrettelæggelse og overvågning på nationalt plan af programmets gennem- 18 førelse, idet alle parter, der er involveret i erhvervsuddannelsesspørgsmål, inddrages i overensstemmelse med de nationale traditioner. Medlemsstaterne skal i den forbindelse etablere en integreret forvaltning til den praktiske gennemførelse af programmets aktioner og sikre, at der på rimelig vis oplyses om og gøres opmærksom på de aktioner, der modtager støtte fra programmet. Hver medlemsstat bestræber sig på at træffe de fornødne foranstaltninger med henblik på at sikre, at programmet kommer til at fungere efter hensigten, og på at træffe relevante foranstaltninger for at fjerne hindringer for deltagelse i programmet. i samarbejde med medlemsstaterne Kommissionen overgangen mellem de aktioner, der er gennemført i forbindelse med det første Leonardo-program, og dem, der gennemføres under dette program. sikrer endvidere 4. 5. Artikel 6 Fælles aktioner Som led i indsatsen for et kundskabernes Europa kan programmets foranstaltninger gennemføres fælles med andre fællesskabsaktioner, der hører under den viden- orienterede politik, navnlig fællesskabsprogrammerne vedrørende almen uddannelse og ungdomsanliggender. 1. 2. 3. Artikel 7 Udvalg Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. for Kommissionens foranstaltninger, der skal træffes vedrørende: repræsentant forelægger udvalget et udkast til de a) b) programmets gennemførelsesbestemmelser, herunder evt. det årlige arbejdsprogram for iværksættelse af programmets aktioner kriterierne medlemsstaterne i forbindelse med aktioner, der forvaltes decentralt for den vejledende af midler mellem fordeling c) de nærmere bestemmelser vedrørende evalueringen af programmet. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for træffe på forslag af vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 19 4. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende: Kommissionen kan udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne underretning Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt under første led. 5. Kommissionen kan høre udvalget om alle andre spørgsmål vedrørende iværksættelsen af nærværende program. I dette tilfælde forelægger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Artikel 8 Arbejdsmarkedets parter Med forbehold af proceduren i artikel 7, stk. 3 og 4, kan Kommissionen høre udvalget vedrørende ethvert spørgsmål i forbindelse med anvendelsen af nærværende afgørelse. I tilfælde af en sådan høring udpeger Kommissionen efter indstilling fra arbejds markedets parter på fællesskabsniveau et antal repræsentanter for arbejdsmarkeds parterne, svarende til antallet af medlemsstaternes repræsentanter, til at deltage i udvalgets arbejde som observatører. De har ret til at anmode om, at deres holdning indføres i protokollen for udvalgets møder. Artikel 9 Kohærens og komplementaritet 1. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at der er fuld sammenhæng med Fællesskabets øvrige politikker og aktioner. Der sikres samordning mellem programmets aktiviteter og de øvrige fællesskabsaktioner, navnlig dem, der hører under den videnorienterede politik. 20 Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne en sammenhæng mellem gennemførelsen af programmet og Fællesskabets øvrige interventioner på erhvervsuddannelsesområdet vedrørende kultur og de elektroniske medier, gennemførelse informationssamfundet, miljø, forbrugerbeskyttelse, små og mellemstore virksomheder, social- og arbejds markedspolitik, beskæftigelsespolitik samt beskyttelse af folkesundheden. indre marked, af det Kommissionen sikrer en effektiv sammenknytning mellem programmet og de erhvervsuddannelsesprogrammer og -aktioner, der gennemføres som led i Fællesskabets forbindelser med tredjelande. Kommissionen og medlemsstaterne påser, at programmets foranstaltninger som led i gennemførelsen af den samordnede beskæftigelsesstrategi forvaltes i sammenhæng med de årligt fastlagte retningslinjer for beskæftigelsen og samordnes med de øvrige aktioner, der bidrager til gennemførelsen af handlingsplanerne. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af programmet, og Fællesskabets strukturfondsinterventioner. Som led i programmets gennemførelse arbejder Kommissionen og arbejds markedets parter på fællesskabsniveau tæt sammen om at udbygge den sociale dialog på fællesskabsniveau, bl. a. ved iværksættelse af støtteforanstaltninger på alle niveauer, herunder sektorniveau, og gennem resultatformidling. Kommissionen indgår i et samarbejde med Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) om gennemførelsen af dette program på de betingelser, der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 7. På samme vilkår og på de områder, hvor det er relevant, tilser Kommissionen, at der sker en koordinering med Det Europæiske i Rådets Erhvervsuddannelsesinstitut på de betingelser, der er fastsat forordning (EØF) nr. 1360/9018. Kommissionen underretter Erhvervsuddannelse om dette programs forløb. regelmæssigt Det Rådgivende Udvalg for Artikel 10 Deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern, Tyrkiet og Malta Programmet er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne for deltagelse i EF- programmer, der er fastsat i Europaaftalerne eller i tillægsprotokollerne, der er indgået eller skal indgås med disse lande. Programmet er åbent for deltagelse af Cypern på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for de EFTA-lande, der deltager i Det Europæiske Økonomiske 17 18 EFT L 39 af 13. 2. 1975, s. 1. EFTL 131 af 23. 5. 1990, s. 1. 21 Samarbejdsområde, efter procedurer, der skal aftales med landet. Programmet er åbent for deltagelse af Tyrkiet efter de procedurer, der skal etableres med landet. 2. Programmet er åbent for deltagelse af Malta i overensstemmelse med de procedurer, der aftales med landet. Artikel 11 Internationalt samarbejde Kommissionen styrker samarbejdet med tredjelande og de relevante internationale organisationer. Artikel 12 Overvågning og evaluering 1. Der skal til stadighed ske en overvågning af programmet, og denne gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Overvågningen vil finde sted ved hjælp af de i stk. 3 nævnte rapporter og gennem specifikke aktiviteter. 2. Programmet gøres jævnligt til genstand for en evaluering, der foretages af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Evalueringen tager sigte på at vurdere aktionernes effektivitet i forhold til målene i artikel 2. Evalueringen omfatter også komplementariteten mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af dette program, og andre fællesskabs programmer, bl. a. programmer, der støttes af Den Europæiske Socialfond. Resultaterne af fællesskabsforanstaltningerne gøres jævnligt til genstand for eksterne evalueringer efter kriterier, der fastsættes efter proceduren i artikel 7, stk. 2. 3. 4. Medlemsstaterne sender henholdsvis senest den 31. december 2002 og senest den 30. juni 2005 Kommissionen rapporter om gennemførelsen og virkningerne af nærværende program og om de eksisterende erhvervsud dannelsessystemer og -ordninger i medlemsstaterne. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg senest den 30 juni 2003 en midtvejsrapport om gennemførelsen af dette program senest den 31. december 2005 en endelig rapport om gennemførelsen af programmet. 22 Artikel 13 Ikrafttrædelse Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fælles skabers Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 23 BILAG A Fællesskabsaktioner og -foranstaltninger Afsnit I: Generelle principper 1. Til opfyldelse af de mål, der er opstillet i artikel 2 i afgørelsen, etableres der tværnationale partnerskaber, som indgiver forslag til aktioner baseret på de fællesskabsforanstaltninger, der er beskrevet i artikel 3. 2. De tværnationale partnerskabers forslag forfølger hver især et af programmålene og indeholder oplysninger om, hvilken eller hvilke foranstaltninger der foreslås iværksat i denne hensigt. 3. Prioriterede områder, tidsfrister, ansøgningsbetingelser og fælles kriterier for støtteberettigelse, navnlig hvad angår tværnationalitet og udvælgelsesbetingelser, oplyses i en indkaldelse af forslag på fællesskabsniveau. Indkaldelsen af forslag har en gyldighed på tre år, for så vidt angår den første fase af programmet. En ny indkaldelse af forslag udarbejdes midtvejs i programmet på grundlag af midtvejsevalueringen, jf. artikel 12, stk. 4, i denne afgørelse. Indkaldelsen af forslag på fællesskabsniveau offentliggøres af Kommissionen efter høring af udvalget for programmet. 4. Forslagene til aktioner indeholder tydelige oplysninger om mål, forventede resultater, tilknyttede partnere i andre medlemsstater samt om, hvordan og i hvilket omfang disse partnere deltager, herunder deres økonomiske bidrag og en tidsplan for de forskellige etaper af arbejdet. 5. Forslagene kan indgives på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af den periode, hvor den generelle indkaldelse af forslag er gyldig. Kommissionen udvælger forslag mindst én gang om året ifølge den nedenfor beskrevne procedure. Afsnit II: Aktioner 1. FYSISK MOBILITET Støtte til tværnationale programmer vedrørende fysisk mobilitet for personer under uddannelse samt undervisere og uddannelsesansvarlige. Fællesskabet yder støtte til følgende aktioner: a) tværnationale Forberedelse og gennemførelse for af uddannelsesophold og udvekslinger for unge under erhvervsmæssig grund uddannelse, som enten er i gang med uddannelsen eller netop har afsluttet den, herunder studerende og unge kandidater, unge arbejdstagere eller unge, der står til rådighed for arbejdsmarkedet i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis, især programmer, der tager sigte på at fremme "ophold i et andet EU-land som led i vekseluddannelse og lærlingeuddannelse", jf. Rådets programmer 24 afgørelse 98/. /EF19. Uddannelsesopholdene for unge kan være af kortere varighed (to uger til tre måneder). Sådanne ophold tager primært sigte på at gøre deltagerne fortrolige med arbejdsforholdene og den fremmede kultur i en anden medlemsstat. Uddannelsesophold af længere varighed (tre måneder til maksimalt tolv måneder) henvender sig især til unge, der allerede har en erhvervsmæssig grunduddannelse, eller som har erhvervserfaring. De længerevarende uddannelsesophold kan gennemføres over to eller flere perioder. Tværnationale programmer vedrørende uddannelsesophold for unge under erhvervsuddannelse, hvori de medvirkende værtsvirksomheder er små eller mellemstore virksomheder eller håndværksvirksomheder, gives fortrinsstilling efter de betingelser, der beskrives længere fremme. b) Tilrettelæggelse af tværnationale udvekslingsprogrammer mellem på den ene side virksomheder og på den anden side uddannelsesinstitutioner, herunder universiteter, for virksomhedsmedarbejdere med ansvar for personale, for tilrettelæggere og forvaltere af erhvervsuddannelsesprogrammer (navnlig undervisere og vejledere), for erhvervsvejledere samt for aktører i erhvervslivet og i arbejdsmarkedets organisationer. CEDEFOP kan på Kommissionens vegne forestå gennemførelsen af studiebesøg for personer med ansvar for erhvervsuddannelse med fokus på temaer fastlagt af Kommissionen. Betingelserne for gennemførelsen af sådanne studiebesøg fastlægges efter høring af udvalget for programmet. Uddannelsesophold, udvekslinger personkategorier er normalt af en uges og højst seks ugers varighed. studiebesøg for og ovennævnte De tværnationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger kan være flerårige, dog højst tre år. Demonstrationsaktioner Som led i foranstaltningen "fysisk mobilitet" ydes der støtte til eksperimentelle demonstrationsaktioner vedrørende tilrettelæggelse og gennemførelse af flerårige, tværnationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger tilrettelagt i samarbejde mellem regioner og/el/er sektorer indenfor rammerne af de europæiske net for vekseluddannelse og lærlingeuddannelse. Finansielt bidrag finansielle bidrag for til de Fællesskabets uddannelsesophold og udvekslinger som led i ovennævnte foranstaltning overstiger ikke 5 000 ECU pr. modtager pr. uddannelsesophold eller udveksling - maksimumbeløbet modsvarer den maksimale varighed som nævnt ovenfor. tværnationale programmer Til denne foranstaltning tildeler Kommissionen hver medlemsstat et årligt, globalt tilskud. Maksimumbeløbet fastlægges efter den procedure, der beskrives i bilag C. 19 25 Inden for denne beløbsramme afsættes i henhold til den procedure, der er aftalt med det ansvarlige forvaltningsorgan, en tildeling på 10% som støtte til potentielle projektledere til udarbejdelse af forslag. Det beløb, der bevilges til dette formål, kan ikke overstige 500 ECU pr. projektleder. Ifølge samme procedure og inden for samme beløbsramme afsættes en tildeling til tværnationale programmer af mindst tre ugers varighed, der gennemføres i små og mellemstore virksomheder og i håndværksvirksomheder. Denne tildeling, der har til formål at fremme tilsynet med de pædagogiske, kulturelle og sproglige aspekter af unges uddannelsesophold i en værtsvirksomhed beliggende i en anden medlemsstat, må ikke overstige 250 ECU pr. uddannelsesophold med et loft på 25 000 ECU pr. virksomhed. Dette beløb lægges til det beløb, som er afsat til organet i oprindelsesmedlemsstaten med henblik på at sikre forvaltningen af og tilsynet med de tværnationale programmer for uddannelsesophold. 2. VIRTUEL MOBILITET Støtte til fremme af nye informations- og kommunikationsteknologier (NIKT) med henblik på at udbygge den virtuelle mobilitet. Fællesskabet yder tilskud til tværnationale aktioner, der har til formål at udbygge brugen af NIKT i erhvervsuddannelsesaktioner og undervisningsmidler, bl. a. for at fremme adgangen til nye NIKT-baserede undervisningværktøjer, -tjenester og -midler for personer under erhvervsuddannelse, støtte etableringen af europæiske netværker for fjernundervisning på grundlag af NIKT (multimedieprodukter, WEB-steder, nettransmission osv. ) og afprøve nye undervisningsmodeller for nye arbejdssituationer (f. eks. fjernarbejde. ). Disse projekter kan højst være af to års varighed. Demonstrationsaktioner led foranstaltningen fællesskabsniveau "virtuel mobilitet" ydes i Som demonstrationsaktioner på "spydspidsaktioner" til fremme af nye informationsteknologier, navnlig til aktioner, der specifikt er rettet mod udviklingen af europæiske, virksomhedsorienterede vejlednings-, rådgivnings- og undervisningstjenester, bl. a. med henblik på opbygningen af et virtuelt europæisk område for erhvervsuddannelse og jobsøgning. til der vedrørende eksperimentelle støtte Finansielt bidrag Fællesskabet kan yde et finansielt bidrag til tværnationale projekter vedrørende virtuel mobilitet på op til 75% af de støtteberettigede udgifter med et loft på 300 000 ECU pr. projekt pr. år. De midler, kontrahenterne selv bidrager med, må under ingen omstændigheder bestå af fællesskabsmidler modtaget fra anden side. 26 3. NYSKABENDE PILOTPROJEKTER Støtte til tværnationale pilotprojekter på erhvervsuddannelsesområdet til fremme af innovative evner, overførsel af resultater og iværksætterånd samt til udvikling af nyskabelser og overførsel af nyskabelser til erhvervs uddannelsesområdet. Fællesskabet yder støtte til udformning, tilpasning, afprøvning og evaluering af europæiske, tværnationale pilotprojekter, der har til formål, dels at udvikle og/eller formidle nyskabelser til erhvervsuddannelsesområdet, dels at fremme innovative evner og resultatoverførsel. Sådanne projekter kan omfatte udbredelse og formidling af resultater af nyskabende undervisningsmetoder, som er udviklet og attesteret i én medlemsstat, til andre medlemsstater. Der kan også være tale om projekter til udvikling af kvaliteten af erhvervsuddannelserne og af erhvervsvejledningen set i lyset af målsætningen om livslang uddannelse. Endvidere kan projekterne tage sigte på at fremme nye undervisningsmetoder i forhold til ændringerne i arbejdets tilrettelæggelse og udviklingen af nye arbejdsformer, f. eks. fjernarbejde. Projekterne under denne foranstaltning kan højst være af to års varighed. Demonstrationsaktioner Som led i foranstaltningen "nyskabende pilotprojekter" ydes der støtte til eksperimentelle demonstrationsaktioner vedrørende: * indførelse på fællesskabsniveau af nye former for anerkendelse af kvalifikationer og erhvervserfaring * intensivering af indsatsen mod social udstødelse ved hjælp af uddannelsestiltag, der betyder, at de forskellige berørte grupper uden tilstrækkelig skoleuddannelse, navnlig i storbyernes socialt belastede kvarterer, får en ny chance i uddannelsessystemet, i den hensigt at reintegrere arbejdsløse unge og voksne på arbejdsmarkedet, især langtidsledige uden uddannelse. Finansielt bidrag Fællesskabet kan yde et finansielt bidrag til tværnationale pilotprojekter på op til 75% af de støtteberettigede udgifter med et loft på 200 000 ECU pr. projekt pr. år. De midler, kontrahenterne selv bidrager med, må under ingen omstændigheder bestå af fællesskabsmidler modtaget fra anden side. 27 4. SAMARBSEJDSNETVÆRKER PÅ FÆLLESSKABSNIVEAU Støtte til samarbejdsnetværker for sagkundskab og formidling på fælles skabsniveau Fællesskabet yder støtte til etablering og drift af samarbejdsnetværker for samarbejde på regionalt og sektorialt plan mellem aktører på erhvervsuddannelsesområdet i den offentlige og den private sektor - herunder forskere - i de berørte medlemsstater med henblik på a) at indsamle, sammenfatte og udbygge den viden, der eksisterer på fællesskabsplan, herunder kendskab til nyskabende metoder, om et prioriteret emne af fælles interesse, b) at forbedre analysemetoderne for tidlig indgriben over for mangel på kvalifikationer og c) at formidle resultaterne til de berørte kredse i hele EU. Projekterne under denne foranstaltning kan højst være af tre års varighed. Demonstrationsaktioner Som led i foranstaltningen "Samarbejdsnetværker på fællesskabsniveau" ydes der støtte til eksperimentelle demonstrationsaktioner på regions- eller sektorplan vedrørende etablering af konsortier med et bredt spektrum af aktiviteter inden for erhvervsuddannelse og iværksættelse af netværkssamarbejde mellem disse, navnlig med deltagelse i aktionerne af lokale myndigheder, erhvervskamre og -råd, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer samt forskningscentre og uddannelses institutioner - herunder universiteter - som i denne sammenhæng skal virke som centre for tjenesteydelser, rådgivning og information angående adgang til godkendte undervisningsmetoder og -midler. Finansielt bidrag Fællesskabets bidrag til finansiering af etablering af netværk på fællesskabsniveau kan andrage 75% af de støtteberettigede udgifter med et minimum på 150 000 ECU pr. år. pr. net og et loft på 500 000 ECU pr. år. Maksimumbeløbet kan kun komme til udbetaling i tilfælde af forslag fra tværnationale net, der sætter sig som mål at gennemføre et sammenhængende sæt eksperimentelle foranstaltninger med henblik på udvikling af attesterede produkter, der er bestemt til erhvervsuddannelsesformål, og som lader sig overføre. Det finansielle bidrag til ovennævnte "uddannelseskonsortier" kan ikke overstige 50 000 ECU pr. år pr. operation og udgør højst 50% af de støtteberettigede driftsudgifter. De midler, kontrahenterne selv bidrager med, må under ingen omstændigheder bestå af fællesskabsmidler modtaget fra anden side. 5. SPROGFÆRDIGHEDER Støtte til aktioner til fremme af sprogfærdigheder og kulturforståelse undervisningen i Fællesskabet yder støtte til udvikling af tværnationale pilotprojekter med henblik på at styrke sprogundervisningen i forbindelse med indsatsen for at fremme den sociale og arbejdstagernes erhvervsmæssige integration af unge eller forbedre for at 28 beskæftigelsesegnethed og tilpasningsevne. Sprogfærdigheder bør betragtes som færdigheder af fundamental værdi i det vidensbaserede samfund. Projekterne vedrører udarbejdelse, afprøvning, attestering, evaluering og udbredelse af undervisningsmateriale, der er tilpasset de særlige behov, der gør sig gældende på hvert enkelt fagområde eller - herunder ved gennemførelse af sprogundersøgelser - og af nyskabende metoder til selvstudium af sprog og formidling af resultater heraf. i hver enkelt erhvervssektor Forslag om støtte til aktioner til fremme af sprogfærdigheder og kulturforståelse kan også indgives i forbindelse med andre aktioner og foranstaltninger, f. eks. aktioner til forbedring af sprogfærdighederne og kulturforståelsen blandt undervisere og vejledere, som er ansvarlige for undervisningen af de unge, der deltager i de tværnationale programmer vedrørende fysisk mobilitet. Fællesskabet yder desuden støtte til tværnationale programmer for udveksling mellem på den ene side virksomheder og på den anden side specialiserede sprogcentre eller uddannelsesinstitutioner. Udvekslingerne er beregnet for sprogundervisere og - vejledere. Projekterne under denne foranstaltning kan højst være af to års varighed. Finansielt bidrag Fællesskabet kan yde et finansielt bidrag på op til 75% af de støtteberettigede udgifter med et loft på 150 000 ECU pr. projekt pr. år. De midler, kontrahenterne selv bidrager med, må under ingen omstændigheder bestå af fællesskabsmidler modtaget fra anden side. 6. "TERMS OF REFERENCE" PÅ FÆLLESSKABSPLAN Støtte til aktioner angående fastlæggelse, ajourføring og udbredelse af "terms of reference" på fællesskabsplan til sammenligning af erhvervsuddannelses- systemerne Fællesskabet yder støtte til aktioner, der gennemføres på tværnationalt plan, og som på grundlag af informationsindsamlinger, analyser og/eller undersøgelser bidrager til at identificere sammenlignelige data om medlemsstaternes erhvervsuddannelsessystemer eller -ordninger, eller som kan bidrage til at tilvejebringe kvantitative eller kvalitative oplysninger til støtte for de politiske dispositioner og til udvikling af praksis på erhvervsuddannelsesområdet under hensyn til målsætningen om livslang uddannelse. Udviklingen af statistiske instrumenter foregår i tæt samarbejde med Eurostat og CEDEFOP, idet der tages hensyn til de gældende bestemmelser, bl. a. i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker, og til Rådets beslutning om det statistiske program 1998-2002. Fællesskabet yder i denne sammenhæng også støtte til etablering af observationssystemer til overvågning af nyskabende praksis for livslang uddannelse, navnlig for så vidt angår adgangen til efteruddannelse, hvor indsatsen bør foregå i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter på forskellige niveauer. 29 Projekterne under denne foranstaltning kan højst være af tre års varighed. Kommissionen sikrer under anvendelse af forskellige midler, at disse "terms of reference" får størst mulig udbredelse, navnlig bør de være disponible for beslutningstagere på erhvervsuddannelsesområdet i den offentlige og private sektor. Demonstrationsaktioner Som led i foranstaltningen "terms of reference på fællesskabsplan" og i forlængelse af sin rapport om virkeliggørelsen af Rådets henstilling fra juni 1993 om adgang til erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse foreslår Kommissionen, i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter og CEDEFOP, at støtte etableringen af et observationsorgan til overvågning på bl. a. branche- og virksomhedsniveau af god praksis med hensyn til adgang til uddannelse samt udvikling af kvalifikationer og færdigheder og forbedring af disses gennemsigtighed. Finansielt bidrag Fællesskabet kan yde et finansielt bidrag svarende til mellem 50% og 100% af de støtteberettigede udgifter med et loft på 500 000 ECU pr. projekt pr. år. De midler, kontrahenterne selv bidrager med, må under ingen omstændigheder bestå af fællesskabsmidler modtaget fra anden side. 7. FÆLLES AKTIONER 1. Hvad angår fælles aktioner, jf. afgørelsens artikel 6, kan der ydes fællesskabsstøtte til aktioner, der gennemføres fælles med andre aktioner, der hører under den videnorienterede politik, fællesskabsprogrammer vedrørende almen uddannelse og ungdomsanliggender, med henblik på at forbedre adgangen til viden. især 2. Koordineringen mellem programmerne kan gennemføres ved hjælp af fælles indkaldelser af forslag. Kommissionen agter navnlig at udvikle en fælles ordning for formidling og observation af god praksis på vidensområdet og desuden fælles aktioner vedrørende multimedier til undervisningsbrug. 3. Der vedtages relevante foranstaltninger, f. eks. etablering af "europæiske videnscentre", der på regionalt og lokalt plan skal sikre kontakt og samspil mellem deltagerne i dette program og deltagerne i programmerne vedrørende almen uddannelse og ungdomsanliggender, idet de på den måde medvirker til gennemførelsen af en strategi for livslang uddannelse i de pågældende regioner og lokalområder. 8. LEDSAGEFORANSTALTNINGER Med henblik på virkeliggørelsen af de mål, der er anført i afgørelsens artikel 2, yder Fællesskabet støtte til: 30 * medlemsstaternes aktiviteter til samordning og overvågning i henhold til afgørelsens artikel 5 * de aktiviteter vedrørende information, overvågning, ledelse, evaluering og formidling, som medlemsstaterne og Kommissionen iværksætter med henblik på at fremme deltagelsen i programmet og styrke overførslen af de metoder, produkter og værktøjer, der er blevet udviklet, samt af de resultater, der er blevet opnået takket være fællesskabsforanstaltningerne og etableringen af telematikforbindelser og databaser * Kommissionen kan ved gennemførelsen af programmet benytte ekstern teknisk inden for programmets samlede bistand, og finansieringen heraf holdes finansieringsramme. Kommissionen kan på samme betingelser indhente ekspertbistand. Kommissionen kan endvidere arrangere seminarer, kollokvier og andre møder for eksperter, som kan fremme gennemførelsen af programmet. ligeledes gennemføre oplysnings-, publikations og Kommissionen kan formidlingsvirksomhed. Afsnit III: Udvælgelsesprocedurer IIIA: Decentraliseret udvælgelsesprocedure 1. Samtlige fællesskabsaktioner og -foranstaltninger er omfattet af den decentraliserede udvælgelsesprocedure. Den forløber ad følgende etaper: 2. I henhold til bestemmelserne i den generelle indkaldelse af forslag indgiver til det projektkoordinatorerne forvaltningsorgan, som myndighederne i den pågældende medlemsstat har udpeget. for de tværnationale projekter forslagene 3. Forvaltningsorganet vurderer forslagene ud fra de betingelser, der er opstillet på fællesskabsplan i tilknytning til den vejledende finansieringsramme, jf. bilag B. 4. På grundlag af denne vurdering forelægger medlemsstaterne hvert år inden en dato, som fastlægges af Kommissionen efter høring af udvalget, Kommissionen (og, til orientering, de andre medlemsstater) deres samlede forslag i form af en rapport, som indeholder en redegørelse for udfaldet af den generelle indkaldelse af forslag opstillet pr. mål og pr. foranstaltning, en beskrivelse af evalueringsprocessen og af den tekniske bistand, som ydes projektlederne, samt en liste opstillet i prioriteret rækkefølge over de forslag, som kan forventes at blive udvalgt, med en beskrivelse af de enkelte forslag og en begrundelse for, hvorfor de er blevet valgt. 5. Kommissionen gennemgår hver rapport og træffer de nødvendige aftaler med den pågældende medlemsstat. 6. Efter gennemgangen forelægger Kommissionen udvalget et forslag til fordeling pr. foranstaltning og pr. medlemsstat af årets bevillinger til decentraliserede tildelinger og anmoder udvalget om en udtalelse ifølge proceduren i afgørelsens artikel 7. 31 7. Efter at have modtaget udvalgets udtalelse fastlægger Kommissionen den endelige finansieringsramme for hver medlemsstat og listen over de godkendte forslag for hver foranstaltning. 8. Sagsbehandlingen under etape 5,6 og 7 må ikke vare mere end to måneder. HIB: Centraliseret udvælgelsesprocedure 1. Den centraliserede udvælgelsesprocedure gælder for de demonstrationsaktioner, Fællesskabet gennemfører for de enkelte foranstaltninger. Den finder bl. a. anvendelse på forslag indgivet af europæiske organisationer, på net etableret med henblik på udnyttelse, udbredelse og intensivering af resultaterne af tvær nationale, fællesskabstematiske projekter og på eksperimentelle demonstrations aktioner, -projekter eller -net som beskrevet i afsnit II. i) I henhold til den generelle indkaldelse af forslag, hvori de prioriterede områder er angivet, indsender projektkoordinatorerne et foreløbigt forslag til Kommissionen og, til orientering, til forvaltningsorganet i deres respektive hjemlande. ii) Kommissionen gennemgår sammen med udvalget for programmet alle de foreløbige forslag og foretager en udvælgelse. Projektkoordinatorerne underrettes om denne foreløbige udvælgelse. iii) Koordinatoren for hver af de projekter, der er blevet udvalgt i den første fase, sender inden tre måneder det endelige forslag til Kommissionen og, til orientering, til forvaltningsorganet i hjemlandet. iv) Kommissionen foretager med hjælp fra en gruppe uafhængige eksperter, som Kommissionen har udnævnt efter høring af medlemsstaterne og de berørte kredse, bl. a. arbejdsmarkedets parter, en tværnational analyse af de modtagne forslag og udarbejder et europæisk program for udvikling af kundskaber indeholdende dens forslag til udvælgelse af aktioner. v) Kommissionen indhenter udvalgets udtalelse om dette forslag og udarbejder i henhold til den procedure, der er foreskrevet i afgørelsens artikel 7, det endelige europæiske program for udvikling af kundskaber. vi) Kommissionen vedtager den endelige liste over de udvalgte forslag og underretter udvalget. Den fastlægger betingelserne for overvågning af disse eksperimentelle projekter. 32 Overordnet fordeling af bevillingerne BILAG B 1. Under hensyn til de mål, der er fastlagt i afgørelsens artikel 2, forelægger Kommissionen i begyndelsen af regnskabsåret og senest den 1. marts hvert år udvalget en forhåndsfordeling af bevillingerne pr. foranstaltningstype og pr. procedure og anmoder udvalget om en udtalelse. På grundlag heraf fastlægger Kommissionen for hver medlemsstat en vejledende finansieringsramme for gennemførelsen af foranstaltningerne under den decentraliserede udvælg elsesprocedure. 2. For så vidt angår de tværnationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger, der er omfattet af foranstaltning Bl og nærmere defineret nedenfor, og som iværksættes inden den 1. oktober 2000, skal medlemsstaterne senest den 31. marts 2000 forelægge Kommissionen en operationel plan for det første år af programmernes gennemførelse. På grundlag heraf tildeler Kommissionen hver medlemsstat en beløbsramme, hvorefter de kan iværksætte af de tværnationale programmer. De beløb, der ikke er anvendt pr. 1. september 2000, indgår i det endelige beløb i den samlede bevilling i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i afsnit II nedenfor. Procedure for fastlæggelse af tildelingerne til de tværnationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger 1. De tværnationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger beregnet på unge under erhvervsmæssig grunduddannelse forelægges Kommissionen til godkendelse inden den 31. marts hvert år. Programmerne indeholder for hver deltagergruppe tydelige oplysninger om: * programmernes målgruppe * indhold og mål udtrykt som den kompetence og/eller de kvalifikationer, der tilstræbes med tiltaget * varigheden af opholdet på uddannelsesinstitution og/eller virksomhed med henblik på uddannelse og/elier praktik * de tilknyttede partnere i den anden medlemsstat eller, for så vidt som uddannelsesopholdene forløber i umiddelbar forlængelse af hinanden i flere medlemsstater, de andre medlemsstater * bestemmelserne i deltagernes hjemland, hvor de er i gang med en uddannelse, vedrørende attestering eller anerkendelse af kompetence og/eller kvalifika tioner erhvervet i en anden medlemsstat. For hver af programmernes målgrupper tildeler Kommissionen et globalt tilskud efter beregningsmetoder, der fastsættes efter proceduren i afgørelsens artikel 7, idet der tages hensyn til: 33 * befolkningens størrelse * bruttonationalproduktet pr. indbygger i hver medlemsstat i købekraftstandarder * den geografiske afstand og transportomkostningerne * størrelsen af den pågældende målgruppe i forhold til den samlede befolkning, så vidt muligt * ledigheden i alt og langtidsledigheden. Anvendelsen af disse kriterier må under ingen omstændigheder betyde, at en medlemsstat udelukkes fra finansiering af de ovennævnte tværnationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger. Det globale tilskud tildeles hver medlemsstat på grundlag af ovennævnte operationelle plan, som indeholder en nærmere angivelse af: * reglerne for forvaltning af den finansielle støtte * de foranstaltninger, der skal træffes for at bistå tilrettelæggerne af uddannelsesopholdene og udvekslingerne med at finde potentielle partnere * passende foranstaltninger for at sikre en hensigtsmæssig forberedelse (bl. a. af det pædagogiske og sproglige indhold), tilrettelæggelse og overvågning af uddannelsesopholdene og udvekslingerne. 34 Definitioner BILAG C Under hensyn til forskellene mellem systemerne og ordningerne i medlemsstaterne forstås i denne afgørelse ved: a) b) c) d) e) f) for erhvervsmæssig "erhvervsmæssig grunduddannelse" enhver grunduddannelse, herunder teknisk uddannelse og erhvervsuddannelse samt lærlingeuddannelser, som gør det muligt for de unge at opnå en erhvervskvalifikation, der anerkendes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor uddannelsen gennemføres form "vekseluddannelse" en erhvervsuddannelse, uanset niveau, inkl. videregående uddannelse, som afsluttes med et afgangsbevis eller en kompetence anerkendt af myndighederne i den pågældende medlemsstat, og som omfatter fastlagte uddannelsesperioder, hvor skiftevis undervisningsinstitutionen og virksom heden fungerer som konkrete uddannelsessteder, der kompletterer hinanden "erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse" enhver erhvervsuddannelses foranstaltning, der følges af arbejdstagere i Fællesskabet, medens de er erhvervsaktive "livslang uddannelse" de erhvervsuddannelsesmuligheder, den enkelte person har hele livet igennem med henblik på løbende ajourføring af sin erhvervsrelaterede viden og kvalifikationer "erhvervsvejledning" rådgivning og oplysning om valg af erhverv og jobmobilitet, dels som led i uddannelsen eller erhvervsuddannelsen, dels i form af initiativer til individuel orientering "virksomhed" enhver virksomhed i den private eller offentlige sektor, uanset dens størrelse og retlige status, og uanset hvilken erhvervssektor den opererer i, og desuden enhver form for økonomisk aktivitet, herunder erhvervsdrivende foreninger g) "arbejdstager" enhver person med tilknytning til arbejdsmarkedet, uanset om denne udøver en beskæftigelse, herunder også selvstændige erhvervsdrivende h) i) "arbejdsmarkedets parter på nationalt niveau" arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer i overensstemmelse med national lovgiv ning og/eller praksis ii) "arbejdsmarkedets parter på fællesskabsniveau" arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, som deltager i den sociale dialog på fællesskabsniveau 35 i) j) k) "erhvervsuddannelsesinstitution" alle offentlige, halvoffentlige eller private institutioner, der i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis tilrettelægger eller tilbyder erhvervsuddannelse, videreuddannelse, ajourføring af kvalifikationer eller omskoling, uanset hvorledes disse institutioner benævnes i medlemsstaterne former i "universitet" alle overensstemmelse med national formidler kvalifikationer eller udsteder eksamensbeviser på højere niveau, uanset hvorledes disse institutioner benævnes i medlemsstaterne for højere uddannelsesinstitutioner, der lovgivning og/eller praksis "lokale partnere" alle aktører på lokalt plan - lokale myndigheder, foreninger, erhvervskamre samt sammenslutninger eller grupper af virksomheder, erhvervsråd, medier osv. - der indgår i et samarbejde omfattende erhvervs uddannelsesprojekter på lokalt eller regionalt plan 1) "åben undervisning og fjernundervisning" enhver form for erhvervsuddannelse, der omfatter: fleksibel - anvendelse af traditionelle eller avancerede informations- og kommunikationsteknologier og -tjenester og - støtte fra personlige rådgivere og vejledere m) "ophold i et andet EU-land som led i erhvervsuddannelse" enhver periode, der med henblik på at deltage i erhvervsmæssig grund-, efter- eller videreuddannelse gennemføres i en anden medlemsstat end den, hvor vedkommende deltager er under uddannelse n) "terms of reference". 36 LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMET FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for erhvervsuddannelse (Leonardo da Vinci II) 2. BUDGETPOST B3-1021 - Leonardo da Vinci og del A 3. RETSGRUNDLAG Rådets afgørelse nr. /99/EF af 1999 om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for erhvervsuddannelse Leonardo da Vinci 4. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 4. 1. Klassifikation af udgifterne, afsnit i de finansielle overslag Ikke-obligatoriske udgifter, opdelte bevilling, afsnit i de finansielle overslag: 3 4. 2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse Programmet omfatter perioden 1. januar 2000 til 31. december 2004. i henhold til På grundlag af bl. a. resultaterne af midtvejsevalueringen afgørelsens artikel 12 fremlægger Kommissionen inden den 30. juni 2003 i givet fald et forslag til forlængelse af programmet. 5. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART - 100% tilskud: 100% finansiering i særlige tilfælde (offentlige kontrakter) - Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere: foranstaltningerne medfinansieres normalt op til 75%. 6. BAGGRUNDEN FOR FÆLLESSKABETS INDSATS OG MÅL, DER SØGES VIRKELIGGJORT 6. 1. Begrundelse for Fællesskabets indsats I alle europæiske lande foregår integration og reintegration på arbejdsmarkedet på vilkår, som, bl. a. hvad angår erhvervelse af anerkendte faglige kvalifikationer og færdigheder, udelukker en del europæiske borgere fra således at tage del i samfundslivet (unge uden virkelig erhvervserfaring, langtidsledige osv. ). 37 Med hensyn til de første erhvervserfaringer har EU-samarbejdet (Petra og ad hoc-foranstaltninger under Leonardo I) medvirket til meget lovende fremskridt ud fra udveksling af erfaringer og god praksis, nærmere bestemt om nye undervisningsmodeller og særligt afstemte pædagogiske metoder og midler med anvendelse af nye informations- og kommunikationsteknologier (NIKT). Endvidere giver de unge på dette område, ligesom på de videregående uddannelser, udtryk for et stærkt ønske om udveksling og mobilitet på europæisk plan. Med henblik på at opretholde et højt niveau, for så vidt angår den europæiske arbejdsstyrke, bør der lægges større vægt på at efteruddanne arbejdstagerne fortløbende i hele deres erhvervsaktive liv: a) b) Som følge af den demografiske udvikling, som Kommissionen redegør for i sin demografiske rapport 199720, afhænger fornyelsen af de disponible kvalifikationer i stadig højere grad af de arbejdstagere, som allerede er ude på arbejdsmarkedet. En vellykket tilpasning af arbejdstilrettelæggelsen i forhold til den nye teknologi (udbredelse af NIKT) afhænger i hovedsagen af, at de arbejdstagere, der allerede befinder sig ude på virksomhederne, videreudvikler deres kvalifikationer. Kommissionen har set nærmere på opgavens omfang : Aktuelt anslås det, at mindre end én europæisk arbejdstager ud af fire har mulighed for at deltage i efter- eller videreuddannelse i løbet af et år. Fællesskabets indsats skal derfor bidrage til, at der på fællesskabsplan udvikles en mangfoldighed af forskellige modeller for adgang til uddannelsestiltag og dermed for erhvervelse af nye kvalifikationer, og der skal opstilles faglige profiler svarende til kravene på morgendagens europæiske arbejdsmarked. Overalt i Fællesskabet bliver deltagelse i efter- og videreuddannelse således den afgørende faktor for beskæftigelsesevnen. I modsat fald vil utilstrækkelige eller utidssvarende kvalifikationer udløse en situation med vedholdende udstødelse fra arbejdsmarkedet, og over for en sådan situation er de løsningsmodeller, der traditionelt har været bragt i anvendelse for al tilpasse arbejdsstyrken, samarbejdet på særligt velegnede. Målet fællesskabsplan er at udvikle banebrydende metoder, som sætter os i stand til at bringe udstødelsesprocessen til ophør. ikke for 6. 2. Aktionens generelle formål På basis af erfaringerne fra det første Leonardo-program (bl. a. konklusionerne i midtvejsevalueringen) og ud fra de mål, Kommissionen har opstillet i sin meddelelse "For et kundskabernes Europa", bidrager programmet ved hjælp af 20 21 Demografisk rapport 1997 KOM(97) 361 endelig udg. t Beretning om Beretning om til (KOM(97) 180 endelig udg. ). adgang adgang eller- og videreuddannelse i Den liuropæiske Union 38 til virkeliggørelsen af en interventioner på erhvervsuddannelsesområdet videnorienteret politik i Fællesskabet. Målet er at etablere et europæisk uddannelsesområde til fremme af livslang uddannelse, herunder erhvervs uddannelse, som tillader borgerne at udvikle kundskaber, kvalifikationer og føle sig som aktive samfundsborgere i Fællesskabet. 6. 3. Specifikke formål og foranstaltninger Med forslaget til anden fase af Leonardo-programmet videreføres samarbejdet på fællesskabsplan mellem aktører i erhvervsuddannelsessektoren, og gennemførelsesprocedurerne forenkles ganske betragteligt. I lyset heraf foreslås det at koncentrere fællesskabsaktionen om tre mål: • At forbedre og styrke de unges integration i samfundet såvel som på arbejdsmarkedet, især ved hjælp af vekseluddannelse og lærlinge uddannelse. I overensstemmelse med erfaringerne Leonardo I og retningslinjerne i Kommissionens hvidbog om det kognitive samfund22 tillægges veksel uddannelse og lærlingeuddannelse på alle niveauer, også videregående uddannelse, høj prioritet. Disse former for erhvervsuddannelse bidrager til at kortlægge kvalifikationsbehovene og fremmer på samme tid tilegnelsen af kvalifikationer (grundlæggende kvalifikationer, specifikke kvalifikationer og tværfaglige kvalifikationer) og forbedrer de unges beskæftigelsesegnethed og personlige tilpasningsevne. • At udvide og udbygge adgangen til efteruddannelse på et kvalitativt højt niveau og mulighederne for at tilegne sig færdigheder hele livet igennem, navnlig i forbindelse med indførelse af ny teknologi og ændringer i organisationsstrukturer. Samarbejdet på fællesskabsplan spiller en afgørende rolle (jf. midtvejs evalueringen af Leonardo I) med henblik på at fremme investeringerne i uddannelse af aktørerne på erhvervsuddannelsesområdet og i foranstaltninger til fjernelse af de bestående hindringer for adgangen til erhvervsuddannelse. • At konsolidere processen hen imod reintegration på arbejdsmarkedet for særligt udsatte grupper, navnlig gennem et styrket samarbejde mellem forskellige aktører i erhvervslivet, i uddannelsessektoren og i de relevante instanser. Fremgangsmåderne tilpasses de samfundsmæssige og institutionelle forhold og de berørte målgrupper (unge marginaliserede, voksne under omskoling, ældre arbejdstagere, indvandrere osv. ) og bidrager til at styrke samarbejdet mellem aktørerne i uddannelsessektoren (centre og universiteter), erhvervslivet (især lokale SMV) og de instanser, der står for modtagelse og tilsyn. 22 Hvidbogen "Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund". 39 De seks typer foranstaltninger, der præsenteres i Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa", kan iværksættes systematisk i forhold til de enkelte mål, men med en vægtning, der varierer fra det ene mål til det andet. Med hensyn til mål nr. 1 (integration) er det lærlingenes fysiske mobilitet, som har størst effekt på fællesskabsplan. I tilfældet mål nr. 2 (efteruddannelse) ville de mange arbejdstageres rejseaktivitet skabe uoverkommelige økonomiske og administrative problemer. I så fald vil virtuel mobilitet, pilotprojekter og netværkssamarbejde være at foretrække. For det tredje måls vedkommende (reintegration på arbejdsmarkedet) synes den mest effektive foranstaltning på fællesskabsplan at være formidling af god praksis via netværk. - Foranstaltning nr. 1 - Fysisk mobilitet: støtte til mobilitet (ophold af kortere eller længere varighed), herunder sonderinger (studiebesøg), og eksperimentelle formidlingsaktioner (demonstrationsaktioner) - Foranstaltning nr. 2 - Virtuel mobilitet: tværnationale pilotprojekter til fremme af anvendelsen af NIKT inden for erhvervsuddannelse via europæiske partnerskaber og desuden formidling af erfaringerne fra forberedende aktioner (demonstrationsaktioner) -Foranstaltning nr. 3 - Nyskabende pilotprojekter: tværnationale pilot projekter med henblik på udvikling af nye undervisningsmidler og -metoder (attestering, adgang til uddannelse osv. ) og hertil demonstrationsaktioner til overvågning og udbredelse af resultater - Foranstaltning nr. 4 - Samarbejdsnetværker på fællesskabsniveau: støtte til etablering og drift af tværnationale netværker for samarbejde, indsamling af ekspertviden og demonstration, som muliggør udveksling af erfaringer og god praksis på erhvervsuddannelsesområdet - Foranstaltning nr. 5 - Sprogkundskaber: fremme af sproglig kompetence og af forståelse for andre kulturer via tværnationale pilotprojekter, dels med henblik på at udvikle nye undervisningsmidler og -metoder, der er specielt målrettet mod bestemte fagkredse, dels at forbedre undervisernes kompetence (mobilitetsaktioner) - Foranstaltning nr. 6 - "Terms of reference" på fællesskabsplan: støtte til formidling af god praksis og forbedring af kendskabet til de bestående erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger via en udbygning af de redskaber, der anvendes til sammenlignende formål (databaser indeholdende kvantitative og kvalitative oplysninger); arbejdet med en række af emnerne (adgang til uddannelse, efter- og videreuddannelse osv. ) har anskueliggjort, at der, for at der kan opstilles systemer med tværnationale indikatorer, som er de bærende elementer i fremtidens fælles evaluerings- og benchmarkingsystemer, er behov for en metode beroende på en forudgående sammenligning. 40 Yderligere tre bemærkninger: a) b) c) I den finansielle programmering opereres der med forskellige tidshorisonter for hver af foranstaltningerne. Det er realistisk at gå ud fra, at antallet af fysiske mobilitetsaktioner vil udvise en jævn stigning, medens de virtuelle mobilitetsaktioner og nettene, hvor der i udpræget grad er tale om en nyskabelse, har behov for en meget kraftig stigning, eftersom udgangspunktet er forholdsvis beskedent. Antallet af pilotprojekter og sprogaktioner falder i forhold til i dag (nyskabelse prioriteres), men også her vil der være en kraftig stigningstakt. Disse foranstaltninger kan gennemføres fælles med andre aktioner inden for almen uddannelse og ungdomsanliggender. I dette øjemed anvender Kommissionen de midler, den anser for bedst egnede, f. eks. fælles indkaldelse af forslag for de tre programmer, for begrænsede og specifikke aktioner. to typer udvælgelsesprocedurer, der Forslaget opererer med iværksættes med en indkaldelse af forslag, hvis prioriteringer tages op til fornyet overvejelse midtvejs i programmet: • en decentraliseret udvælgelsesprocedure med fælles betingelser (mere ansvar til de nationale myndigheder), hvor Kommissionen dog træffer den endelige afgørelse - størstedelen af fortsat projekterne • en centraliseret udvælgelsesprocedure for projekter, der indgives af europæiske organisationer og af net etableret med henblik på antal formidling demonstrationsaktioner. fællesskabsplan, vist for og på et 6. 4. Målgruppe og begrebet kritisk masse (deltagere De seks foranstaltninger er, alt efter type, rettet direkte mod unge under erhvervsuddannelse i fysisk mobilitet), undervisere og/eller beslutningstagere i deres egenskab af formidlere (studiebesøg, demonstrations aktioner vedrørende fysisk mobilitet og mobilitetsaktioner for sproglærere, der underviser ude på virksomhederne) eller de forskellige berørte grupper, f. eks. offentlige og/eller private organer eller institutioner, som nævnt i afgørelsens artikel 4. Med hensyn til de fysiske mobilitetsaktioner for unge blev der under Leonardo I uddelt tæt ved 30 000 stipendier pr. år. I programmets nye fase sigtes der endnu højere, nemlig mod omkring 75 000 årlige stipendier ved periodens slutning. Hensigten er så vidt muligt at overføre Erasmus-pro- grammets enorme succes til erhvervsuddannelsesområdet og sikre en tilsvarende mobilitet blandt lærlinge og andre unge under erhvervsuddannelse, skabe stor opmærksomhed om fællesskabsaktionen og udvirke en mentalitets- ændring hos de potentielle modtagere, den offentlige opinion og beslut ningstagerne. 41 For de andre foranstaltningers vedkommende begrænses antallet på frivillig basis, således at indsatsen kan koncentreres om kvaliteten af de støttede aktioner og dermed om virkningen af deres udbredelse. Indsatsen for at styrke sagkundskaben i projekterne, jf. konklusionerne af den eksterne midtvejs evaluering af Leonardo I, er særlig udtalt f. eks. i forbindelse med de nyskabende projekter. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstalt ningen (forholdet mellem omkostningerne pr. enhed og de samlede omkostninger) 7. 1. 1. Foranstaltning nr. 1 (Fysisk mobilitet) a) Ophold af kortere varighed (2 uger til 3 måneder) studerende, unge Målgruppe: unge under erhvervsuddannelse, kandidater, unge arbejdstagere og unge, som er til rådighed for arbejdsmarkedet. Omkostning pr. enhed: ca. 1 500 ECU. Beløbet skal ses i forhold til minimumsudgifterne til følgende poster, der må forventes at indgå i beregningen: Opholdsudgifter (gennemsnitligt 30 dage a 25 ECU/dag) Rejseudgifter: Forsikring: Udgifter til forberedelse/tilrettelæggelse/pædag. vejledn. : Omkostninger pr. enhed i alt (minimum): 750 500 50 200 1 500 ECU (50 ECU/dag) De gennemsnitlige omkostninger pr. dag ved ophold af kortere varighed (gennemsnitligt 3 uger) under Leonardo I androg omkring 45 ECU/dag i 1995. Stigningen skyldes, at der lægges særlig vægt på at styrke den pædagogiske vejledning, således som anbefalet i den eksterne midtvejsevaluering. b) Ophold af længere varighed (3 måneder til 12 måneder) Målgruppen er den samme som under a). Den gennemsnitlige varighed under det nuværende program er på fire måneder, hvilket betyder, at arbejdet med at tilrettelægge opholdene er mere kompliceret end ved ophold af kortere varighed, og at der er behov for en mere indgående pædagogisk vejledning. Omkostning pr. enhed: 4 200 ECU, når der tages hensyn til minimumsudgifterne til følgende poster: 42 Opholdsudgifter (gennemsnitligt 120 dage a 25 ECU/dag): Rejseudgifter: Forsikring: Udgifter til forberedelse/tilrettelæggelse/pædag. vejledn. : Omkostninger pr. enhed i alt: 3 000 500 200 500 4 200 ECU (35 ECU/dag) De gennemsnitlige omkostninger pr. dag ved ophold af længere varighed (gennemsnitligt 91 uger) under Leonardo I androg omkring 31 ECU/dag i 1995. Forskellen skyldes delvist, at den pædagogiske vejledning er blevet styrket. c) Studiebesøg (1 uge til 6 uger) Målgruppe: undervisere, vejledere og lærere med speciale i erhvervs uddannelse. Den gennemsnitlige varighed er på 2 uger. Omkostning pr. enhed: ca. 2 100 ECU (150 ECU/dag). Når de gennemsnitlige omkostninger pr. dag for sidstnævnte foranstaltning er højere end for de to foregående, skyldes det først og fremmest opholds udgifterne (110 ECU/dag) for målgruppen (voksne på tjenesterejse). d) Demonstrationsaktioner Målgruppen udgøres af de to førnævnte målgrupper. Disse flerårige projekter giver målgruppen lejlighed til at stifte bekendtskab med konkrete eksempler på geografiske mobilitetsordninger på et virkeligt "europæisk" niveau. De tilrettelægges i samarbejde mellem flere regioner og/eller erhvervssektorer inden for rammerne af de europæiske netværker for vekseluddannelse (herunder lærlingeuddannelse). Aktionerne finansieres 100% af EU. Hver aktion har deltagelse af gennemsnitligt ti lande, hvilket forudsætter ti medvirkende forvaltnings organer: De årlige omkostninger pr. enhed kan anslås til 400 000 ECU eller 40 000 ECU til hvert forvaltningsorgan. Der opereres i grundberegningen med, at der vil blive gennemført ni demonstrationsaktioner (hvert land deltager gennemsnitligt i seks aktioner) i løbet af programmet med et beløb på 400 000 ECU pr. aktion pr. år, hvilket svarer til 3,6 mio. ECU pr. år. 7. 1. 2. Foranstaltning nr. 2 (Virtuel mobilitet) Denne nye foranstaltning, som om latter toårige projekter, har til formål at fremme NIKT til udvikling af nye undervisningsmidler i erhvervsuddannelses- sektoren (jf. midtvejsevalueringen af Leonardo I). 43 a) Tværnationale projekter vedrørende virtuel mobilitet Formålet med projekterne er at udvikle multimedieprodukter til under visningsbrug under hensyn til faglig praksis i flere forskellige lande (ideelt set 4 eller 5 lande, med en ekspert pr. land plus en lille gruppe, hvis medlemmer er specialiserede i multimedier, med henblik på fremstilling af en model). Omkostninger pr. enhed i alt: mellem 550 000 og 900 000 ECU, beregnet på grundlag af følgende udgiftsposter: Fremstilling af materiale (udvikling af "masterkopi"): Udgifter til udvikling af en interaktiv CD-ROM: 150 000-200 000 100 000-120 000 50 000 - 60 000 eller Udgifter til udvikling af en diskette: eller Udgifter til oprettelse af et internetsted (tekster): Udgifter til eksperter, deltids i to år (5-7 eksperter, inkl. medl. af multimedieteamet): arbejde: 5-7 x 235 dage x 300 ECU/dag: rejser-møder (l/kvartal) a 1 000 ECU x 4 eksperter Udgifter til assistance og sekretariat (4 pers. halvtids i 2 år, 150 ECU/dag): Diverse udgifter (leje af materiale, kommunikation) i to år: Udgifter til information (brochurer o. a. ): : Omkostninger pr. enhed i alt: 350 000-500 000 32 000 70 000 40 000-60 000 10 000-50 000 ca. 550 000-900 000 ECU Fællesskabets finansielle andel kan ikke andrage mere end 75% af de samlede omkostninger, med et loft på 300 000 ECU pr. projekt pr. år (for et projekt, der over to år beløber sig til 800 000 ECU). I gennemsnit iværksættes der over en toårig periode i hvert land fem projekter, to store (multimedie-CD-ROM o. a. ) og tre andre med et mindre sofistikeret medium (aim. udgivelse eller tekst på Internet). Med et tilskud på 2 x 300 000 ECU pr. multimedieprojekt og 200 000 ECU pr. projekt, som ikke er multimediebaseret, må det anslås, at der skal indgås forpligtelser for 17,8 mio. ECU pr. år i gennemsnit for projekternes iværksættelse). tidspunktet (uden at foregribe b) Fællesskabets demonstrationsaktioner Disse projekter er toårige i lighed med ovenstående og åbne for samtlige deltagerlande. De modtager 100% finansiering og bidrager til at styrke erhvervsuddannelsespolitikken og overførslen af teknologi ved hjælp af NIKT. Omkostning pr. enhed: ca. 600 000 ECU. Programmet skal således i gennemsnit yde støtte til iværksættelsen af cirka fem toårige projekter pr. år, svarende til indgåelse af forpligtelser for tæt ved 3 mio. ECU om året. 44 7. 1. 3. Foranstaltning nr. 3 (Nyskabende pilotprojekter) a) Nyskabende pilotprojekter De bidrager ved udbredelse af NIKT-baserede undervisningsmidler til at give undervisningsmetoderne større gennemslagskraft. Ligesom ved et "basisprojekt" vedrørende virtuel mobilitet (f. eks. internetsted uden brug af videoklip osv. ) beløber de samlede omkostninger sig til cirka 500 000 ECU over to år. Med et finansieringsloft på 75% andrager forpligtelserne 2 x 200 000 = 400 000 ECU pr. projekt. er tilsyn blevet styrket Dette omkostningsniveau er udtryk for, at sagkundskaben og det tekniske af midtvejsevalueringen af Leonardo I) til gengæld for en kraftig nedskæring af antallet af projekter: iværksættelse af fem projekter pr. land pr. år, svarende til cirka 75 toårige pilotprojekter om året (ca. 80% færre projekter i forhold til Leonardo I) med en maksimumstøtte på 2 x 200 000 ECU pr. projekt, svarende til 30,0 mio. ECU pr. år). konklusionerne (jf. b) Demonstrationsaktioner De toårige demonstrationsaktioner drejer sig bl. a. om de nye former for attestering af kvalifikationer og om de uddannelsesordninger, der sigter på at tilbyde unge uden tilstrækkelig skoleuddannelse en ny chance. Der skal afsættes omkring 400 000 ECU. at påtænker iværksætte Kommissionen sådanne demonstrationsaktioner i gennemsnit hvert år angående emner, som anses for at være prioriterede (attestering, erhvervsuddannelsens kvalitet, adgang til uddannelse osv. ), finansieret 100% af Fællesskabet (400 000 ECU afsat til iværksættelse), hvilket svarer til en udgift på 4,0 mio. ECU pr. år. cirka ni 7. 1. 4. Foranstaltning nr. 4 (Samarbejdsnetværker på fællesskabsniveau) a) Uddannelseskonsortier Mål: Tættere erhvervsuddannelsesinstitutionerne. samarbejde mellem virksomhederne og Model: Uddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og virksomheder (UPUV) under Comett-programmet og de gode resultater for samarbejdet (jf. den endelige evaluering). Mellem 1992 og 1994 modtog omkring 220 UPUV i alt 24 mio. ECU i støtte af Kommissionen (gennemsnitligt ca. 36 000 ECU pr. UPUV pr. år). 45 Til konsolidering af denne udvikling: Konsortier, der dækker et bredt spektrum af aktiviteter på erhvervsuddannelsesområdet regions- og sektorplan). Kommissionens andel af (på finansieringen kan højst udgøre 50% (og 50 000 ECU pr. år pr. operation) og nedsættes gradvist over fem år for at anspore de tilvejebringe alternative midler projektansvarlige (inddragelse af de stedlige myndigheder). til at Konsortierne bliver knap så omfattende som UPUV-netværkerne i deres endelige udgave, men det oprindelige antal vil blive øget ad to omgange med 25% i løbet af årene 2000-2002. Dermed tages der højde for ansøgerlandenes tiltrædelse. (i mio. ECU) 2000 Antal konsortier: 200 25 25 250 10,000 10,000 I alt: 2001 2002 2003 2004 I alt 2000-2004 8,000 1,250 9,250 6,000 1,000 1,250 8,250 4,000 0,750 1,000 5,750 2,000 0,500 0,750 3,250 36,500 b) Fællesskabsnetværker for sagkundskab og formidling Mål: Indsamling og formidling af europæisk sagkundskab, herunder kendskab til nyskabende metoder, om et prioriteret emne af fælles interesse: Forbindelsen mellem uddannelse og arbejdstid, "lærende organisationer", attestering af kvalifikationer, aktualisering af lærlingeuddannelsen, integrering af handicappede osv. I betragtning af emnernes tyngde er det nødvendigt at etablere mindst 20 netværker i løbet af programmet. Mindst tre års varighed: Mindst to år til indsamling og sammenligning af ekspertviden og yderligere et år, for at netværkerne kan få mulighed for at finde sin egen dynamik gennem resultatformidling og sammenligning af resultater med eksterne eksperter. Fællesskabets andel af finansieringen kan andrage 75% af de støtteberettigede udgifter. Minimum er 150 000 ECU pr. år pr. netværk, maksimum 500 000 ECU pr. år. For et projekt af gennemsnitsstørrelse anslås budgettet til omkring 400 000 ECU på grundlag af en række udgiftsposter, hvoraf de to vigtigste er: ekspertbistand (en ekspert for hvert land) og formidling (offentliggørelse, internetsted og opdatering heraf). Den maksimale støtte, Fællesskabet kan yde, er 900 000 ECU, dvs. 3x300 000 ECU. Uden at foregribe tidspunktet for projekternes 46 iværksættelse 3 x 300 000 ECU x 20 net = 18 mio. ECU i alt. repræsenterer denne aktion en forpligtelse på 7. 1. 5. Foranstaltning nr. 5 (Sprogkundskaber) Uddannelse i sprog og kulturforståelse bidrager til en vellykket gennemførelse af mobilitetsaktiviteterne, bl. a. aktiviteterne vedrørende vekseluddannelse, herunder resultat formidlingen. Derfor er efter- og videreuddannelse af sproglærere, der underviser ude på virksomhederne, afså stor betydning. lærlingeuddannelse, og af a) Tværnationale udvekslingsprogrammer for sproglærere Det er hensigten, at der i perioden 2000-2004 under Leonardo II skal ydes støtte til 500 modtagere pr. år med 2 250 ECU pr. udveksling (som tilfældet var med studiebesøg under foranstaltning nr. 1, skyldes de noget forhøjede omkostninger opholdets længere varighed og udgifterne til efteruddannelse). I alt vil forpligtelsesudgifterne for 500 udvekslinger i gennemsnit beløbe sig til 2 250 ECU = 1,125 mio. ECU pr. år. b) Pilotprojekter Projektmål: (maksimal varighed: to år): Udarbejdelse, evaluering og udbredelse af undervisningsmateriale, der er tilpasset de behov, der gør sig gældende på hvert enkelt fagområde eller i hver enkelt erhvervssektor - også gennemførelse af sprogprøver - og af nyskabende metoder til selvstudium af sprog. Gennemsnitligt støttes, hvad der i gennemsnit svarer til 15 store pilotprojekter pr. år, med en udgiftssammensætning, der kan sammenlignes med projekterne vedrørende virtuel mobilitet (foranstaltning nr. 2). Med en middelkompleksitet (multimediebaseret undervisningsmateriale på CD-ROM) vil prisen pr. enhed for et cirka pilotprojekt 400 000 ECU. undervisningsmidler vedrørende andrage Når henses til at Fællesskabets støtte maksimalt kan andrage 150 000 ECU, repræsenterer ovennævnte målsætning en forpligtelse på gennemsnitligt: 15 x 2 x 150 000 = 4,5 mio. ECU pr. år. 7. 1. 6. Foranstaltning nr. 6 ("Terms of reference" på fællesskabsplan) a) Aktioner angående fastlæggelse, ajourføring og udbredelse af "terms of reference" på fællesskabsplan til sammenligning af erhvervsuddannelsessystemerne Aktioner, der iværksættes på initiativ af deltagerlandene, og som på grundlag af informationsindsamlinger, analyser og/eller undersøgelser 47 bidrager til at identificere sammenlignelige data om medlemsstaternes erhvervsuddannelsessystemer eller -ordninger eller til at tilvejebringe kvantitative eller kvalitative oplysninger, som kan tjene som for de politiske dispositioner og for praksis på retningslinjer erhvervsuddannelsesområdet under hensyn til målsætningen om livslang uddannelse. Fællesskabsstøtten kan afhængigt af tilfældet variere mellem 50 og 100%, hvilket giver et gennemsnit på 75%. Maksimumstøtten udgør 500 000 ECU pr. projekt pr. år. 1) Tre store undersøgelser Vedrørende: vekseluddannelse, adgang til grunduddannelse og adgang til efter- og videreuddannelse. Beregnet på baggrund af den gennemsnitlige finansieringsandel (75%) vil støtten til hver af de tre store toårige undersøgelser beløbe sig til 2,9 mio. ECU pr. undersøgelse, svarende til 8,7 mio. ECU for de tre undersøgelser i hele programperioden. 2) Andre projekter Det beløb, der skal afsættes til disse andre, treårige, projekter kan anslås til 4,5 mio. ECU. Ved en finansieringsandel på 75% vil Kommissionens tilskud beløbe sig til cirka 300 000 ECU hvert tredje år for ét projekt pr. projektlederland i gennemsnit (25 treårige projekter over 5 år), dvs. 5 projekter x 3 x 300 000 ECU = 4,5 mio. ECU i forpligtelser pr. år. b) Demonstrationsaktion finansieret 100% af Fællesskabet I forlængelse af sin rapport om virkeliggørelsen af Rådets henstilling fra juni 1993 om adgang til erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse agter Kommissionen, i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter og CEDEFOP, at støtte etableringen af et observationsorgan til overvågning på bl. a. brancheniveau af god praksis med hensyn til adgang til uddannelse samt udvikling af kvalifikationer og færdigheder og forbedring af disses gennemsigtighed. De årlige driftsudgifter til observationsorganet kan anslås til cirka 13 mio. ECU pr. år. 7. 1. 7. Ledsageforanstaltninger a) Undersøgelser, offentliggørelse ekspertmøder, konferencer, information og Der er bl. a. tale om aktiviteter vedrørende information, overvågning, ledelse, evaluering og formidling, som de deltagende medlemsstater og 48 Kommissionen iværksætter, som f. eks. "kontakt- og informationsdage" på europæisk plan for potentielle projektiværksættere, nationale seminarer om projektledelse osv. b) Evalueringer • • Ekstern evaluering: Udgifterne til de to eksterne evalueringer (midtvejs og endelig) andrager i alt 1,0 mio. ECU. Intern evaluering: Bidrag i form af tilskud til den evaluering, der forgår på nationalt plan. Til de to interne evalueringer er der behov for en fællesskabsfinansiering svarende til 1,0 mio. ECU i den periode, programmet løber. c) Bistand på nationalt plan til de tale om udgifter integrerede Der er først og fremmest forvaltninger for Leonardo Il-programmet i hvert deltagerland. Efter at projektforvaltningen i højere grad er blevet decentraliseret, har de fået større opgaver, bl. a. med projekttilsyn og -kontrol. Der er afsat et samlet budget på 10,0 mio. ECU pr. år (fællesskabsstøtte med loft på 50%). Til sammenligning var finansieringsrammen for 1998 på 10,2 mio. ECU til driften af de nationale koordinationskontorer (nationale erhvervsvejledningscentre eller -kontorer). d) Teknisk bistand på centralt niveau Ved gennemførelsen af Leonardo da Vinci-programmet (sammen med Socrates-programmet og programmet for ungdomsanliggender) vil Kommissionen benytte et fælles kontor for teknisk bistand. De administrative opgaver, kontoret skal løse, er følgende: • bistand til den praktiske gennemførelse af programmerne (f. eks. IT- support, produktion og distribution af vejledninger o. l. ) • bistand til modtagelse, behandling, forvaltning og evaluering af en del af de støtteansøger, der indsendes til Kommissionen ifølge den centraliserede procedure • udarbejdelse af støtteansøgningerne, efter at Kommissionen har udvalgt projekterne; aftalerne skal underskrives af Kommissionen finansieringsaftaler del for en af • betalinger og udstedelse af tilbagebetalingsordrer i forbindelse med aftalerne. Der er behov for denne tekniske bistand, bl. a. fordi der er tale om store programmer med mange, standardiserede transaktioner, der i de fleste tilfælde omfatter ret små beløb. Kontorets gennemfører sit arbejde under 49 tilsyn af Kommissionen, og det indebærer ikke uddelegering af offentlige beføjelser. driftsudgifter Leonardo-programmets bidrag overstiger ikke 3 % af de årlige bevillinger til programmet. Kontrakten med kontoret omfatter nogle etiske regler, der har til formål at imødegå interessekonflikter, at udpege uforenelige elementer og at sikre fortrolighed. til kontorets årlige 7. 2. Vejledende fordeling på aktionens enkelte elementer Vejledende fordeling Ar 2000 2001 2002 2003 2004 I alt mio. ECU (to ?ende priser) Foranstaltning nr. 1 Fysisk mobilitet Foranstaltning nr. 2 Virtuel mobilitet Foranstaltning nr. 3 Pilotprojekter Foranstaltning nr. 4 Samarbejdsnetvaerker pa faellesskabsplan Foranstaltning nr. 5 Sprogkundskaber Foranstaltning nr. 6 "Terms of reference" pa faellesskabsplan Ledsageforanstaltninger 82. 0 84,4 99,3 121,7 137,3 524,7 8,8 11,4 17,4 28,6 37,2 103,4 29,2 28,8 30,4 39,6 40,0 168,0 11,8 12,0 12,8 14,8 3,3 54,7 4,7 4,7 5,3 6,3 7,2 28,2 7,5 7,6 7,5 7,6 7,5 37,7 16,0 16,1 17,3 16,4 17,5 83,3 I alt 160,0 165,0 190,0 235,0 250,0 1 000,0 7. 3. Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 I alt 2000 160,0 2001 165,0 2002 190,0 2003 235,0 121,3 27,2 8,2 3,3 124,7 28,1 8,9 3,3 144,3 32,1 10,2 3,4 175,3 41,1 14,7 3,9 160,0 165,0 190,0 235,0 mio. 2004 250,0 191,0 40,7 16,7 1,6 250,0 ECU I alt 1 000,0 121,3 151,9 180,6 219,6 245,6 58,8 20,6 1,6 1 000,0 50 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG forpligtelser, der I samtlige kontrakter, aftaler og indgås mellem retlige Kommissionen og tilskudsmodtagerne, er det bestemt, at Kommissionen og Revisionsretten kan foretage en kontrol på stedet hos den direkte tilskudsmodtager eller hos den indirekte tilskudsmodtager, såfremt der er tale om en aktivitet, der styres decentralt, og at der i op til fem år efter kontraktperiodens ophør kan forlanges dokumentation for udgifter, der er afholdt som led i disse kontrakter, aftaler og retlige forpligtelser. Tilskudsmodtagerne har pligt til at fremlægge en rapport og et regnskab, som analyseres med hensyn til indhold og udgifternes støtteberettigelse. Analysen afhænger af genstanden for fællesskabsfinansieringen og tager hensyn til de kontraktlige forpligtelser og principperne om sund økonomisk og finansiel forvaltning. Som bilag til finansieringsaftalerne findes administrative og finansielle oplysninger, der bl. a. har til formål at præcisere, hvilke udgifter der er støtteberettigede i henhold til aftalerne. Kontrol og revision af de støttede projekter (samt evaluering i forbindelse med udvælgelsen) kan evt. lettes, ved at fællesskabsstøtten begrænses til kun at dække visse faktiske udgifter, der kan identificeres og kontrolleres i støttemodtagerens regnskab. Aftalerne mellem Kommissionen og de organer, der er udpeget til at styre de decentrale aktiviteter, indeholder mindsteklausuler, som de pågældende organer skal indføje i aftalerne med de endelige tilskudsmodtagere for at sikre bedst mulig beskyttelse af de endelige modtageres og Fællesskabets interesser. Disse organer bør udarbejde og anvende en metode til at kontrol af de endelige modtagere. 9. OVERVÅGNING OG EVALUERING AF FORANSTALTNINGEN 9. 1. Den planlagte evaluerings indhold og hyppighed - Vurdering af de opnåede resultater Der skal til stadighed ske en overvågning af dette handlingsprogram, og denne gennemføres af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab. Programmets effektivitet evalueres løbende, bl. a. skal der foretages en midtvejsevaluering og en endelig evaluering. På af medlemsstaterne eller Kommissionen kan der iværksættes supplerende evalueringer for at identificere erfaringer, som kan overføres. foranledning I midtvejsevalueringen behandles de første resultater af aktionerne, og det undersøges, om målene er relevante, og i hvilket omfang de er nået. Evalueringen omfatter en analyse af situationen med hensyn til lige muligheder for mænd og kvinder. Der foretages endvidere en vurdering af, om den finansielle forvaltning er hensigtsmæssig, og om overvågningen og gennemførelsen af programmet forløber tilfredsstillende. Evalueringen baseres på de rapporter, medlemsstaterne indsender senest den 31. december 2002, suppleret med en ekstern evaluering. På grundlag af medlemsstaternes 51 rapporter og den eksterne evaluering udarbejder Kommissionen en sammenfattende rapport senest den 31. december 2003. Formålet med den endelige evaluering er at gøre rede for, hvordan midlerne er blevet anvendt, og for hvor effektive Fællesskabets interventioner har været, og hvilken virkning de har haft på erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne, og desuden på dette grundlag at drage konklusioner for gennemførelsen af en erhvervsuddannelsespolitik på fællesskabsplan. Evalueringen baseres på de rapporter, medlemsstaterne indsender senest den 30. juni 2005, suppleret med en ekstern evaluering. På grundlag af rapporter og den eksterne evaluering udarbejder medlemsstaternes Kommissionen en sammenfattende rapport senest den 30. juni 2005. 9. 2. Overvågning Overvågning af programmet vil primært blive koncentreret om de praktiske aspekter i forbindelse med gennemførelsen. Overvågningen baseres bl. a. på: - - - - En fælles database og en fælles edb-platform til hjælp for aktørerne ved forvaltningen af de forskellige aktioner under programmet. Basen anvendes til forvaltning af projekter, den forenkler konsultation og samarbejde mellem de nationale kontorer og gør det muligt at fremskaffe statistiske oplysninger om de aktiviteter, der gennemføres i kraft af programmet. Analyse af de rapporter, som støttemodtagere og andre partnere indsender, samt af deres direkte indlæg på de møder og seminarer, der afholdes som led i overvågningen af aktionerne. Regelmæssige tilbagemeldinger fra den integrerede forvaltning, der er omhandlet i afgørelsens artikel 5, stk. 3. Informations- og bevidstgørelseskampagner til fremme af de berørte aktørers forståelse for værdien af evaluerings- og overvågningstiltag. 9. 3. Udvalgte resultatindikatorcr Følgende indikatorer bygger f. eks. på kriterierne for vurdering af resultaterne af de påtænkte foranstaltninger: 9. 3. 1. Outputindikatorer (mål for gennemførte aktiviteter) 9. 3. 1. 1. Kvantitative • Mobilitetsaktioner: antal modtagne/støtteberettigede/godkendte stipendieansøgninger gennemsnitlig varighed, gennemsnitlige omkostninger pr. enhed og pr. dag 52 oversigt over de tværnationale strømme {oprindelsesland, værtsland osv. } deltagerantal og deltagernes fordeling på alder/ køn/profil (uddannelse, baggrund,. ) og oprindelse (landbo/bybo, nationalitet, region. ) • Tværnationale projekter: antal modtagne/støtteberettigede/finansierede projekter pr. land og pr. sektor - typologi antal uddannelsesorganisation osv. ) projekter pr. type kontrahent (SMV, store virksomheder, varighed, gennemsnitlig omkostning pr. enhed pr. projekt og finansieringsandel pr. kategori. 9. 3. 1. 2. Kvalitative • Mobilitetsaktioner: tilfredshedsgraden med hensyn finansieringskilden, for så vidt angår de supplerende midler til stipendierne blandt praktikanterne og indtrykket af mobiliteten under Leonardo i forhold til eksisterende nationale programmer • Tværnationale projekter: bl. a. nyskabende karakter, efter følgende kriterier: samlet værdi af integreringen af foranstaltningerne under programmet hensyntagen til erfaringer fra/resultater af projekter gennemført under Leonardo I. 9. 3. 2. Virkningsindikatorer 9. 3. 2. 1. Kvantitative • Mobilitetsaktioner: stigning i antallet af ansøgninger fra unge og organisationer/virksomheder den procentuelle andel, der gennemfører det pågældende erhvervsuddannelsestiltag med et tilfredsstillende resultat; den procentuelle andel, der opnår ansættelse inden for seks måneder efter uddannelsens afslutning (eller praktikperiodens afslutning, når der ikke er tale om et uddannelsesophold) • Tværnationale projekter: bl. a. formidlingsindsatsens udbredelse i tid og rum, som er en integrerende del af den værditilvækst, der opnås med en fællesskabsaktion produkter, antal pilotprojekterne/markedsført sidenhen lader som sig overføre, udviklet som led i 53 antal støttemodtagere/endelige brugere, som aktionen rent faktisk har berørt, pr. brugertype og/eller pr. medietype (CD-ROM, Internet o. a. ). 93. 2. 2. Kvalitative • Mobilitetsaktioner: omfanget af SMV'emes effektive medvirken i processen mærkbare følgevirkninger for erhvervsuddannelsespolitikken og mobiliteten, ikke mindst uden for grænseregioner gruppen af Leonardo-praktikanter: professionel bedømmelse, foretaget af aktører beskæftiget med arbejdsanvisning (arbejdsformidlinger, vikarbureauer osv. ), af praktikantopholdenes værdi for deltagernes ansøgerprofil og beskæftigelses- egnethed virkning på uddannelses- og erhvervsvejledningen og på (re)integrationen på arbejdsmarkedet • Tværnationale projekter: inkorporering af en egentlig europæisk dimension i de nationale ordninger af anvendelse med konkurrencepolitikken på EU-plan, bl. a. med henblik på udvikling af et benchmarkingsystem erhvervsuddannelseskriterier forbindelse i fastlæggelse af en tværnational kvalifikationsprofil ("EUROPASS - Uddannelse"), bl. a. på sektorniveau, og anvendelse af fællesskabsreferencer for praksis. Samlet udgør disse indikatorer grundlaget for den løbende evaluering, som udføres i samarbejde mellem Kommissionen og de enkelte medlemsstater. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt budgetmyndigheden. 54 10. 1. Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen faste stillinger midlertidige stillinger 15 7 8 A B C Tjenestemaend eller midlertidigt ansatte Andre ressoucer (nat. eksperter - A7003) lait 1 1 32 Heraf Varighed ved anven delse af yderligere ressourcer ved anvendelse afeksisterende ressourcer i det pagaeldende generaldirek- torat eller den pagaeldende tjeneste 16 7 8 1 32 2000-2004 10. 2. De menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning (ECU) Tjenestemaend(*) Midlertidigt ansatte Andre ressoucer (nat. eksperter - A7003) I alt (*) Betob 16 200 000 540 000 185 000 16 925 000 | Ved anvendelse af de eksisterende ressourcer, der anvendes til forvaltning af foranstaltningen (beregnet ud fra afsnit A-l, A-2, A-4, A-5 et A-7) - årlige omkostninger. 108 000 x 30 mandar x 5 ar 108 000 x I mandar x 5 ar 1 nat. ekspert x 5 ar Beregn ingsmetode J 10. 3. Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost (nr. og betegnelse) (ECU) Belab Beregningsmetode A-7010 Udgifter til tjenesterejser 975 000 A-7030 Udgifter til mader og indkaldelser 1 365 000 15 medlemsstater x 20 tjenesterejser x 650 ECU/tjenesterejse x 5 ar (Jf. bemaerkning 1) ( 4 x 1 0) meder x 2 deltagere x 15 medlemsstater x 650 ECU x 5 ar (Jf. bemaerkning 2) A-7031 Udgifter til moder i udvalg og komite"er, hvis horing er obligatorisk i forbindelse med udstedelse af faellesskabsretsakter 1 alt 485 100 3 m0der x 3 deltagere x 15 medlemsstater x 650 ECU (753 liC'U for arbejds- markedets parter) x 5 ar (Jf. bemaerkning3) 1 2 825 100 I Bevillingerne findes inden for GD XXII's eksisterende bevillingsramme. 1. På grundlag af det antal tjenesterejser, der anses for nødvendige under det nuværende program, og i betragtning af at der i højere grad vil blive anvendt decentrale forvaltningsmetoder, der bl. a. kræver mere omfattende kontrol på stedet, må det forventede antal på tyve dages tjenesterejse pr. medlemsstat anses for et minimum. 55 De administrative bevillinger, som er nødvendige til dækning af konto A-7030 (Udgifter til møder og indkaldelser), vedrører følgende udgifter: • • fire årlige møder mellem de integrerede forvaltninger med deltagelse af to repræsentanter pr. medlemsstat ti årlige møder om specifikke emner i forbindelse med gennemførelsen af programmet, hver to repræsentanter pr. medlemsstat. især med deltagelse af 3. Følgende udgifter dækkes: tre årlige møder i udvalget for programmet med deltagelse af tre repræsentanter pr. medlemsstat (en regeringsrepræsentant og to repræsentanter for arbejdsmarkedets parter). 56 KONSEKVENSANALYSE Forslagets konsekvenser for virksomhederne, herunder især små og mellemstore virksomheder (SMV'er) Forslagets titel Forslag til Rådets afgørelse om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for erhvervsuddannelse (Leonardo da Vinci) Dokumentets referencenummer: XXXX Forslaget 1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet? ligger til afgørelse Kommissionens forslag i forlængelse af Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa" (KOM(97) 563 endelig udg. ) og bygger på traktatens artikel 126 og 127 vedrørende fremme af europæisk samarbejde på uddannelsesområdet og ungdomsområdet. Forslaget tager hensyn til erfaringerne fra Leonardo-programmets første fase (1994-1999), der kan aflæses af Kommissionens midtvejsevaluering (KOM(97) 399 endelig udg. ). Ved en styrkelse på europæisk plan af samarbejdet mellem de forskellige aktører i erhvervsuddannelsessektoren er det formålet at opbygge et europæisk uddannelsesområde, der fremmer livslang erhvervsuddannelse. Kommissionens forslag, der helt og holdent respekterer medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af erhvervsuddannelsessystemerne, og som på ingen måde tilsigter at harmonisere hverken love eller administrative bestemmelser på området, lægger vægt på tre politiske hovedpunkter, der står højt på medlemsstaternes fælles prioriteringsliste: • adgang for arbejdstagere og personer under erhvervsuddannelse til erhvervs- uddannelsesressourcerne • fremme af innovation på erhvervsuddannelsesområdet ved udforskning af nye veje på grundlag af erfaringerne fra de forskellige medlemsstater og endvidere udveksling og bred formidling af god praksis • forbedring af kendskabet til erhvervsuddannelsessystemerne, -ordningerne og -aktionerne i medlemsstaterne. tværnationale Forslagets bestemmelser om gennemførelsen foranstaltninger i artikel X og i bilaget til afgørelsen) er i overensstemmelse med traktatens relevante artikler og det kompetenceområde, Kommissionen har ifølge disse. (navnlig de seks Programmets tværnationale karakter i henseende til programmets tre mål (forbedre og styrke de unges integration i samfundet såvel som på arbejdsmarkedet - især ved hjælp af vekseluddannelse og lærlingeuddannelse, udvide og udbygge dels adgangen til 57 efteruddannelse på et kvalitativt højt niveau, dels mulighederne for at tilegne sig færdigheder hele livet igennem og konsolidere processen hen imod reintegration på arbejdsmarkedet for særligt udsatte grupper) sikrer gennem udvekslinger af erfaringer og god praksis samt ved udvikling af fælles undervisningsmetoder og -midler en samlet merværdi til gavn for udviklingen af en erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet, uden at medlemsstaternes kompetence derved anfægtes. 2. Hvem berøres af forslaget? Kommissionens forslag er rettet mod flere forskellige målgrupper: personer under erhvervsuddannelse (navnlig unge, der er i gang med deres første erhvervsmæssige uddannelse, uanset niveau - også videregående uddannelse), undervisere og uddannelsesinstitutioner, arbejdsmarkedets parter og erhvervsorganisationer på forskellige niveauer - herunder på fællesskabsplan, offentlige myndigheder og især lokale eller regionale myndigheder, virksomheder - bl. a. SMV'er (jf- nedenfor) og andre organer som f. eks. erhvervskamre eller -råd. Især virksomhedernes rolle tillægges stor betydning i afgørelsen. Bortset fra en række foranstaltninger, der har til formål at motivere unge til at deltage i vekseluddannelse i SMV'er (jf. nedenfor) og derved fremme mobiliteten i Europa, er der ikke tale om forskelsbehandling på grundlag af erhvervssektor eller virksomhedsstørrelse. Da størrelsen af virksomhederne (som modtagere og som udbydere afgrund-, efter- og videreuddannelse) ikke er et kriterium i sig selv, berøres SMV'erne af forslaget på samme måde som de store virksomheder. Med udsigt til udviklingen af et europæisk område for kundskaber og kvalifikationer må det dog forventes, at SMV'erne bliver stærkt repræsenterede - så meget desto mere som der yderligere er udsigt til en samordnet beskæftigelsesstrategi (som besluttet på Det Europæiske Råds møde i Luxembourg i november 1997), hvori SMV'erne spiller den primære rolle. 3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget? Virksomhederne og/eller de erhvervsorganisationer, som repræsenterer dem på forskellige niveauer (herunder på det europæiske niveau), deltager i kraft af deres engagement i tværnationale partnerskaber, som de har etableret sammen med aktører på erhvervsuddannelsesområdet, og hvori de hører til de bærende kræfter. SMV'erne og deres repræsentative organisationer vil få en vigtig rolle at spille i disse partnerskaber på såvel regionalt som sektorialt plan, hvad enten det drejer sig om tværnational mobilitet for personer under erhvervsuddannelse, udvikling af nye strategier som led i pilotprojekter eller etablering af konsortier, der dækker et bredt spektrum af aktiviteter på erhvervsuddannelsesområdet. Aktionerne gennemføres via tværnationale partnerskaber med frivillig deltagelse af virksomhederne, der påtager sig konkrete forpligtelser, herunder overholdelse af de generelle, fælles kvalitetsprincipper, der ligger til grund for programmet - både hvad angår mål og gennemførelsesbestemmelser (bl. a. mht. procedurerne for vejledning af praktikanter og for evaluering af de undervisningsmidler og -metoder, der udvikles som led i projektsamarbejdet). 58 4. a) Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få? For beskæftigelsen? - også Udvikling af kvalifikationer i hele den erhvervsaktive periode, bl. a. baseret på samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder, vil i høj grad kunne i forbindelse med den forbedre arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed grundlæggende erhvervsuddannelse. De tværnationale partnerskaber skal (i kraft af forskellige foranstaltninger under programmet) give sig udslag i udvikling af undervisningsmidler og -metoder, som sætter arbejdstagerne i stand til at tilegne sig kvalifikationer, der på den ene side er så omfattende som muligt og på den anden side i videst muligt omfang tilpasset de nye former for tilrettelæggelse af arbejde og produktion. Det er den bærende idé i partnerskaberne, at erfaringer indhøstet på fællesskabsplan gør det lettere at finde uddannelsesmæssige løsninger, som kan opfylde arbejdstagernes og virksomhedernes kvalifikationsbehov. Mulighederne for at finde beskæftigelse vil blive forbedret. b) For investeringerne og for etableringen af nye virksomheder De immaterielle investeringer i bl. a. menneskelige ressourcer er en af de vigtigste veje til forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne. I en verden, hvor arbejdets og produktionens tilrettelæggeise er i hastig udvikling, tjener oprettelsen af tværnationale partnerskaber med henblik på gennemførelse af erhvervsuddannelsesprojekter, der opfylder fremme etableringen af nye virksomheder (såvel i den private som i den kooperative sektor), ikke mindst i de nye sektorer, hvor der arbejdspladser. Erhvervsuddannelsens bidrag til udvikling af iværksætterånd er et af de stærke punkter i anden fase af Leonardo-programmet sammen med de tre andre mål, som Det Europæiske Råd har fastlagt i retningslinjerne for beskæftigelsen i medlemsstaterne. skiftende kvalifikationsbehov, er gode betingelser til at skabe for at c) For virksomhedernes konkurrenceevne? Virksomhedernes konkurrenceevne afhænger såvel af de ansattes kvalifikationer som af arbejdets og produktionens tilrettelæggelse. Efterforskning af forskellige systemer og udvikling af nyskabende strategier på erhvervsuddannelsesområdet samt udvikling af attesterede erhvervsundervisningsmidler og -metoder vil kunne bidrage til at højne arbejdstagernes og virksomhedernes kvalifikationsniveau til gavn for den europæiske integration. 5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager høide for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav osv. ^? Som nævnt ovenfor indeholder forslaget særlige bestemmelser til begunstigelse af SMV'ers (og deres repræsentative organisationers) deltagelse i anden fase af Leonardo da Vinci-programmet. Dette gælder ganske særlig aktionen "fysisk mobilitet" som led i vekseluddannelse og lærlingeuddannelse (som er et af kernepunkterne i Leonardo), i forbindelse med hvilken der foreslås tilskyndeforanstaltninger med henblik på at fremme det pædagogiske tilsyn og vejledningen af praktikanter i SMV'er. Desuden bevirker de foreslåede bestemmelser om begrænsning af mål, klarhed og gennemsigtighed - bl. a. ved en decentraliseret procedure, som bringer udvælgelsen 59 tættere på de berørte aktører - at det bliver nødvendigt at inddrage SMV'erne i gennemførelsen af programmet. Høring af de berørte kredse 6. Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse (RUEU) - et trepartsorgan nedsat af Rådet konsulteredes formelt den 4. -5. maj og var enig i forslaget (jf. bilag). Endvidere havde en række topembedsmænd med ansvar for erhvervsuddannelse i de respektive medlemsstater lejlighed til at gennemgå Kommissionens forslag på et uformelt møde den 27. og 28. april, og tilkendegav en meget positiv indstilling til forslaget. Endelig har Leonardo-udvalget for arbejdsmarkedets parter på for SMV'ernes repræsentative europæiske organisationer) fællesskabsplan og foretaget en grundig undersøgelse af midtvejsevalueringen af første fase af Leonardo (KOM(97) 399 endelig udg. ). (med repræsentanter 60 ISSN 0254-1459 KOM(98) 330 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 16 Katalognummer : CB-CO-98-364-DA-C ISBN 92-78-36947-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 61