eurovoc_concepts:
EU policy
economic policy
employment policy
environmental policy
sustainable development

text: 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/1 II (Forberedende retsakter) DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om miljø og beskæftigelse (Udvikling af et bæredygtigt Europa)« (98/C 235/01) Kommissionen besluttede den 24. november 1997 under henvisning til artikel 198 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgs- mål, som udpegede Giampaolo Pellarini til ordfører. Sektionens forslag til udtalelse blev vedtaget den 5. maj 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 355. plenarforsamling af 27. og 28. maj 1998, mødet den 28. maj 1998, enstemmigt følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Princippet om bæredygtig udvikling er nedfældet i præamblen til Amsterdam-traktaten, og blandt EU’s mål er en »afbalanceret og bæredygtig udvikling« og »et højt beskæftigelsesniveau« nært forbundet i samme punktum i artikel B. 1. 2. Den foreliggende meddelelse er et første skridt hen imod en sammenkædning af miljø og beskæftigelse, og det tages for givet, at denne indfaldsvinkel er nyttig og bør afspejles i udformningen af EU’s politik. 1. 3. For ØSU er der tale om et emne, man allerede har behandlet flere gange, navnlig i udtalelsen om »Økonomisk vækst og miljøet« (1), hvor et kapitel omhandler »en kontrolleret overgang til bæredygtig udvikling«, og hvor det hedder, at »i den nuværende (1) EFT C 155 af 21. 6. 1995. fase er både bæredygtig udvikling og jobskabelse stærkt påkrævede målsætninger, som bør forenes i kraft af et stærkt politisk engagement og ansvarlig deltagelse fra alle berørte parters side«. 1. 4. ØSU benytter lejligheden til at vende tilbage til emnet under hensyn til opfordringen fra Det Europæiske Råd i Luxembourg (december 1997) til at udarbejde en strategi, hvorefter miljøhensyn skal integreres i EF’s politikker og aktioner, samt den kommende evaluering af en sådan strategi på Cardiff-topmødet. 2. Bemærkninger til forbindelserne mellem miljø og beskæftigelse (kapitel 2) 2. 1. ØSU glæder sig over, at Kommissionen følger den strategi, der er slået til lyd for i ØSU’s tidligere udtalelser, navnlig i kapitlet »Forvaltning af overgan- gen«, og at den i kapitel 3 nævner en række specifikke støttepolitikker i de forskellige sektorer. C 235/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 2. 2. ØSU er også overbevist om, at uden et stærkt politisk signal, der målretter politikkerne hen imod en bæredygtig udvikling på EF-plan såvel som på nationalt, regionalt og lokalt plan, risikerer visse principper i traktaterne ikke at blive ført ud i livet. ØSU har allerede påpeget dette i den udtalelse, der blev fremsat i forbindelse med vedtagelsen af det 5. miljøprogram, hvor det anså programmet for uigennemførligt, hvis der ikke blev fastsat præcise »politiske prioriteter« (1), ikke blot på EF-plan, men også i medlemsstaterne. 2. 3. Den forpligtelse, EU også har påtaget sig på internationalt plan (1992 i Rio globalt og 1997 i Kyoto i forbindelse med klimaændring) om at målrette væksten ud fra nye kriterier om bevarelse af de naturlige ressourcer, skal effektivt respekteres og integreres i de forskellige foranstaltninger. I den nuværende fase kan denne indsats styrkes ved, at man drager nytte af alle erfaringer, der bedst muligt kan sikre beskyttelsen af miljøet og væksten i beskæftigelsen. Man bør dog gøre sig klart, at resultaterne ikke kan aflæses ud fra den enkelte foranstaltning, men ligger mere spredt og kun kan få større virkning, hvis man beslutsomt følger en strategi for »bæredygtig udvikling«. 2. 4. Af disse årsager mener ØSU ikke, at den forelig- gende meddelelse i tilstrækkelig grad uddyber visse grundlæggende begreber eller giver et fuldstændigt billede af, hvad der hidtil er blevet udført via programmer og politiske initiativer. Selve titlen giver indtryk af en for overfladisk 2. 5. sammenkædning af begreberne miljø, beskæftigelse og udvikling; især når man læser »Udvikling af et bæredygtigt Europa«, der ret beset ikke giver nogen mening eller i det mindste kun har en meget dunkel betydning. 2. 5. 1. For at opnå større klarhed ville det have været bedre at anvende udtryk, der allerede har en fast betydning, som f. eks. »Udvikling af et konkurrencedyg- tigt Europa som led i en bæredygtig udvikling«. 2. 6. I betragtning af arbejdsløshedens betydning og omfang i Europa er det endda risikabelt automatisk at sammenkæde miljøbeskyttelse og beskæftigelse, således som det tilsyneladende er underforstået i meddelelsen. Selv om begge mål skal integreres i alle EF-politikker, kan bekæmpelsen af arbejdsløsheden kun være resultatet af den samlede gennemførelse af sådanne politikker. 2. 6. 1. Man må ikke se bort fra, at miljøbeskyttelse og -bevarelse er en politik i sig selv ud over at have horisontale aspekter, og at evalueringen af projekternes og programmernes miljøindvirkning med fordel kan ledsages af et orienterende skema til evaluering af beskæftigelsesvirkningerne, der kan tjene til at påvise det positive samspil mellem de forskellige politikker, uden at man herved foregriber afgørelserne, der nøje skal være baseret på miljøhensyn. 2. 7. Meddelelsen begynder (punkt 1. 1) med konstate- ringen af, at »Vore EU-økonomier udvikler sig ikke på en bæredygtig måde«, men argumentationen fortsættes ikke konsekvent indtil påvisningen af, at det er nødven- digt at ændre den socio-økonomiske udviklingsmodel og anlægge en ny global strategi, hvor der drages nytte af ny viden og nye muligheder i erhvervslivet i overensstemmelse med, hvad der stilles i udsigt i Delors’ Hvidbog (se nedenfor) og tydeliggøres i det 5. program for bæredygtig udvikling. 2. 7. 1. Ved afslutningsvis at pege på mulige sektorbe- stemte foranstaltninger og aktioner inden for de eksiste- rende rammer giver Kommissionen indtryk af bevidst at se bort fra, at den nuværende vækstmodel ikke er nøglen til en radikal løsning af problemet, men kun kan mildne problemets alvor ved at udskyde de forudselige skader. Dette viser sig endnu tydeligere, når man konsta- 2. 8. terer, at man i meddelelsen ikke gør sig nogen som helst mere indgående og konkrete overvejelser om i det mindste tre afgørende punkter: — den europæiske arbejdsløshed er ikke konjunktur- bestemt, men strukturelt betinget; — på trods af den fundamentale rolle, som den teknolo- giske udvikling spiller for styrkelsen af den europæi- ske økonomis konkurrenceevne, kan man ikke med sikkerhed påstå, at den teknologiske fornyelse er i stand til at skabe flere arbejdspladser, end den erstatter, navnlig når det gælder traditionelt lønar- bejde; — det er illusorisk at tro, at der stadig findes en automatisk årsagssammenhæng mellem den økomi- ske vækstrate og faldet i arbejdsløsheden. (1) EFT C 287 af 4. 11. 1992. 2. 9. Af ovenstående fremgår det klart, at man for med held at kunne bekæmpe arbejdsløsheden må føre en global politik, der tager sigte på bæredygtig udvikling, 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/3 gør brug af en lang række instrumenter, overholder forureneren betaler-princippet og indgår som et led i fastsættelsen af miljøansvarsregler (1). deltidsarbejde, der især aftegner sig på informations- og konsulentvirksomhedsområdet, gør det lettere at forudse en vækst i atypiske arbejdsformer. 2. 10. Hvis man går ud fra analysen af, hvad bæredyg- tig udvikling betyder (denne analyse indgår også i Kommissionens meddelelse), er det klart, at for at følge dette mål er det nødvendigt på ny at drøfte de socio-økonomiske mekanismer, der for øjeblikket ligger til grund for produktion og forbrug af goder og tjenesteydelser. Sammenkædningen af miljø og beskæfti- gelse kan kun give maksimalt udbytte, hvis dette aspekt inddrages og konkret afspejles i de jobskabelsespolitik- ker, som de forskellige medlemsstater er i færd med at gennemføre. 2. 11. I denne forbindelse beklager ØSU, at de over- vejelser, der blev fremsat i kapitel X i Delors’ hvidbog om underudnyttelsen af arbejdskraften og overudnyttel- sen af naturressourcerne og om nødvendigheden af skatte- og afgiftsmæssige indgreb for at rette op på denne skævhed, ikke får en tilstrækkelig plads blandt de spørgsmål, der behandles i meddelelsen (2). 2. 11. 1. Kun på grundlag af denne strategi er det muligt med held at kombinere de to mærkesager, miljøbeskyttelse og jobskabelse, idet man ikke kun griber ind via skatterne, men via en lang række foranstaltninger, således at princippet om skatteneutralitet overholdes. 2. 12. Man skal indtage en dynamisk holdning, hvor man tilgodeser de nye behov for miljømæssig forebyggel- se og beskyttelse, de nye produktions- og økologiske forvaltningsmetoder, de nye teknologier og de nye tjenester vedrørende information og uddannelse, som overgangen til den »bæredygtige udvikling« indebærer. Kun således kan man indkredse de nye erhvervsprofiler og de nye arbejdspladser, der kan skabes, og samtidig drage nytte af den rolle, som de små og mellemstore virksomheder helt konkret kan spille. 2. 12. 1. I forbindelse med udviklingen af nye erhvervs- profiler og oprettelsen af nye arbejdspladser skal der tages særligt hensyn til bestemmelserne om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. 2. 13. Man bør i øvrigt ikke begrænse overvejelserne til kun at omfatte lønarbejde i industrien; de nye former for selvstændigt arbejde, kontraktmæssigt arbejde og 2. 14. I den ovenfor nævnte udtalelse om »Økonomisk vækst og miljøet« afviste man en automatisk forbindelse mellem miljøbeskyttelsesforanstaltninger og vækst i beskæftigelsen, og dette bekræftes i den omfattende dokumentation fra Kommissionens tjenestegrene vedrø- rende undersøgelser fra de senere år herom. Af disse undersøgelser fremgår det imidlertid, at miljøbeskyttel- sesforanstaltningerne, med anvendelse af de bedste tilgængelige teknologier, globalt har en positiv, om end ikke afgørende virkning på antallet af arbejdspladser og ofte kombineres med elementer af teknologisk fornyelse og rationalisering af produktionsprocesserne, der kan sikre virksomhedernes fortsatte konkurrenceevne, idet de således i det mindste bidrager til at sikre beskæfti- gelsen. 2. 14. 1. I udviklingen af nye produktionsprocesser, produkter og tjenesteydelser, der tilfredsstiller en ny efterspørgsel fra industrien, den offentlige forvaltning og forbrugerne, kan der opstå et positivt samspil, der dog kræver betydelige investeringer. 2. 15. Ud over den specielle »øko-industrielle« sektor, der helt specifikt opfylder efterspørgslen efter miljøbe- skyttelsesteknologier og -tjenester, og som udgør en ny vækstsektor, er det nødvendigt mere generelt at sondre mellem på den ene side foranstaltninger til reduktion og forebyggelse af forurening, der medfører yderligere omkostninger, men som på lang sigt viser sig i besparelser af råstoffer og energi, og således bidrager til øget produktivitet og til mindskede sociale omkostninger i forbindelse med miljøskader over et længere tidsrum, og på den anden side foranstaltninger til beskyttelse og genoprettelse af natur- og bymiljøet, der skaber nye arbejdspladser, både traditionelle og nyskabende. 2. 15. 1. I denne forbindelse bør der også nøje skelnes mellem de forskellige foranstaltningers finansieringsme- toder, idet førstnævnte foranstaltninger henvender sig til udbytteskabende, overvejende private sektorer (frem- stillingsindustrien, energiproduktion, transport), me- dens sidstnævnte kræver betydelige offentlige investe- ringer. (1) ØSU’s udtalelse om »Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg: Grønbog om erstatning for miljøskader« i EFT C 133 af 16. 5. 1994. (2) ØSU’s udtalelser om hvidbogen i EFT C 295 af 22. 10. 1994. 2. 16. Hvis man anvender en dynamisk og global strategi, kan det imidlertid konstateres, at de forskellige typer foranstaltninger kræver nye former for knowhow, færdigheder og konsulentvirksomhed, der kan tilveje- bringes ikke blot af den offentlige forvaltning og de offentlige institutioner, der skal forberede sig til denne opgave, men også af de servicevirksomheder, der kan C 235/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 tilbyde omfattende beskæftigelsesmuligheder. Beskæfti- gelsesresultaterne skal beregnes globalt og på mellem- lang sigt og under hensyn til de nødvendige omstrukture- ringer. inspiration til overvejelser, men begrænser sig til blot at give en oversigt over de foranstaltninger, der er mulige inden for rammerne af de eksisterende politikker. 2. 17. Da den »bæredygtige udvikling« er en målsæt- ning, der tilstræbes internationalt, kan Europa også drage fordel af eksport af rene teknologier og produkter og af knowhow, hvis man går hurtigere frem i denne retning. Også her kan der opnås en positiv indvirkning på beskæftigelsen. 2. 18. Også de centrale, regionale og lokale for- valtningers rolle skal undersøges nøjere, eftersom de kan indføre regler og incitamenter, der kan gøre det, der er til gavn for samfundet, tillokkende for private og således bidrage til, at det nuværende samfund gradvis orienteres mod en vækst, der er forenelig med miljøbe- skyttelse og bæredygtig udvikling. 2. 19. De forskellige økonomiske og sociale aktører kan som led i »delt ansvar« anspore, uddanne og informere med henblik på et »bæredygtigt« udviklings- mønster og forbrug ved at mobilisere deres organisa- tions- og samarbejdsressourcer. Af særlig interesse er allerede igangværende samarbejdseksperimenter mellem forskellige erhvervs-, fag- og miljøorganisationer, også på tværs af grænserne. 2. 20. Ud over et horisontalt uddannelses- og op- lysningsarbejde, der kan skabe nye beskæftigelsesformer i den såkaldte »servicesektor«, der omfatter frivillige organisationer, hvis indsats bør anerkendes og fremmes, skal der lægges vægt på en bedre miljøforvaltning i virksomhederne som led i Ecoaudit-systemet, som snart skal revideres med henblik på at opnå større udbredelse og bedre overensstemmelse med de små og mellemstore virksomheders, herunder især i håndværks- og mikro- virksomhedernes behov. Dette system er faktisk meget ujævnt udbredt på europæisk plan og skal i høj grad fremmes af medlemsstaterne. 2. 21. Specielt hvad angår de små virksomheder og håndværksvirksomhederne, gør ØSU opmærksom på, at det er nødvendigt at vedtage skræddersyede lovgiv- ningsforanstaltninger og skatteforanstaltninger for at gøre det lettere for dem at indføre miljønormerne. ØSU understreger især nødvendigheden af at støtte og lette brancheforeningernes rolle og virke. På grundlag af ovenstående virker Kommissio- 2. 22. nens meddelelse alt for forsigtig og giver ikke ny 3. Bemærkninger til støttepolitikkerne og de centrale aktioner (kapitel 3 og 4) 3. 1. I meddelelsen opregner man de allerede iværksat- te aktioner i de forskellige sektorer og de igangværende støttepolitikker og fremhæver visse centrale aktioner for fremtiden. Sidstnævnte del (kapitel 4) er den vageste og bør gives mere indhold og udbygges med praktiske forslag, der skaber forbindelse til sektoranalysen i del 3. 3. 2. På grundlag af den modtagne dokumentation og de initiativer, der er taget i medlemsstaterne, med aktiv medvirken fra og samarbejde blandt erhvervsorganisa- tioner og miljø- og forbrugersammenslutninger, foreslår ØSU visse emner, man bør se nærmere på. 3. 2. 1. N a t i o n a l e t i k k e r b e s k æ f t i g e l s e s p o l i - 3. 2. 1. 1. Det er vigtigt, at man lader tanken om bæredygtig udvikling indgå i retningslinjerne for fastlæg- gelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, så- ledes at der gives medlemsstaternes initiativer impulser ved fastlæggelsen af lokale og regionale beskæftigelses- pagter, der nyttiggør miljøressourcerne, stimulerer for- nyelse og fagkundskaber samt baner vejen for de relevante instrumenter for uddannelse og formidling af knowhow, navnlig med henblik på de små og mellem- store virksomheder. Disse pagter bør ikke begrænses til pilotforsøg, men bør indgå som et led i udnyttelsen af strukturfondene. 3. 2. 2. B y e n o g b y f o r n y e l s e n a f g ø r e n d e p r ø v e p o l i t i k k e r , d e r m i l j ø o g b e s k æ f t i g e l s e s o m d e n f o r n y s k a b e n d e k o m b i n e r e k a n 3. 2. 2. 1. Begrebet byområde er i de seneste år blevet stadig mere præcist, men er desværre i stadig højere grad forbundet med specielle forfaldssymptomer i storbyerne, som har en række problemer, der påvirker miljøet på en særlig måde. Man ser stadig tydeligere, at de gamle aktionsmønstre opgives, og begrebet byvækst erstattes lidt efter lidt af begrebet byvedligeholdelse. Ud fra nødvendigheden af at løse alle de miljøproblemer, som byen forvolder, opstår også en ny strategi, hvor byen 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/5 ikke længere bare ses som det sted, hvor folk bor, færdes og arbejder, men som en territorial enhed, der lever som et system af strømme og kredsløb, og hvis økologisk effektive og miljøvenlige forvaltning er en garanti for borgernes velfærd (1). 3. 2. 2. 2. Det er herefter klart, at bypolitik, dvs. plan- lægning, projektering og kontrol med bymiljøets udvik- ling såsom byplaner og planer for genbrug, håndtering eller bortskaffelse af affald samt energiplaner har en stærk indflydelse på, hvorledes man griber ind for at beskytte byområdernes økosystem og nedbringe forbruget af de eksisterende miljø- og pladsmæssige ressourcer. Det er afgjort muligt at forlige byernes udviklingsbehov med løsninger, der er forenelige med såvel miljøbeskyttelse som behovet for at skabe ny og varig beskæftigelse (2). 3. 2. 2. 3. For så vidt angår bygge- og boligsektoren kan det konstateres, at de iværksatte fordele og incitamenter med henblik på vedligeholdelse og genskabelse af den arkitektoniske arv kan mangedoble bymiljøets kvalitet. Indgrebene i forbindelse med den arkitektoniske arv er komplekse og forgrenede og omfatter forskellige områder og discipliner, fra byfornyelse til sanering af bykerner og forstæder, fra bevaring til genbrug af arealer i urbaniserede områder samt til samlet forbedring af vore byers miljøforhold. Energibesparelserne skal følges op af moder- 3. 2. 2. 4. niseringer af boligmassen samt en aktiv medinddragelse af forbrugerne, bl. a. ved hjælp af hensigtsmæssige incitamenter. Som det fremgår af dataene, har dette ikke blot positive miljøvirkninger, men indebærer også øgede beskæftigelsesmuligheder. 3. 2. 3. A f f a l d s h å n d t e r i n g Som led i den forebyggende strategi til reduk- 3. 2. 3. 1. tion af affaldsmængden ved kilden samt til differentieret indsamling og behandling med henblik på genbrug og genvinding er der ved at opstå nye erhvervsprofiler og nye beskæftigelsesmuligheder, som kan fremmes, jf. ØSU’s udtalelser om dette emne (3). (1) ØSU’s udtalelse om grønbogen om bymiljø i EFT C 269 af 14. 10. 1991. (2) ØSU’s udtalelse om »Bæredygtig udvikling på bygge- og boligområdet i Europa« i EFT C 355 af 21. 11. 1997. (3) Især udtalelsen om revisionen af Fællesskabets strategi for affaldshåndtering i EFT C 89 af 19. 3. 1997. 3. 2. 4. T r a n s p o r t 3. 2. 4. 1. ØSU har i forskellige udtalelser (4) understre- get behovet for en omstilling og en rationalisering af den offentlige transport, navnlig med hensyn til bytransporten, og nødvendigheden af, at miljøhensyn indgår i udvidelsen af de nationale og transeuropæiske net. Der bør igen satses på den sekundære jernbanetrans- port, og den lokale transport skal udbygges. 3. 2. 4. 2. Det er vigtigt at fremme udbredelsen af offentlig transport, således som det er fremhævet i ØSU’s udtalelse om grønbogen om transportens indvirkning på miljøet (5). 3. 2. 5. U d v i k l i n g e n a f o g A g e n d a 2 0 0 0 l a n d d i s t r i k t e r n e 3. 2. 5. 1. Det er svært at være overdrevent optimistisk med hensyn til Agenda 2000’s virkninger på beskæftigel- sen i landbruget. Man skal derfor fastlægge prioriterede aktioner, der lægger vægt på landbrugernes rolle i miljøbevarelsen, især hvad angår jordbundsforbedring, landskabsbevaring, skovrejsning, bekæmpelse af ørken- dannelse, bevarelse af biodiversiteten, beskyttelse af bjergområder, samt nye initiativer som f. eks. bonde- gårdsferie og biologisk produktion. 3. 2. 5. 2. Som led i nydefineringen af den fælles land- brugspolitik skal man via strukturfondene fremme omstillingen til økologisk landbrug og lægge vægt på nye erhverv, der kan tiltrække de unge. 3. 2. 5. 3. Men det er frem for alt i erkendelse af landbrugets centrale rolle i landdistrikternes økonomi og på grundlag af en konsekvent og effektiv politik for udvikling af landdistrikterne, der bl. a. tager sigte på at iværksætte ethvert nyttigt initiativ i sektorer som fødevareindustri, turisme, håndværk, transport, kom- munikation osv. , at man kan skabe betydelige mulighe- der for ny beskæftigelse, teknologisk fornyelse, moderni- sering og nye impulser for landdistrikternes samlede økonomi. 3. 2. 5. 4. For at fremme dette tiltag kan det være hensigtsmæssigt at skabe en forbindelse mellem det europæiske net af beskyttede arter, »Natura 2000« (Habitat-direktivet), og strukturfondene ved at indlem- me de naturlige levesteder, der er nævnt i Natura 2000, i mål 1 og 2. (4) ØSU’s udtalelse om »Kommissionens grønbog: Borgernes transportnet: Fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa« i EFT C 212 af 22. 7. 1996. ØSU’s udtalelse om »Kommissionens grønbog “Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet — Politiske muligheder for at internalisere de eksterne omkostninger ved transport inden for Den Europæiske Union”« i EFT C 56 af 24. 2. 1997. (5) EFT C 313 af 30. 11. 1992. C 235/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 3. 2. 5. 5. Forvaltningen af vandressourcerne, der er underlagt vandværksmyndighederne, og som er fremmet af rammedirektivet om vand, kan f. eks. være et vigtigt instrument til en ny strategi for fysisk planlægning. 3. 2. 6. M i l j ø u d d a n n e l s e o g - i n f o r m a t i o n s k o l e n o g i d e n f a g l i g e u d d a n - i n e l s e 3. 2. 6. 1. Det er i denne sektor, den største indsats bør gøres, dels for at omskole arbejdstagerne til nye erhverv, dels for at målrette de unge mod nye fag og nye fagkundskaber og endelig for at uddanne personalet i den offentlige forvaltning og erhvervs- og branchefo- reningerne samt de små selvstændige erhvervsdrivende i anvendelse af nye teknologier og miljøvenlig forvaltning. I denne forbindelse bør man ud over uddan- 3. 2. 6. 2. nelsestrukturerne i skolerne og erhvervsfagene også drage nytte af »Ecoaudit«-systemet, der fremmer en bedre miljøforvaltning i virksomhederne og indebærer efter- og videreuddannelse af ansatte og medarbejdere. 3. 2. 6. 3. På uddannelses- og oplysningsområdet kan erhvervs- og interesseorganisationerne spille en vigtig formålsfremmende rolle. 3. 2. 7. F o r s k n i n g o g u d v i k l i n g 3. 2. 7. 1. Som led i det nye rammeprogram skal man fremme forskning og udvikling med henblik på rene og forureningsbekæmpende teknologier, men også fremme et nyt syn på produktionsmetoderne og produkterne med henblik på bæredygtig vækst og forbrug. Den europæiske konkurrenceevne og den deraf følgende vækst afhænger af, i hvilket omfang man er i stand til at tage miljøbeskyttelsesudfordringen op og nyttiggøre og bevare naturressourcerne. Bruxelles, den 28. maj 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse til Europa- Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedskontrol og tilsyn« (98/C 235/02) januar 1998 under Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 30. henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgs- mål, som udpegede Leif E. Nielsen til ordfører og Sergio Colombo og Paul Verhaeghe til medordførere. Sektionen vedtog sin udtalelse den 5. maj 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 355. plenarforsamling af 27. og 28. maj 1998, mødet den 27. maj 1998, følgende udtalelse med 81 stemmer for og 3 hverken for eller imod. 1. Indledning 1. 1. I fortsættelse af Kommissionens meddelelse om forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed fra april 1997 (1) redegør Kommissionen i nærværende meddelelse for de vedtagne foranstaltninger med hensyn til op- bygningen af Kommissionens levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedskontroltjenester. 1. 2. Kommissionen beskriver desuden planerne ved- rørende den fremtidige kontrolindsats baseret på en undersøgelse og anbefalinger fra Generalinspektoratet for Tjenestegrenene om kontrolorganerne vedrørende levnedsmiddelsikkerhed (IGS-rapporten) (2). (1) KOM(97) 183 endelig udg. af 30. 4. 1997. (2) Étude du 13. octobre 1997 de l’Inspection Générale des Services (IGS) sur les organismes de contrôle pour la protection de la santé alimentaire


title: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill u l-kummissjoni tat-28 ta' Mejju 1998 dwar il-konklużjoni tal-Ftehim ta' Sħubija u Koperazzjoni bejn il-Komunitajiet Ewropej u l-Istati Membri tagħhom, fuq in-naħa l-waħda, u r-Repubblika tal-Moldova, fuq in-naħa l-oħra

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
ECSC Treaty
Moldova
agreement (EU)
cooperation agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 32 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 29 31998D0401 24. 6. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 181/1 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL U L-KUMMISSJONI tat-28 ta’ Mejju 1998 dwar il-konklużjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija u Koperazzjoni bejn il-Komunitajiet Ewropej u l-Istati Membri tagħhom, fuq in-naħa l-waħda, u r-Repubblika tal-Moldova, fuq in-naħa l-oħra (1) (98/401/KE, KEFA, Euratom) Il-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea tal-Faħam u l-Azzar, u b’mod partikolari l-Artikolu 95 tiegħu, IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 54(2), l-aħħar sentenza ta’ l-Arti- kolu 57(2), u l-Artikoli 66, 73c(2), 75, 84(2), 99, 100, 113 u 235, flimkien mat-tieni sentenza ta’ l-Artikolu 228(2) u t-tieni subpa- ragrafu ta’ l-Artikolu 228(3) tiegħu (1) Dan il-Ftehim ta’ Sħubija u Koperazzjoni kien iffirmat mar- Repubblika tal-Moldova fit-28 ta’ Novembru 1994 mill-Komunitajiet Ewropej u t-tnax-il Stat Membru f’dak iż-żmien. Wara t-tkabbir, Pro- tokoll Addizzjonali kien iffirmat mir-Repubblika tal-Moldova fil-15 ta’ Mejju 1997 biex jagħmilha possibbli għall-Awstrija, il-Finlandja u l-Isvezja li jsiru membri tal-Ftehim ġenb ma ġenb it-tnax-il Stat Mem- bru l-oħra u biex jintgħamlu uffiċjali l-verżjonijiet tal-Ftehim fil- lingwa Svediża u Finlandiża. il-Komunitajiet u l-Istati Wara t-tmiem tal-proċeduri meħtieġa, Membri tagħhom iddeċidew ukoll - dwar il-konklużjoni ta’ dan il-Ftehim ta’ Sħubija - li japplikaw b’mod provviżorju l-Protokoll Addizzjonali msemmi qabel sakemm jidħol fis-seħħ, skond l-Arti- kolu 4 tiegħu. Għalhekk, jinsab fl-edizzjonijiet Finlandiżi u Svediżi tal-Ġurnal Uffiċjali jkun dak li ser jintgħamel uffiċjali mill-Protokoll Addizzjonali. Il-Ftehim ta’ Sħubija u Koperazzjoni konkluż mar-Repubblika tal- Moldova għandi jidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Lulju 1998, wara li jkunu ntemmu mill-partijiet fid-29 ta’ Mejju 1998 in-notifiki rigward it-tmiem tal-proċeduri preskritti fl-Artikolu 105, it-tieni paragrafu, tal-Ftehim. it-test tal-Ftehim ta’ Sħubija li Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika, u b’mod partikolari t-tieni paragrafu ta’ l-Artikolu 101 tiegħu, Wara li kkunsidraw il-kunsens tal-Parlament Ewropew (2), Wara li kkonsultaw il-Kumitat Konsultattiv tal-KEFA u bil- kunsens tal-Kunsill, Wara li kkunsidraw l-approvazzjoni tal-Kunsill mogħtija skond l-Artikolu 101 tat-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea għall- Enerġija Atomika, Billi l-konklużjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija u Koperazzjoni bejn il-Komunitajiet Ewropej u l-Istati Membri tagħhom, min-naħa l-waħda, u r-Repubblika tal-Moldova, mill-oħra, iffirmat fit-28 ta’ Ġunju 1994 fi Brussel, għandu jikkontribwixxi għall-ksib ta’ l-għanijiet tal-Komunitajiet Ewropej; l-għan tal-Ftehim huwa li Billi jsaħħaħ l-irbit stabbilit b’mod partikolari bil-Ftehim bejn il-Komunità Ekonomika Ewropea u (2) ĠU C 339, 18. 12. 95, p. 48. 11/Vol. 29 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 33 l-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika u l-Unjoni tar- Repubbliki Soċjalisti Sovjetiċi dwar negozju u Koperazzjoni kum- merċjali u ekonomika, iffirmat fit-18 ta’ Diċembru 1989 u appro- vat bid-Deċiżjoni 90/116/KEE (1); Billi ċerti obbligi, li jipprovdi għalihom il-Ftehim ta’ Sħubija u Koperazzjoni barra l-ambitu tal-politika kummerċjali Komuni- tarja, jolqtu jew aktarx jolqtu l-arranġamenti preskritti minn atti Komunitarji adottati fl-oqsma tad-dritt ta’ stabbiliment, trasport u t-trattament ta’ impriżi; Billi l-Ftehim imsemmi jimponi fuq il-Komunità Ewropea ċerti obbligi dwar movimenti ta’ kapital u pagamenti bejn il-Komunità u r-Repubblika tal-Moldova; Billi, barra minn hekk, sakemm il-Ftehim imsemmi jolqot id-Direttiva tal-Kunsill 90/434/KEE tat-23 ta’ Lulju 1990 dwar is-sistema komuni ta’ tassazzjoni applikabbli għal inkorporazzjo- nijiet, diviżjonijiet, trasferimenti ta’ assi u skambi ta ishma li jik- konċernaw kumpaniji fi Stati Membri differenti (2), u d-Direttiva tal-Kunsill 90/435/KEE tat-23 ta’ Lulju 1990 dwar is-sistema komuni ta’ tassazzjoni applikabbli fil-każ ta’ kumpaniji prinċipali u sussudjarji ta’ Stati Membri differenti (3),li huma bbażati fuq l-Artikolu 100 tat-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea, dak l-Artikolu għandu jintuża bħala bażi legali; Billi ċerti disposizzjonijiet tal-Ftehim imsemmi jimponu fuq il-Komunità obbligi fil-qasam tal-provvista ta’ servizzi li jmorru lilhinn mill-qafas ta’ minn konfini għall-oħra; Billi għal ċerti disposizzjonijiet tal-Ftehim imsemmi li għandhom jistabilixxi ikunu implimentati mill-Komunità, l-Komunità Ewropea ma jagħmel ebda disposizzjoni għal setgħat speċifiċi; billi huwa għalhekk meħtieġ li wieħed jirrikorri għall- Artikolu 235 tat-Trattat, it-Trattat li il-Komunità Ewropea, il-Komunità Ewropea tal-Faħam u l-Azzar u l-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika. It-testi huma annessi ma’ din id-Deċiżjoni. Artikolu 2 1. Il-posizzjoni li għandha tkun adottata mill-Komunità fil- Kunsill ta’ Koperazzjoni u l-Kumitat ta’ Koperazzjoni għandha tkun iddeterminata mill-Kunsill, fuq proposta mill-Kummissjoni, jew, skond id-disposizzjonijiet relevanti tat-Trattati li jistabbilixxu l-Komunità Ewropea, il-Komunità Ewropea tal-Faħam u l-Azzar u l-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika. xieraq, mill-Kummissjoni, f’kull fejn każ 2. Skond l-Artikolu 83 tal-Ftehim ta’ Sħubija u Koperazzjoni, il-President tal-Kunsill għandu jippresiedi l-Kunsill ta’ Koperaz- zjoni u għandu jippreżenta l-posizzjoni tal-Komunità. Rappreżen- tant tal-Kummissjoni għandu jippresiedi l-Kumitat ta’ Koperaz- zjoni skond ir-regoli tiegħu u għandu jippreżenta l-posizzjoni tal-Komunità. interni li Id-deċiżjoni jkunu ppubblikati r-rakkomandazzjonijiet tal- Kunsill ta’ Koperazzjoni u l-Kumitat ta’ Koperazzjoni fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej għandha tittieħed fuq bażi ta’ każ b’każ mill-Kunsill u l-Kummissjoni. Artikolu 3 Il-President jipprovdi tal-Kunsill għandu jagħti n-notifika li għaliha l-Artikolu 105 tal-Ftehim f’isem il-Komunità Ewropea. Il-President tal-Kummissjoni għandu jagħti notifika tali f’isem il-Komunità Ewropea tal-Faħam u l-Azzar u l-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika. IDDEĊIDEW KIF ĠEJ: Artikolu 1 Magħmul fi Brussel, fit-28 ta’ Mejju 1998. Il-Ftehim ta’ Sħubija u Koperazzjoni bejn il-Komunitajiet Ewropej u l-Istati Membri tagħhom, fuq in-naħa l-waħda, u r-Repubblika tal-Moldova, flimkien mal-protokoll, dikjarazzjonijiet u skambju ta’ ittri, huma b’dan approvati f’isem fuq in-naħa l-oħra, Għall-Kummissjoni F’isem il-Kunsill J. SANTER Il-President Il-President M. FISHER (1) ĠU L 68, 15. 03. 90, p. 1. (2) ĠU L 225, 20. 08. 90, p. 1. (3) ĠU L 225, 20. 08. 90, p. 6


title: Informe de la Comisión al Consejo relativo al régimen de almacenamiento público de la leche desnatada en polvo

eurovoc_concepts:
intervention buying
intervention stock
milk protein
public stock
skimmed milk powder

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 28. 05. 1998 COM(1998) 341 final INFORME DE LA COMISIÓN AL CONSEJO relativo al régimen de almacenamiento público de la leche desnatada en polvo I. INTRODUCCIÓN En el marco del compromiso de precios adoptado el 22 de junio de 1995, el Consejo dio su acuerdo acerca de una modificación del régimen de intervención de la leche desnatada en polvo. Esta modificación figura en el Reglamento (CE) n° 1538/95 que modifica el Reglamento (CEE) n° 804/68 por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la leche y de los productos lácteos. La adopción de este Reglamento se acompañó de la siguiente declaración: "El Consejo solicita a la Comisión que le presente, en un plazo de dos años, un informe sobre la aplicación de este Reglamento y sus consecuencias sobre las características de la leche en polvo comprada en régimen de intervención. Este informe se acompañará, en su caso, de las propuestas apropiadas relativas, en particular, a una revisión del límite inferior del 31,4%, teniendo en cuenta el estado de adopción de una norma Codex Alimentarius para la leche desnatada en polvo, y al posible establecimiento de una bonificación del precio de compra de la leche desnatada en polvo con un contenido de materia proteica superior al 37,7%". El presente documento tiene como objetivo responder a esta solicitud de examen. II. LEGISLACIÓN ACTUAL El artículo 7 del Reglamento (CEE) n° 804/68 establece, en particular, que los organismos de intervención comprarán al precio de intervención la leche desnatada en polvo que tenga un contenido mínimo en peso de materia proteica del 35,6% sobre el extracto seco magro. No obstante, también se comprará la leche descremada en polvo cuyo contenido de materia proteica del extracto seco magro sea de al menos 31,4% e inferior al 35,6%. En este caso, el precio de compra será igual al precio de intervención reducido en un 1,75% por cada punto de porcentaje por debajo del 35,6%. Las disposiciones de aplicación del almacenamiento público de la leche desnatada en polvo se establecen en el Reglamento (CE) n° 322/96. Finalmente, hay que recordar que las disposiciones del artículo 7 del Reglamento (CEE) n° 804/68 prohiben toda manipulación del contenido de proteínas de la leche desnatada en polvo ofrecida a la intervención pública. III. EXPERIENCIA DEL RÉGIMEN EN 1996 Y 1997. El régimen de intervención modificado se aplica desde el 1 de marzo de 1996 habiéndose caracterizado los dos primeros años de aplicación por compras más o menos importantes. Así pues, las cantidades ofrecidas se elevaron a 123. 586 toneladas en 1996 y a 35. 060 toneladas en 1997, lo que representa 158. 647 toneladas en total. El reparto de esta cantidad según el contenido de materia proteica se indica en el cuadro siguiente: Cuadro: Reparto de las cantidades de leche desnatada en polvo ofrecidas a la intervención pública en 1996 y 1997 según el contenido de proteínas. B D F 1RL S UK EU menos de 31,4% de 31,4 a 35,5% de 35,6 a 37,5% de 37,6 a 38,5% mas de 38,5% 0 0 1361 2829 402 0 0 4316 8512 8847 100 4407 14173 4452 1376 0 40 20187 25762 10706 0 0 621 750 1527 0 0 4431 12978 30869 100 4447 45089 55284 53727 4592 21675 24508 56695 2898 48279 158647 Estos datos permiten comprobar que: - - la cantidad rechazada debido a un contenido de proteínas inferior al mínimo de 31,4% no es significativa (0,06% de la cantidad total ofrecida); la cantidad de leche en polvo a la que se aplicó una reducción del precio de intervención es muy limitada (2,8% de la cantidad total ofrecida); - dos tercios de la leche en polvo ofrecida posee un contenido de proteínas superior al 37,5%. Por otra parte, hay que señalar que los datos que figuran en el cuadro reflejan de forma adecuada los valores medios registrados del contenido de proteínas de la leche cruda en los Estados miembros en cuestión. Finalmente, los datos comunicados por los Estados miembros permiten evaluar la repercusión presupuestaria de las disposiciones relativas al porcentaje de materia proteica de la leche desnatada en polvo ofrecida a la intervención. El valor total de la leche desnatada en polvo adquirida en 1996 y 1997 se eleva a aproximadamente 250 millones de ecus (123. 486 toneladas adquiridas a un precio de 2. 055,2 ecus por tonelada). La reducción aplicada al precio de intervención de las 4. 447 toneladas cuyo contenido de proteínas era inferior al 35,6% asciende a aproximadamente 110. 000 ecus, lo que representa el 0,4% del valor total. Si, por el contrario, se hubiese establecido el pago de un suplemento para la leche en polvo con un contenido de proteínas superior al 36,6%, habría resultado un gasto adicional de aproximadamente 9,5 millones de ecus. En el caso de una bonificación cuando el porcentaje sea superior al 37,5%, el gasto adicional se habría elevado a aproximadamente 8,2 millones de ecus. En definitiva, la Comisión considera que la aplicación del nuevo régimen de intervención para la leche desnatada en polvo no ha acarreado dificultades notables ni tenido efectos negativos en el mercado. IV. EVOLUCIÓN DE LOS TRABAJOS DEL CODEXALIMENTA RMS Durante la reunión de la Comisión del Codex Alimentarius de julio de 1997, no fue posible realizar ningún progreso en relación con la adopción de una nueva norma para la leche en polvo. La próxima reunión de esta Comisión tendrá lugar en junio de 1999, por lo que está excluida la adopción de la nueva norma antes de dicha fecha. Hay que recordar que la nueva norma propuesta establece el principio de la estandarización de la materia proteica de la leche en polvo, y establece un contenido mínimo del 34% m/m (expresado en extracto seco magro). Este porcentaje del 34% por ciento, que debe interpretarse como un criterio de exclusión, debe compararse con el porcentaje mínimo del 31,4% establecido para las compras de intervención de leche desnatada en polvo. En este mismo contexto, hay que señalar que el 18 de diciembre de 1997 el Consejo adoptó el Reglamento (CE) n° 2597/97 por el que se establecen las normas complementarias de la organización común de mercados en el sector de la leche y de los productos lácteos en lo que se refiere a la leche de consumo. A través de este Reglamento, el Consejo confirmó, en particular, el principio de prohibición de la estandarización de la materia proteica de la leche de consumo. No obstante, la Comisión se ha comprometido a examinar las consecuencias de las normas adoptadas para los productos lácteos en el marco del Codex Alimentarius. V. CONCLUSIONES. Teniendo en cuenta los elementos expuestos, la Comisión considera que no se justifica la inclusión de modificaciones en el régimen de intervención pública de la leche desnatada en polvo tal como se viene aplicando desde el 1 de marzo de 1996. En particular, • en lo que se refiere a la norma del Codex Alimentarius, hay que señalar que no se ha realizado ningún progreso hasta el momento y que no podrá adoptarse ninguna decisión antes de junio de 1999; • en lo que se refiere a una posible bonificación del precio de compra de la leche desnatada en polvo con un contenido de materia proteica superior al 37,5%, hay que destacar que dicha disposición acarrearía gastos suplementarios y un mayor recurso a la intervención pública; por consiguiente, la Comisión considera que si se decidiera dicha medida, debería acompañarse de otras que neutralizaran sus efectos, en particular, en el plano presupuestario. 4- ISSN 0257-9545 COM(98) 341 final DOCUMENTOS ES 03 10 15 17 N° de catálogo : CB-CO-98-350-ES-C ISBN 92-78-36802-4 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo 5~


title: Verordening (EG) nr. 1094/98 van de Commissie van 28 mei 1998 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van op basis van granen en rijst verwerkte producten

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 155/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 5. 98 VERORDENING (EG) Nr. 1094/98 VAN DE COMMISSIE van 28 mei 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer van op basis van granen en r¶st verwerkte producten DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), inzonderheid op artikel 13, lid 3, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappel¶ke ordening van de r¶stmarkt (3), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 192/98 (4), inzonderheid op artikel 13, lid 3, Overwegende dat volgens artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 en artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/95 het verschil tussen de noteringen of de pr¶zen op de wereldmarkt voor de in artikel 1 van deze verorde- ningen genoemde producten en de pr¶zen van deze producten in de Gemeenschap kan worden overbrugd door een restitutie b¶ de uitvoer; Overwegende dat krachtens artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/95 de restituties moeten worden vastgesteld met inachtneming van de bestaande situatie en de voor- uitzichten voor de ontwikkeling, enerz¶ds van de beschik- bare hoeveelheden granen, r¶st en breukr¶st, evenals van hun pr¶zen op de markt van de Gemeenschap, en anderz¶ds van de pr¶zen van granen, r¶st en breukr¶st en de producten in de sector granen op de wereldmarkt; dat krachtens deze artikelen ook waarborgen moeten worden geschapen dat op de graan- en r¶stmarkten een evenwich- tige toestand heerst en een natuurl¶ke ontwikkeling op het gebied van de pr¶zen en de handel plaatsvindt en dat bovendien rekening moet worden gehouden met het economische aspect van de bedoelde uitvoer en de nood- zaak verstoringen op de markt van de Gemeenschap te verm¶den; Overwegende dat Verordening (EG) nr. 1518/95 van de Commissie (5), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2993/ 95 (6), betreffende de regeling voor de invoer en de uitvoer van op basis van granen en r¶st verwerkte producten in artikel 4 de specifieke criteria heeft vastgesteld waarmee rekening moet worden gehouden voor de berekening van de restitutie voor deze producten; (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (4) PB L 20 van 27. 1. 1998, blz. 16. (5) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 55. (6) PB L 312 van 23. 12. 1995, blz. 25. Overwegende dat het wensel¶k is de aan bepaalde verwerkte producten toe te kennen restitutie, al naar gelang van het product, hoger of lager vast te stellen volgens het asgehalte, het gehalte aan ruwe celstof, het gehalte aan doppen, het eiwitgehalte, het vetgehalte of het zetmeelgehalte, daar deze gehaltes van b¶zondere bete- kenis z¶n voor de hoeveelheid basisproduct die werkel¶k voor de vervaardiging van het verwerkte product is gebruikt; ten aanzien van maniokwortel en Overwegende dat, andere tropische wortels en knollen en het daarvan vervaardigde meel, het economische aspect van de in het b¶zonder gezien de aard en de uitvoeren die, herkomst van deze producten, zouden kunnen worden overwogen, op het ogenblik geen vaststelling van een restitutie b¶ uitvoer behoeft; dat het voor bepaalde verwerkte producten, gezien het geringe aandeel van de Gemeenschap aan de wereldhandel, op het ogenblik niet noodzakel¶k is een restitutie b¶ uitvoer vast te stellen; Overwegende dat de situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor zekere producten een differentiatie van de restitutie, naar gelang van de bestemming, nodig kunnen maken; Overwegende dat de restitutie eenmaal per maand moet worden vastgesteld; dat z¶ in de tussent¶d kan worden gew¶zigd; Overwegende dat bepaalde verwerkte producten op basis van maïs een warmtebehandeling kunnen ondergaan, waardoor een restitutie zou kunnen worden uitgekeerd die niet overeenstemt met de kwaliteit van het product; dat duidel¶k moet worden aangegeven dat deze producten, die voorgegelatineerd zetmeel bevatten, niet in aanmer- king komen voor uitvoerrestituties; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties b¶ uitvoer van de in artikel 1, lid 1, onder d), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 en in artikel 1, lid 1, onder c), van Verordening (EG) nr. 3072/95 bedoelde producten, waarop Verordening (EG) nr. 1518/95 van toepassing is, worden vastgesteld in overeenstemming met de b¶lage b¶ deze verordening. 29. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 155/39 Deze verordening treedt in werking op 29 mei 1998. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 28 mei 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 28 mei 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer van op basis van granen en r¶st verwerkte producten (in ecu/ton) (in ecu/ton) Productcode 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Bedrag van de restitutie 50,29 43,10 43,10 71,75 48,79 32,22 32,22 64,66 50,29 43,10 43,10 44,17 74,14 20,18 48,79 71,75 35,80 28,64 20,18 57,47 46,70 71,75 71,75 95,66 76,53 28,64 30,43 Productcode 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Bedrag van de restitutie 53,88 41,31 20,18 19,78 19,78 4,95 8,98 35,21 85,14 39,56 39,56 57,47 57,47 57,47 57,47 41,04 41,04 0,00 66,64 51,02 66,64 51,02 51,02 66,64 51,02 69,83 48,47 51,02 (1) Er worden geen restituties toegekend voor producten die een warmtebehandeling hebben ondergaan waardoor het zetmeel is voorgegelatineerd. (2) De restituties worden toegekend overeenkomstig de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 2730/75 van de Raad (PB L 281 van 1. 11. 1975, blz. 20). NB: Productcodes en voetnoten: zie de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 3846/87 van de Commissie (PB L 366 van 24. 12. 1987, blz. 1)


title: Verordnung (EG) Nr. 1093/98 der Kommission vom 28. Mai 1998 bezüglich der im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 eingereichten Angebote für die Ausfuhr von Hafer

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 29. 5. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 155/37 VERORDNUNG (EG) Nr. 1093/98 DER KOMMISSION vom 28. Mai 1998 bez(cid:129)glich der im Rahmen der Ausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 eingereichten Angebote f(cid:129)r die Ausfuhr von Hafer DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungs- bestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gew(cid:132)hrung von Ausfuhrerstat- tungen und zur Festlegung der bei St(cid:148)rungen im Getrei- desektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2052/97 (4), insbesondere auf Artikel 7, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1773/97 der Kommission vom 12. September 1997 (cid:129)ber eine beson- dere Interventionsmaßnahme f(cid:129)r Getreide in Finnland und Schweden (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 837/98 (6), insbesondere auf Artikel 8, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Eine Ausschreibung der Erstattung f(cid:129)r die Ausfuhr aus Finnland und Schweden von in diesen beiden L(cid:132)ndern erzeugtem Hafer nach allen Drittl(cid:132)ndern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1773/97 er(cid:148)ffnet. Nach Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der 1766/92 beschließen, der Verordnung Ausschreibung nicht stattzugeben. (EWG) Nr. Unter Ber(cid:129)cksichtigung insbesondere der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 ist die Fest- setzung einer H(cid:148)chsterstattung nicht angezeigt. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die im Rahmen der Ausschreibung der Erstattung bei der Ausfuhr von Hafer gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1773/ 97 vom 22. bis zum 28. April 1998 eingereichten Ange- bote werden nicht ber(cid:129)cksichtigt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 29. Mai 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 28. Mai 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 287 vom 21. 10. 1997, S. 14. (5) ABl. L 250 vom 13. 9. 1997, S. 1. (6) ABl. L 119 vom 22. 4. 1998, S. 14


title: Reglamento (CE) n° 1089/98 de la Comisión de 28 de mayo de 1998 por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de la leche y de los productos lácteos

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product

text: L 155/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 5. 98 REGLAMENTO (CE) No 1089/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 28 de mayo de 1998 por el que se fijan las restituciones a la exportaci(cid:155)n en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece una organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1587/96 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 17, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 17 del Reglamento (CEE) no 804/68, la diferencia entre los precios en el comercio internacional de los productos contemplados en el art(cid:146)culo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n, dentro de los l(cid:146)mites derivados de los acuerdos celebrados con arreglo al art(cid:146)culo 228 del Tratado; Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el Regla- mento (CEE) no 804/68, restituciones para los productos contemplados en el art(cid:146)culo 1 del citado Regla- mento que se exporten en su estado natural deben fijarse tomando en consideraci(cid:155)n: las (cid:190) la situaci(cid:155)n y las perspectivas de evoluci(cid:155)n en el mercado de la Comunidad, en lo que se refiere al precio de la leche y de los productos l(cid:145)cteos y las disponibilidades de los mismos, y, en el comercio internacional, en lo que se refiere a los precios de la leche y de los productos l(cid:145)cteos, (cid:190) los gastos de comercializaci(cid:155)n y los gastos de trans- porte m(cid:145)s favorables desde el mercado de la Comu- nidad hasta los puertos u otros lugares de exportaci(cid:155)n de la Comunidad, y los gastos de env(cid:146)o hasta los pa(cid:146)ses de destino, (cid:190) los objetivos de la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos, que son garantizar a dichos mercados una situaci(cid:155)n equili- brada y un desarrollo natural a nivel de los precios y de los intercambios, (cid:190) los l(cid:146)mites derivados de los acuerdos celebrados con arreglo al art(cid:146)culo 228 del Tratado, (cid:190) el inter(cid:130)s por evitar perturbaciones en el mercado de la Comunidad, (cid:190) el aspecto econ(cid:155)mico de las exportaciones previstas; Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el apar- tado 5 del art(cid:146)culo 17 del Reglamento (CEE) no 804/68, los precios de la Comunidad se determinan teniendo en cuenta los precios practicados m(cid:145)s favorables para la (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. exportaci(cid:155)n, estableci(cid:130)ndose los precios del comercio internacional teniendo en cuenta, en particular: a) los precios practicados en los mercados de terceros pa(cid:146)ses; b) los precios m(cid:145)s favorables a la importaci(cid:155)n procedente de terceros pa(cid:146)ses en los terceros pa(cid:146)ses de destino; c) los precios a nivel de producci(cid:155)n comprobados en los terceros pa(cid:146)ses exportadores, teniendo en cuenta, en su caso, las subvenciones concedidas por dichos pa(cid:146)ses; d) los precios de oferta franco frontera de la Comunidad; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el apar- tado 3 del art(cid:146)culo 17 del Reglamento (CEE) no 804/68, la situaci(cid:155)n del mercado mundial o las exigencias espec(cid:146)ficas de determinados mercados pueden requerir la diferencia- ci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n para los productos contemplados en el art(cid:146)culo 1 del citado Reglamento de acuerdo con su destino; Considerando que el apartado 3 del art(cid:146)culo 17 del Regla- mento (CEE) no 804/68 prev(cid:130) que se fijen por lo menos una vez cada cuatro semanas la lista de los productos para los que se concede una restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n y el importe de la misma; que, no obstante, el importe de la restituci(cid:155)n puede mantenerse al mismo nivel durante m(cid:145)s de cuatro semanas; Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 12 del Reglamento (CE) no 1466/95 de la Comisi(cid:155)n, de 27 de junio de 1995, por el que se establecen las modalidades particulares de aplicaci(cid:155)n de las restituciones a la exporta- ci(cid:155)n en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento la restituci(cid:155)n concedida para los (CE) no 897/98 (4), productos l(cid:145)cteos azucarados es igual a la suma de dos elementos; que uno de ellos tiene en cuenta la cantidad de productos l(cid:145)cteos, y se calcula multiplicando el importe de base por el contenido de productos l(cid:145)cteos del producto en cuesti(cid:155)n; que el otro tiene en cuenta la cantidad de sacarosa a(cid:157)adida y se calcula multiplicando por el contenido de sacarosa del producto entero el importe de base de la restituci(cid:155)n aplicable el d(cid:146)a de la exportaci(cid:155)n a los productos contemplados en la letra d) del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece una organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector del az(cid:156)car (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1599/96 (6); que, no obstante, este (cid:156)ltimo elemento s(cid:155)lo se tiene en cuenta si la sacarosa a(cid:157)adida se ha producido a partir de remolacha o ca(cid:157)a de az(cid:156)car cosechadas en la Comunidad; (3) DO L 144 de 28. 6. 1995, p. 22. (4) DO L 126 de 29. 4. 1998, p. 22. (5) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (6) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 43. 29. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 155/27 Considerando que el tipo de la restituci(cid:155)n para los quesos se calcula para productos destinados al consumo directo; que las cortezas y desperdicios del queso no son productos que cumplan tal destino; que, para evitar cual- quier confusi(cid:155)n de interpretaci(cid:155)n, procede precisar que los quesos de un valor franco frontera inferior a 230,00 ecus/100 kg no se benefician de la situaci(cid:155)n; Considerando que el Reglamento (CEE) no 896/84 de la Comisi(cid:155)n (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CEE) no 222/88 (2), ha previsto disposiciones complementarias en lo que se refiere a la concesi(cid:155)n de las restituciones cuando tengan lugar cambios de campa(cid:157)a; que dichas disposiciones prev(cid:130)n la posibilidad de diferen- ciar las restituciones en funci(cid:155)n de la fecha de fabricaci(cid:155)n de los productos; Considerando que, al efectuar el c(cid:145)lculo del importe de la restituci(cid:155)n de los quesos fundidos, no deber(cid:145)n tenerse en cuenta las posibles cantidades de case(cid:146)na y/o de caseinatos que se a(cid:157)adan; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de dichas modalidades a la situaci(cid:155)n actual de los mercados en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos y, en particular, a los precios de dichos productos en la Comunidad y en el mercado mundial conduce a fijar la restituci(cid:155)n para los productos a los importes consignados en el Anexo del presente Regla- mento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la leche y de los productos l(cid:145)cteos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 1. Se fijan, en los importes consignados en el Anexo, las restituciones a la exportaci(cid:155)n contempladas en el art(cid:146)culo 17 del Reglamento (CEE) no 804/68 para los productos exportados en su estado natural. 2. No se fija ninguna restituci(cid:155)n para las exportaciones al destino no 400 de los productos de los c(cid:155)digos NC 0401, 0402, 0403, 0404, 0405 y 2309. 3. No se fija ninguna restituci(cid:155)n para las exportaciones a los destinos nos 022, 024, 028, 043, 044, 045, 046, 052, 404, 600, 800 y 804 de los productos del c(cid:155)digo NC 0406. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 29 de mayo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 28 de mayo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 91 de 1. 4. 1984, p. 71. (2) DO L 28 de 1. 2. 1988, p. 1. L 155/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 5. 98 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 28 de mayo de 1998, por el que se fijan las restituciones a la exportaci(cid:155)n en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos (en ecus/100 kg peso neto, salvo indicaci(cid:155)n en contrario) C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 10 11 9000 0402 10 19 9000 0402 10 91 9000 0402 10 99 9000 0402 21 11 9200 0402 21 11 9300 0402 21 11 9500 0402 21 11 9900 0402 21 17 9000 0402 21 19 9300 0402 21 19 9500 0402 21 19 9900 0402 21 91 9100 0402 21 91 9200 0402 21 91 9300 0402 21 91 9400 0402 21 91 9500 0402 21 91 9600 0402 21 91 9700 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * + 970 * * * + + 970 * * * 970 * * * + + 970 * * * + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 2,327 (cid:190) 2,327 (cid:190) 2,327 (cid:190) 3,597 (cid:190) 2,327 (cid:190) 3,597 (cid:190) 4,551 (cid:190) (cid:190) 4,551 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 10,50 (cid:190) 15,77 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 15,77 (cid:190) 38,32 59,85 66,00 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 75,22 110,55 129,01 68,00 68,00 0,6800 0,6800 68,00 90,54 95,38 102,60 68,00 90,54 95,38 102,60 103,34 104,05 105,34 112,58 115,09 124,73 130,38 0402 21 91 9900 0402 21 99 9100 0402 21 99 9200 0402 21 99 9300 0402 21 99 9400 0402 21 99 9500 0402 21 99 9600 0402 21 99 9700 0402 21 99 9900 0402 29 15 9200 0402 29 15 9300 0402 29 15 9500 0402 29 15 9900 0402 29 19 9200 0402 29 19 9300 0402 29 19 9500 0402 29 19 9900 0402 29 91 9100 0402 29 91 9500 0402 29 99 9100 0402 29 99 9500 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 136,76 103,34 104,05 105,34 112,58 115,09 124,73 130,38 136,76 0,6800 0,9054 0,9538 1,0262 0,6800 0,9054 0,9538 1,0262 1,0334 1,1258 1,0334 1,1258 (cid:190) (cid:190) 11,31 13,85 16,84 (cid:190) (cid:190) 11,31 13,85 16,84 (cid:190) 19,91 (cid:190) 19,91 (cid:190) (cid:190) 63,94 63,94 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0,2555 0,3067 0,4077 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0,2555 0,3067 0,4077 (cid:190) 0,4245 0,3832 0,6600 (cid:190) 0,4245 0,3832 29. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 155/29 C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n C(cid:155)digo del producto Destino (*) 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 970 * * * + + + + 970 * * * + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 0,6600 0,7522 0,7522 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 66,85 66,85 89,73 94,53 101,68 102,44 0,6685 0,6685 0,8973 0,9453 1,0168 1,0244 2,327 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 15,77 (cid:190) 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 68,00 (cid:190) 11,31 68,00 90,54 95,38 102,60 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 11,31 13,85 16,84 19,91 20,81 103,34 104,05 105,34 112,58 115,09 124,73 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 0405 10 11 9500 0405 10 11 9700 0405 10 19 9500 0405 10 19 9700 0405 10 30 9100 0405 10 30 9300 0405 10 30 9500 0405 10 30 9700 0405 10 50 9100 0405 10 50 9300 0405 10 50 9500 0405 10 50 9700 0405 10 90 9000 0405 20 90 9500 0405 20 90 9700 0405 90 10 9000 0405 90 90 9000 0406 10 20 9100 0406 10 20 9230 0406 10 20 9290 0406 10 20 9300 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * Importe de la restituci(cid:155)n 130,38 136,76 0,6800 (cid:190) 0,2555 0,6800 0,9054 0,9538 1,0262 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0,2555 0,3067 0,4077 0,4245 1,0334 1,1258 0,4601 0,6600 0,7522 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 176,22 155,49 161,71 216,00 170,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 22,83 22,83 37,68 (cid:190) (cid:190) 21,24 15,29 35,05 (cid:190) (cid:190) 9,329 7,834 15,39 L 155/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 5. 98 C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n 0406 10 20 9610 0406 10 20 9620 0406 10 20 9630 0406 10 20 9640 0406 10 20 9650 0406 10 20 9660 0406 10 20 9830 0406 10 20 9850 0406 10 20 9870 0406 10 20 9900 0406 20 90 9100 0406 20 90 9913 0406 20 90 9915 0406 20 90 9917 0406 20 90 9919 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * + 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * + + + 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * (cid:190) (cid:190) 30,98 30,98 51,11 (cid:190) (cid:190) 31,42 31,42 51,83 (cid:190) (cid:190) 35,06 35,06 57,86 (cid:190) (cid:190) 51,54 48,35 85,03 (cid:190) (cid:190) 42,95 25,44 70,86 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 15,93 13,38 26,28 (cid:190) (cid:190) 19,31 16,22 31,87 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 35,62 31,59 58,77 (cid:190) (cid:190) 47,01 42,12 77,56 (cid:190) (cid:190) 49,94 44,75 82,41 (cid:190) (cid:190) 55,82 50,02 92,10 0406 20 90 9990 0406 30 31 9710 0406 30 31 9730 0406 30 31 9910 0406 30 31 9930 0406 30 31 9950 0406 30 39 9500 0406 30 39 9700 0406 30 39 9930 0406 30 39 9950 0406 30 90 9000 0406 40 50 9000 + 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * (cid:190) (cid:190) (cid:190) 9,54 8,346 17,88 (cid:190) (cid:190) 13,99 12,25 26,24 (cid:190) (cid:190) 9,54 8,346 17,88 (cid:190) (cid:190) 13,99 12,25 26,24 (cid:190) (cid:190) 20,36 17,81 38,17 (cid:190) (cid:190) 13,99 12,25 26,24 (cid:190) (cid:190) 20,36 17,81 38,17 (cid:190) (cid:190) 20,36 17,81 38,17 (cid:190) (cid:190) 23,02 21,14 43,16 (cid:190) (cid:190) 24,15 21,14 45,28 (cid:190) (cid:190) 54,55 32,98 90,00 29. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 155/31 C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n 0406 40 90 9000 0406 90 13 9000 0406 90 15 9100 0406 90 17 9100 0406 90 21 9900 0406 90 23 9900 0406 90 25 9900 0406 90 27 9900 0406 90 31 9119 0406 90 33 9119 0406 90 33 9919 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * (cid:190) (cid:190) 56,01 32,98 92,42 (cid:190) (cid:190) 60,16 60,16 99,26 (cid:190) (cid:190) 62,17 62,17 102,58 (cid:190) (cid:190) 62,17 62,17 102,58 (cid:190) (cid:190) 61,63 44,53 101,68 (cid:190) (cid:190) 36,51 18,57 75,31 (cid:190) (cid:190) 36,98 21,16 76,25 (cid:190) (cid:190) 33,48 18,57 69,06 (cid:190) (cid:190) 38,17 25,56 62,99 (cid:190) (cid:190) 38,17 25,56 62,99 (cid:190) (cid:190) 34,36 20,33 56,69 0406 90 33 9951 0406 90 35 9190 0406 90 35 9990 0406 90 37 9000 0406 90 61 9000 0406 90 63 9100 0406 90 63 9900 0406 90 69 9100 0406 90 69 9910 0406 90 73 9900 0406 90 75 9900 0406 90 76 9300 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * + 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * (cid:190) (cid:190) 36,20 20,01 59,72 28,95 28,95 61,40 61,40 101,30 (cid:190) (cid:190) 54,68 40,19 90,22 (cid:190) (cid:190) 60,16 60,16 99,26 40,61 40,61 65,82 57,27 108,59 37,12 37,12 63,89 63,89 105,42 29,52 29,52 48,93 48,93 80,75 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 48,93 48,93 80,75 (cid:190) (cid:190) 52,63 52,63 86,83 (cid:190) (cid:190) 51,97 22,27 85,75 (cid:190) (cid:190) 34,88 20,12 71,94 L 155/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 5. 98 C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n 0406 90 76 9400 0406 90 76 9500 0406 90 78 9100 0406 90 78 9300 0406 90 78 9500 0406 90 79 9900 0406 90 81 9900 0406 90 85 9910 0406 90 85 9991 0406 90 85 9995 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * (cid:190) (cid:190) 40,07 23,22 82,65 (cid:190) (cid:190) 38,60 23,22 79,62 (cid:190) (cid:190) 32,73 18,14 67,50 (cid:190) (cid:190) 40,07 20,12 82,65 (cid:190) (cid:190) 40,07 23,22 82,65 (cid:190) (cid:190) 30,31 19,23 62,51 (cid:190) (cid:190) 53,71 47,61 88,63 28,95 28,95 59,27 59,27 97,79 (cid:190) (cid:190) 54,68 40,19 90,22 (cid:190) (cid:190) 51,97 21,16 85,75 0406 90 85 9999 0406 90 86 9100 0406 90 86 9200 0406 90 86 9300 0406 90 86 9400 0406 90 86 9900 0406 90 87 9100 0406 90 87 9200 0406 90 87 9300 0406 90 87 9400 0406 90 87 9951 0406 90 87 9971 0406 90 87 9972 + + 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * + 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 099 400 * * * (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 29,74 27,65 61,34 (cid:190) (cid:190) 30,78 30,30 63,48 (cid:190) (cid:190) 34,58 34,28 71,32 (cid:190) (cid:190) 43,80 40,24 90,34 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 24,78 24,78 51,11 (cid:190) (cid:190) 28,27 28,02 58,31 (cid:190) (cid:190) 30,66 30,66 63,25 (cid:190) (cid:190) 42,19 42,19 87,04 (cid:190) (cid:190) 42,07 34,41 86,78 16,03 13,67 33,07 29. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 155/33 C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n C(cid:155)digo del producto Destino (*) Importe de la restituci(cid:155)n 0406 90 87 9973 0406 90 87 9974 0406 90 87 9979 0406 90 88 9100 0406 90 88 9105 0406 90 88 9300 2309 10 15 9010 2309 10 15 9100 2309 10 15 9200 2309 10 15 9300 2309 10 15 9400 2309 10 15 9500 2309 10 15 9700 2309 10 19 9010 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * + 037 039 099 400 * * * 037 039 099 400 * * * + + + + + + + + (cid:190) (cid:190) 37,66 24,08 77,68 (cid:190) (cid:190) 42,07 24,08 86,78 (cid:190) (cid:190) 36,51 24,08 75,31 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 52,46 30,30 86,56 (cid:190) (cid:190) 31,84 30,30 52,55 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 2309 10 19 9100 2309 10 19 9200 2309 10 19 9300 2309 10 19 9400 2309 10 19 9500 2309 10 19 9600 2309 10 19 9700 2309 10 19 9800 2309 10 70 9010 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 35 9010 2309 90 35 9100 2309 90 35 9200 2309 90 35 9300 2309 90 35 9400 2309 90 35 9500 2309 90 35 9700 2309 90 39 9010 2309 90 39 9100 2309 90 39 9200 2309 90 39 9300 2309 90 39 9400 2309 90 39 9500 2309 90 39 9600 2309 90 39 9700 2309 90 39 9800 2309 90 70 9010 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 13,85 18,47 23,09 27,70 32,32 36,94 40,63 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 13,85 18,47 23,09 27,70 32,32 36,94 40,63 (*) Los n(cid:156)meros de c(cid:155)digo de los destinos son los que figuran en el Anexo del Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). No obstante: (cid:190) el 099 abarca todos los c(cid:155)digos de destino de 053 a 096 (inclusive), (cid:190) el 970 incluye las importaciones contempladas en las letras a) y c) del apartado 1 del art(cid:146)culo 34 y las letras a) y b) del apartado 1 del art(cid:146)culo 42 del Reglamento (CEE) no 3665/87 de la Comisi(cid:155)n (DO L 351 de 14. 12. 1987, p. 1). Para los destinos distintos de los que se indican, para cada «c(cid:155)digo de producto», el importe de la restituci(cid:155)n aplicable se indica con ***. En caso de que no se indique ning(cid:156)n destino («+»), el importe de la restituci(cid:155)n es aplicable para la exportaci(cid:155)n hacia cualquier destino distinto de los contemplados en los apartados 2 y 3 del art(cid:146)culo 1. NB: Los c(cid:155)digos de productos, incluidas las notas a pie de p(cid:145)gina, se definen en el Reglamento (CEE) no 3846/87 de la Comisi(cid:155)n (DO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1), modificado


title: Erläuternder Bericht zu dem Protokoll aufgrund von Artikel K.3 des Vertrags über die Europäische Union betreffend die Auslegung des Übereinkommens über die Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Ehesachen durch den Gerichtshof der Europäischen Gemeinschaften (Vom Rat am 28. Mai 1998 gebilligter Text)

text: 16. 7. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 221/65 ERLÄUTERNDER BERICHT zu dem Protokoll aufgrund von Artikel K. 3 des Vertrags über die Europäische Union betreffend die Auslegung des Übereinkommens über die Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Ehesachen durch den Gerichtshof der Europäischen Gemeinschaften (Vom Rat am 28. Mai 1998 gebilligter Text) (98/221/05) I. ALLGEMEINE BEMERKUNGEN 1. Der Europäische Rat hat auf seiner Tagung vom 10. und 11. Dezember 1993 eine Arbeitsgruppe mit der Bezeichnung „Gruppe Erweiterung des Brüsseler Übereinkommens“ beauftragt, die Möglichkeit zu prüfen, den Anwendungsbereich des Brüsseler Übereinkommens auszudehnen, ins- besondere auf das Familienrecht. Bei den Beratungen über eine solche Erweiterung, die zu dem Übereinkommen über die Zuständig- keit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Ehesachen führten, wurde es im Interesse einer einheitlichen Anwendung des Übereinkommens für notwendig erachtet, dem Gerichtshof eine Zuständigkeit für die Aus- legung des Übereinkommens einzuräumen. Es wurde daher ein Entwurf eines Protokolls über die Auslegung durch den Gerichtshof ausgearbei- tet. Im Anschluß an das politische Einvernehmen vom Dezember 1997 hat der Vorsitz gemäß Artikel K. 6 des Vertrags über die Europäische Union das Europäische Parlament um dessen Auffassung zu dem Übereinkommensentwurf und zu den Grundlinien des Protokollentwurfs gebeten. Die Auffassung des Europäischen Parla- ments ist am 18. Mai 1998 im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht worden (1). Der Rat hat am 28. Mai 1998 den Rechtsakt über die Ausarbeitung des Übereinkommens über die Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Ehesachen, nachstehend „Übereinkommen“ genannt, sowie den Rechtsakt über die Ausarbeitung des in diesem erläuternden Bericht behandelten Proto- kolls betreffend die Auslegung des Übereinkom- mens über die Zuständigkeit und die Anerken- nung und Vollstreckung von Entscheidungen in Ehesachen durch den Gerichtshof der Euro- päischen Gemeinschaften angenommen. Beide Vertragswerke wurden am selben Tag von den Vertretern aller Mitgliedstaaten unterzeichnet. (1) ABl. C 152 vom 18. 5. 1998. 2. a) Der verfügende Teil des Protokolls stützt sich vor allem auf Artikel 177 des EG-Vertrags. Er entspricht sehr weitgehend dem Protokoll vom 3. Juni 1971 (nachstehend „Protokoll von 1971“ genannt) betreffend die Auslegung des Brüsseler Übereinkommens vom 27. Sep- tember 1968 über die gerichtliche Zuständig- keit und die Vollstreckung gerichtlicher Ent- scheidungen in Zivil- und Handelssachen durch den Gerichtshof sowie dem Protokoll vom 26. Mai 1997, mit welchem dem Gerichtshof eine Befugnis zur Auslegung des Übereinkommens über die Zustellung gericht- licher und außergerichtlicher Schriftstücke in Zivil- und Handelssachen in den Mitglied- staaten der Europäischen Union eingeräumt wurde (nachstehend „Protokoll von 1997“ genannt). Insbesondere werden die in dem Protokoll von 1971 vorgesehenen zwei Arten der Befas- sung des Gerichtshofs übernommen. b) Die Modalitäten für das Inkrafttreten des Protokolls entsprechen denjenigen, die für das erste und das zweite Protokoll vom 19. Dezember 1988 (nachstehend „Proto- kolle von 1988“ genannt) betreffend die Aus- legung des Übereinkommens über das auf anzuwen- vertragliche dende Recht durch den Gerichtshof gewählt wurden, und stimmen mit denen des Proto- kolls von 1997 überein. Schuldverhältnisse Der Grundsatz der Übertragung einer Zu- ständigkeit auf den Gerichtshof ist nämlich in dem eingangs erwähnten Übereinkommen selbst verankert (Artikel 45), während die Bedingungen, unter denen eine Anrufung des Gerichtshofs erfolgen kann, sowie die zu einer Anrufung befugten nationalen Gerichte durch das Protokoll bestimmt werden. Das Inkrafttreten des Protokolls, das eine Annahme durch drei Mitgliedstaaten voraus- setzt, kann nicht von dem Inkrafttreten des Übereinkommens, für das die Ratifizierung durch die fünfzehn Mitgliedstaaten erforder- lich ist, erfolgen. Das Protokoll kann somit frühestens gleich- zeitig mit dem Übereinkommen in Kraft tre- C 221/66 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 7. 98 ten. So werden lediglich die Gerichte derjeni- gen Mitgliedstaaten den Gerichtshof zwecks Entscheidung oder Stellungnahme zu einer Auslegungsfrage anrufen können, die zugleich dem Übereinkommen und dem Protokoll bei- getreten sind. c) Die Schlußbestimmungen schließlich entspre- chen den Bestimmungen, die in dieser Hin- sicht vom Rat der Europäischen Union in bezug auf die Übereinkommen, die im Rah- men des Titels VI des Vertrags über die Europäische Union geschlossen werden, vor- gesehen wurden. Sie decken sich, abgesehen von den erforderlichen Anpassungen, mit den Schlußbestimmungen des Übereinkommens. II. BEMERKUNGEN ZU DEN EINZELNEN ARTIKELN Artikel 1 3. Artikel 1 enthält entsprechend den Protokollen von 1971 und 1997 den Grundsatz, daß die Zuständigkeit für die Auslegung des Überein- kommens sowie des Protokolls selbst dem Gerichtshof übertragen wird. Artikel 2 4. Artikel 2 ist eine Neuerung gegenüber den Proto- kollen von 1971, 1988 und 1997. Er sieht in Absatz 1 vor, daß jeder Mitgliedstaat mitzuteilen hat, entsprechend welcher der beiden in Absatz 2 vorgesehenen Alternativen seine Gerichte befugt sind, dem Gerichtshof eine Auslegungsfrage zur Vorabentscheidung vorzulegen. Diese Bestimmung wurde aufgenommen, da einige Delegationen wünschten, daß diese Befug- nis auf die obersten Gerichte beschränkt wird. Diese Delegationen machten dabei geltend, daß die Entscheidungen in den unter das Überein- kommen fallenden Bereichen zur Vermeidung einer Schädigung der Interessen der Betroffenen bei einem Verfahren betreffend die Eheschei- dung, die Trennung ohne Auflösung des Eheban- des oder die Ungültigerklärung einer Ehe (insbe- sondere angesichts der Tatsache, daß die natio- nalen Gerichte in diesen Fällen keine einstwei- ligen Maßnahmen oder Sicherungsmaßnahmen ergreifen können) oder betreffend die elterliche Verantwortung für die gemeinsamen Kinder der Ehegatten so schnell wie möglich ergehen müß- ten. So gesehen sei es wohl nur in bezug auf die bei den obersten nationalen Gerichten anhän- gigen Rechtssachen erforderlich, daß dem Ge- richtshof eine Vorabentscheidungsbefugnis erteilt wird. Die in diesem Artikel vorgesehene Regelung lehnt sich an Artikel K. 7 in der Fassung des 1997 unterzeichneten Vertrags von Amsterdam an. Die Mitteilung jedes Mitgliedstaats, welche Wahl er in bezug auf die befugten Gerichte getroffen hat, muß zum Zeitpunkt der in Artikel 9 Absatz 2 vorgesehenen Notifizierung erfolgen. Aus den Beratungen ergibt sich, auch wenn dies im Text nicht eigens erwähnt wird, daß diejeni- gen Mitgliedstaaten, die mitgeteilt haben, daß es nur den obersten Gerichten möglich ist, den Gerichtshof zur Vorabentscheidung anzurufen, diese Möglichkeit jederzeit auf die anderen Gerichte, sofern sie als Rechtsmittelinstanz ent- scheiden, ausdehnen können. 5. Aus Absatz 2 ist ersichtlich, welche Gerichte der Mitgliedstaaten je nach der Erklärung des betref- fenden Mitgliedstaats gemäß Absatz 1 befugt sein können, dem Gerichtshof eine Auslegungs- frage zur Vorabentscheidung vorzulegen. Zum einen können dies die obersten Gerichte der Mitgliedstaaten sein, die in Artikel 3 Absatz 1 aufgeführt sind. Zum anderen können gemäß Absatz 2 zu einer Anrufung des Gerichtshofs alle Gerichte der Mit- gliedstaaten befugt sein, die als Rechtsmittel- instanz entscheiden. Es handelt sich folglich in erster Linie um die Berufungsgerichte, außer wenn diese in erster Instanz entscheiden, sowie um die sonstigen nationalen Gerichte, die in einer Rechtssache als Berufungsinstanz zu ent- scheiden haben. Die in erster Instanz entscheidenden Gerichte sind dagegen nicht befugt, den Gerichtshof anzu- rufen. Artikel 3 6. In diesem Artikel sind die obersten Gerichte der Mitgliedstaaten aufgeführt, die dem Gerichtshof eine Auslegungsfrage zur Vorabentscheidung vor- legen können. Diese Aufzählung ist erschöpfend, und weitere gegebenenfalls bestehende oberste Gerichte der Mitgliedstaaten sind nicht zu einer Anrufung des Gerichtshofs befugt, selbst wenn ihre Entschei- dungen zivilrechtliche Auswirkungen haben. 7. Die Liste in Absatz 1 kann auf Antrag des jeweiligen Mitgliedstaats geändert werden. Diese Möglichkeit wurde im Protokoll von 1997 erst- mals vorgesehen. Eine derartige Änderung kann sich z. B. als erforderlich erweisen, wenn es bei der Organisa- tion des Gerichtswesens eines Mitgliedstaats zu einer Veränderung kommt. 16. 7. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 221/67 Der Änderungsantrag ist dem Generalsekretär des Rates als dem Verwahrer des Protokolls zuzuleiten. Dieser setzt ohne Verzug die übrigen Mitgliedstaaten, einschließlich jener, die noch nicht Vertragspartei des Protokolls sind, von dem Antrag in Kenntnis. Der Beschluß über die Änderung der Liste wird vom Rat nach Maßgabe der geltenden Verfah- rensregeln gefaßt. Die Wirkungen einer angenommenen Änderung (wie z. B. deren Inkrafttreten) ergeben sich aus den im Beschluß des Rates festgelegten Modalitä- ten. Für einen derartigen Beschluß erschien auf- grund seines inhaltlichen Charakters eine An- nahme durch die Mitgliedstaaten gemäß deren verfassungsrechtlichen Vorschriften nicht erfor- derlich. Daher wurde eine Sonderregelung vorge- sehen, die von dem Verfahren abweicht, das in Artikel 11 des Protokolls für Änderungen vorge- sehen ist. Wenn ein Staat, der Mitglied der Europäischen Union wird, dem Protokoll beitritt, hat er bei der Hinterlegung seiner Beitrittsurkunde anzugeben, wie er im Rahmen von Artikel 2 vorgeht und welches oder welche seiner obersten Gerichte dem Gerichtshof eine Auslegungsfrage zur Vor- abentscheidung vorlegen kann oder können (Ar- tikel 10 Absatz 3). Dieser Mechanismus ermöglicht den Mitglied- staaten, auch wenn sie nicht Vertragspartei des Protokolls sind, eine Kontrolle über die vorge- nommenen Benennungen, so daß die Logik des Systems gewahrt bleiben kann. Artikel 4 8. Dieser Artikel, der sich an Artikel 177 des EG- Vertrags anlehnt und Artikel 3 des Protokolls von 1971 und Artikel 3 des Protokolls von 1997 übernimmt, betrifft das Verfahren für Vorabent- scheidungsfragen. In Absatz 1 wird präzisiert, daß die in Artikel 3 Absatz 1 aufgeführten Gerichte dem Gerichtshof eine Auslegungsfrage vorzulegen haben, wenn sie eine Vorabentscheidung darüber zum Erlaß ihrer eigenen Entscheidung für erforderlich halten. Diese Bestimmung soll insofern, als sich daraus eine Verpflichtung für die obersten Gerichte ergibt, zur einheitlichen Anwendung des Überein- kommens in den Mitgliedstaaten der Europäi- schen Union beitragen. 9. Absatz 2 sieht vor, daß die Gerichte, die als Rechtsmittelinstanz entscheiden, dem Gerichts- hof eine Auslegungsfrage vorlegen können, wenn sie in bezug auf eine Frage, die sich in einem bei ihnen anhängigen Verfahren stellt, eine Vorab- entscheidung für erforderlich halten. Artikel 5 10. Jeder Mitgliedstaat kann, auch wenn er nicht Vertragspartei des Protokolls ist, ebenso wie die Kommission und der Rat der Europäischen Union beim Gerichtshof, wenn dieser mit einer Auslegungsfrage befaßt ist, Schriftsätze einrei- chen oder schriftliche Erklärungen abgeben. Artikel 6 11. Dieser Artikel greift Artikel 4 des Protokolls von 1971 und Artikel 4 des Protokolls von 1997 auf. Er sieht ein zweites Verfahren vor, das den Generalstaatsanwälten bei den Kassationsge- richtshöfen oder jeder anderen von einem Mit- gliedstaat benannten Stelle die Möglichkeit gibt, beim Gerichtshof zu beantragen, daß er zu einer Auslegungsfrage Stellung nimmt, wenn ihres Erachtens eine rechtskräftig gewordene Entschei- dung eines Gerichts ihres Staates der Auslegung widerspricht, die vom Gerichtshof oder einem von Artikel 2 Absatz 2 erfaßten Gericht eines anderen Mitgliedstaats, der Vertragspartei des Protokolls ist, in dieser Frage gegeben wurde. Diese Bestimmung dient ebenfalls dem Ziel einer einheitlichen Auslegung des Übereinkommens. Die Entscheidung darüber, ob in einem solchen Fall eine Auslegungsfrage an den Gerichtshof gerichtet werden soll, steht im Ermessen der zuständigen gerichtlichen Stelle. Artikel 7 12. Wie die Protokolle von 1971 und 1997 sieht dieser Artikel vor, daß die Satzung des Gerichts- hofs und dessen Verfahrensordnung anwendbar sind. Artikel 8 13. Dieser Artikel, nach dem Vorbehalte zu dem Protokoll nicht zulässig sind, erfordert keine spe- zifischen Bemerkungen. Artikel 9 14. Gemäß diesem Artikel erfolgt das Inkrafttreten des Protokolls entsprechend den Vorschriften, die vom Rat der Europäischen Union in dieser Beziehung festgelegt worden sind. Damit der Gerichtshof seine Zuständigkeit mög- lichst rasch wahrnehmen kann, läuft die Frist von 90 Tagen für das Inkrafttreten des Proto- kolls, sobald der dritte unter den fünfzehn Staa- ten, die am 28. Mai 1998, dem Tag der An- C 221/68 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 7. 98 nahme des Rechtsakts über die Ausarbeitung des Protokolls durch den Rat, Mitglied der Europäi- schen Union sind, seine Urkunde über die Annahme des Protokolls hinterlegt hat. Das Protokoll kann jedoch nicht vor dem Über- einkommen in Kraft treten. Das Übereinkommen tritt gemäß seinem Artikel 47 neunzig Tage nach der Notifizierung des Abschlusses der verfas- sungsrechtlichen Verfahren zur Annahme des Übereinkommens durch den Staat in Kraft, der — als Mitgliedstaat der Europäischen Union zum Zeitpunkt der Annahme des Rechtsakts über die Ausarbeitung des Übereinkommens durch den Rat — diese Förmlichkeit als letzter vornimmt. Folglich kann eine vorzeitige Anwendung des Übereinkommens gemäß dessen Artikel 47 Absatz 4 nicht bewirken, daß dem Gerichtshof eine Auslegungsbefugnis gemäß dessen Artikel 45 übertragen wird. Auch nach einer Annahme des Protokolls durch alle Mitgliedstaaten wäre der Gerichtshof zur Auslegung des Übereinkommens nicht befugt, solange das Übereinkommen selbst nicht in Kraft getreten ist. Artikel 10 15. In diesem Artikel ist vorgesehen, daß das Proto- koll allen Staaten, die Mitglied der Europäischen Union werden, zum Beitritt offensteht. Hingegen kann ein Staat, der nicht Mitglied der Europäi- schen Union ist, weder dem Übereinkommen noch dem Protokoll beitreten. Was die Einzelheiten des Beitritts zum Protokoll anbelangt, so sieht dieser Artikel insbesondere vor, daß die Liste der obersten Gerichte in Arti- kel 3 Absatz 1 im Anschluß an die Benennung der obersten Gerichte des neuen Mitgliedstaats nach einem vereinfachten Verfahren geändert wird. Zwischen dem Zeitpunkt der Hinterlegung der Beitrittsurkunde und dem Zeitpunkt des Inkraft- tretens des Protokolls in bezug auf den beitreten- den Mitgliedstaat nimmt der Rat die Änderungen an der Liste der obersten Gerichte vor. Artikel 11 16. Dieser Artikel betrifft das Verfahren zur Ände- rung des Protokolls. Nur die Mitgliedstaaten, die Vertragsparteien des Protokolls sind, sowie die Kommission haben die Möglichkeit, Änderungen vorzuschlagen. Der Rat empfiehlt den Mitgliedstaaten die von ihm ausgearbeiteten Änderungen zur Annahme gemäß ihren verfassungsrechtlichen Vorschrif- ten. Dieses Verfahren gilt nicht, wenn lediglich die Liste der obersten Gerichte geändert werden soll. Artikel 12 17. Dieser Artikel bestimmt den Generalsekretär des Rates als Verwahrer des Protokolls. Der Generalsekretär unterrichtet die Mitglied- staaten über alle Notifizierungen betreffend das Protokoll und sorgt für deren Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften, Reihe C


title: Beslutning om Unionens rolle i verden: Gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i 1997

eurovoc_concepts:
European Parliament
advisory power
common foreign and security policy
diplomatic representation
general budget (EU)
interinstitutional agreement
narcotic
settlement of disputes
the EU's international role

formats: html print