title: Règlement (CE) nº 1000/98 de la Commission du 13 mai 1998 modifiant les annexes I et II du règlement (CEE) nº 2377/90 du Conseil établissant une procédure communautaire pour la fixation des limites maximales de résidus de médicaments vétérinaires dans les aliments d'origine animale (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 142/18 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 14. 5. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1000/98 DE LA COMMISSION du 13 mai 1998 les annexes I et II du r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90 du Conseil modifiant (cid:130)tablissant une proc(cid:130)dure communautaire pour limites maximales de r(cid:130)sidus de m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires dans les aliments d’origine animale la fixation des (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, fait, d’(cid:130)tablir (cid:130)galement des valeurs limites pour les tissus musculaires ou adipeux; vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90 du Conseil du 26 juin 1990 (cid:130)tablissant une proc(cid:130)dure communautaire pour la fixation des limites maximales de r(cid:130)sidus de m(cid:130)dicaments animale (1), v(cid:130)t(cid:130)rinaires dans modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 613/98 de la Commission (2), et notamment ses articles 6, 7 et 8, aliments d’origine les consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment au r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90, des limites maximales de r(cid:130)sidus (LMR) de m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires doivent (cid:136)tre (cid:130)tablies progressi- vement pour toutes les substances pharmacologiquement actives utilis(cid:130)es dans la Communaut(cid:130) dans les m(cid:130)dica- ments aux (cid:133) animaux producteurs d’aliments; v(cid:130)t(cid:130)rinaires destin(cid:130)s administr(cid:130)s (cid:136)tre consid(cid:130)rant que des limites maximales de r(cid:130)sidus ne peuvent (cid:136)tre (cid:130)tablies qu’apr(cid:138)s l’examen, par le comit(cid:130) des informations m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires, de toutes pertinentes r(cid:130)sidus de la substance concern(cid:130)e pour le consommateur d’aliments d’origine animale et (cid:133) l’impact des r(cid:130)sidus sur la transfor- mation industrielle des denr(cid:130)es alimentaires; relatives (cid:133) la s(cid:130)curit(cid:130) des les consid(cid:130)rant que, dans le cas des m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires destin(cid:130)s (cid:133) (cid:136)tre administr(cid:130)s aux volailles de ponte, aux animaux en lactation ou aux abeilles, il convient (cid:130)gale- ment d’(cid:130)tablir des valeurs limites pour les œufs, le lait ou le miel; consid(cid:130)rant que thiabendazole, flubendazole, thiamph(cid:130)ni- col, doxycycline et oxibendazole doivent (cid:136)tre ins(cid:130)r(cid:130)s (cid:133) l’annexe I du r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90; consid(cid:130)rant que s(cid:130)l(cid:130)nite de sodium, s(cid:130)l(cid:130)nate de sodium et s(cid:130)l(cid:130)nate de potassium doivent (cid:136)tre (cid:133) l’annexe II du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 2377/90; consid(cid:130)rant qu’il convient de pr(cid:130)voir un d(cid:130)lai de soixante jours avant l’entr(cid:130)e en vigueur du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement afin de permettre aux (cid:144)tats membres de proc(cid:130)der, (cid:133) la lumi(cid:138)re des dispositions du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, (cid:133) toute adaptation n(cid:130)cessaire aux autorisations de mise sur le march(cid:130) des m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires concern(cid:130)s octroy(cid:130)es au titre de la directive 81/851/CEE du Conseil (3), modifi(cid:130)e en dernier lieu par la directive 93/40/CEE (4); consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues par le pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) permanent des m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires, consid(cid:130)rant qu’il convient, lors de l’(cid:130)tablissement de limites maximales pour les r(cid:130)sidus de m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)- rinaires pr(cid:130)sents dans les aliments d’origine animale, de d(cid:130)terminer lesquelles ces r(cid:130)sidus peuvent (cid:136)tre pr(cid:130)sents, les niveaux autoris(cid:130)s pour chacun des tissus carn(cid:130)s obtenus (cid:133) partir de l’animal trait(cid:130) (denr(cid:130)es cibles) et la nature du r(cid:130)sidu pertinent pour le contr(cid:147)le des r(cid:130)sidus (r(cid:130)sidu marqueur); les esp(cid:138)ces animales dans A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les annexes I et II du r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90 sont modifi(cid:130)es conform(cid:130)ment (cid:133) l’annexe au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. consid(cid:130)rant que, pour le contr(cid:147)le des r(cid:130)sidus, ainsi que le pr(cid:130)voit la l(cid:130)gislation communautaire en la mati(cid:138)re, des limites maximales de r(cid:130)sidus doivent g(cid:130)n(cid:130)ralement (cid:136)tre (cid:130)tablies pour les denr(cid:130)es cibles, le foie ou les reins; que le foie et les reins sont souvent retir(cid:130)s des carcasses qui font l’objet d’(cid:130)changes internationaux et qu’il importe, de ce Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le soixanti(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. (1) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 1. (2) JO L 82 du 19. 3. 1998, p. 14. (3) JO L 317 du 6. 11. 1981, p. 1. (4) JO L 214 du 24. 8. 1993, p. 31. 14. 5. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 142/19 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 13 mai 1998. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission L 142/20 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 14. 5. 98 s n o i t i s o p s i d s e r t u A s e l b i c s e (cid:130) r n e D R M L s e l a m n a i s e c (cid:138) p s E r u e u q r a m u d i s (cid:130) R t n e m e u q i g o l o c a m r a h p ) s ( e v i t c a e s s i a r g t e u a e P » s n i e R e i o F e l c s u M s n i e R e i o F e l c s u M g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l 0 0 1 0 0 3 0 0 6 0 0 1 0 0 3 0 0 3 0 0 6 s e l l i a l o v , s n i c r o P s n i v o B e n i l c y c y x o D e n i l c y c y x o D « s n o i t i s o p s i d s e r t u A s e l b i c s e (cid:130) r n e D R M L s e l a m n a i s e c (cid:138) p s E r u e u q r a m u d i s (cid:130) R t n e m e u q i g o l o c a m r a h p ) s ( e v i t c a s (cid:130) i l s t n a s o p m o c t e l o c i n (cid:130) h p m a i h T. ) s ( e c n a t s b u S e s s i a r g t e u a e P » s n i e R e i o F e l c s u M e s s i a r G s n i e R e i o F t i a L e l c s u M g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 x u a m n a i s e l z e h c r e s i l i t u s a p e N a l (cid:133) s (cid:130) n i t s e d s f u œ s e d t n a s i u d o r p n o i t a m m o s n o c s t e l u o P s n i v o B l o c i n (cid:130) h p m a i h T l o c i n (cid:130) h p m a i h T «. 7 2 1. E X E N N A : t i u s e m m o c e (cid:130) i f i d o m t s e 0 9 / 7 7 3 2 o n ) E E C ( t n e m e l g (cid:138) r u d I e x e n n a ’ L. A x u e i t c e f n i - i t n a s t n e m a c i d (cid:130) M. 1 ) s ( e c n a t s b u S s e u q i t o i b i t n A s e n i l c y c a r t (cid:130) T. 2 1. 6 2 1. 14. 5. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 142/21 s n o i t i s o p s i d s e r t u A s e l b i c s e (cid:130) r n e D R M L s e l a m n a i s e c (cid:138) p s E r u e u q r a m u d i s (cid:130) R t n e m e u q i g o l o c a m r a h p s e l o z a d i m i z n e b - o r p t e s e l o z a d i m i z n e B. ) s ( e c n a t s b u S. 3 1 2. s n o i t i s o p s i d s e r t u A s e l a m n a i s e c (cid:138) p s E ) s ( e v i t c a t n e m e u q i g o l o c a m r a h p ) s ( e c n a t s b u S s t n e m i l a ’ d s e c i r t c u d o r p s e c (cid:138) p s e s e l s e t u o T m u i s s a t o p e d e t a n (cid:130) l (cid:130) S « s t n e m i l a ’ d s e c i r t c u d o r p s e c (cid:138) p s e s e l s e t u o T » s t n e m i l a ’ d s e c i r t c u d o r p s e c (cid:138) p s e s e l s e t u o T m u i d o s e d e t a n (cid:130) l (cid:130) S m u i d o s e d e t i n (cid:130) l (cid:130) S e s s i a r g t e u a e P s n i e R e i o F g k / g l g k / g l g k / g l 0 5 0 0 4 0 0 3 s f u Œ g k / g l 0 0 4 e s s i a r g t e u a e P e l c s u M s n i e R e i o F e l c s u M e s s i a r G s n i e R » t i a L e i o F g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l 0 0 1 0 0 5 0 0 2 0 0 1 0 0 1 0 0 1 0 0 1 0 0 1 0 0 1 (cid:133) e g a v e l (cid:130) ’ d s r e i b i g , s t e l u o p , s n i c r o P s e m u l p s t e l u o P s n i c r o P e l o z a d n e b u l f e d e m m o S - i m i z n e b - H 1 o n i m a - 2 ( t e - o r o r u l f 4 ( ) l y - 5 - e l o z a d e n o n a h t (cid:130) m ) l y n (cid:130) h p e l o z a d n e b u l F ) s ( e v i t c a e l o z a d n e b u l F « e l o z a d n e b i x O e l o z a d n e b i x O - a d n e b a i h t y x o r d y h - 5 e l o z t e s n i v o B e l o z a d n e b a i h t e d e m m o S e l o z a d n e b a i h T : t i u s e m m o c e (cid:130) i f i d o m t s e 0 9 / 7 7 3 2 o n ) E E C ( t n e m e l g (cid:138) r u d I I e x e n n a ’ L. B s e u q i n a g r o n i s e u q i m i h c s (cid:130) s o p m o C. 1


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1479/98 de los diputados Bartho PRONK , Ria OOMEN-RUIJTEN a la Comisión. Primas de vacaciones y obstáculos al respecto

eurovoc_concepts:
Germany
Netherlands
application of EU law
bad weather
bonus payment
labour law
paid leave
services company
transnational corporation

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 50/41 Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de julio de 1998) La Comisi(cid:243)n confirma que el informe correspondiente al per(cid:237)odo 1991-1992 (publicado en 1994) fue el œltimo que se present(cid:243) al Parlamento y que se puso a disposici(cid:243)n del pœblico. La Comisi(cid:243)n estÆ elaborando en la actualidad un informe sobre la operaci(cid:243)n del control de seguridad de Euratom correspondiente a los aæos 1993 a 1997 que presentarÆ al Parlamento y que pondrÆ a disposici(cid:243)n del pœblico. (1999/C 50/057) PREGUNTA ESCRITA E-1476/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de mayo de 1998) Asunto: Estragos en la carretera nacional por corrimiento de tierras en Grecia En su respuesta de 19. 4. 1995 a mi pregunta (E-0749/95) (1) relativa a los desastres ocurridos en la carretera nacional y en la l(cid:237)nea ferroviaria debido a un corrimiento de tierras en Grecia, la Comisi(cid:243)n dice que «ser(cid:237)a prematuro que la Comisi(cid:243)n se pronunciara ya sobre una posible cofinanciaci(cid:243)n de las obras de restablecimiento de la red de carreteras antes de que finalicen los peritajes y estudios tØcnicos necesarios para determinar las razones del incidente, las posible responsabilidades, as(cid:237) como las medidas tØcnicas recomendadas y su coste. » Tres aæos despuØs de dicha respuesta, ¿puede decir la Comisi(cid:243)n: 1. si dispone de los datos para determinar las razones del incidente, las responsabilidades, las medidas tØcnicas recomendadas y sus costes, y quØ consecuencias saca de los mismos; 2. si se cofinanciarÆn las obras de reconstrucci(cid:243)n de las l(cid:237)neas de transporte daæadas? (1) DO C 270 de 16. 10. 1995, p. 10. Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de julio de 1998) El accidente que tuvo lugar en febrero de 1995 en Malakasa, en el eje de carretera de Pathe, se debi(cid:243) a un hundimiento del terreno que no pudieron prever los estudios geol(cid:243)gicos y geotØcnicos realizados a lo largo de los aæos 80. Como consecuencia de este accidente, se han realizado nuevos estudios geotØcnicos, que han demostrado la necesidad de construir, en primer lugar, una red de evacuaci(cid:243)n de aguas subterrÆneas que cubra el lugar del hundimiento y, a continuaci(cid:243)n, reconstruir la autopista. El Ministerio de Obras Pœblicas calcula el costo de estas obras en 5000 millones de dracmas. Este proyecto se cofinancia mediante el programa operativo «ejes de carreteras» del Marco Comunitario de Apoyo 1994-1999. Segœn las estimaciones de dicho ministerio, el contrato para la ejecuci(cid:243)n de estas obras deberÆ firmarse en breve. (1999/C 50/058) PREGUNTA ESCRITA E-1479/98 de Bartho Pronk (PPE) y Ria Oomen-Ruijten (PPE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Primas de vacaciones y obstÆculos al respecto (13 de mayo de 1998) La Stichting Nederlands-Duitse Bouwexport (Fundaci(cid:243)n neerlando-germana de exportaci(cid:243)n en el sector de la construcci(cid:243)n) ha presentado quejas relacionadas con el hecho de que los empresarios neerlandeses de la construcci(cid:243)n que tienen trabajadores desplazados en Alemania se ven obligados a abonar las primas de vacaciones tanto en Alemania como en los Pa(cid:237)ses Bajos. Ello resulta sumamente costoso, especialmente para la pequeæa empresa y, en algunos casos, lleva incluso a la quiebra de las empresas. 1. ¿EstÆ al tanto la Comisi(cid:243)n de este hecho? ¿No considera la Comisi(cid:243)n que el doble pago de primas es contrario a la libre prestaci(cid:243)n de servicios, dado que ocasiona distorsiones del mercado y de la competencia, mientras que los empleados en cuesti(cid:243)n no se benefician de este doble pago?


title: Beschluß über den Gemeinsamen Standpunkt des Rates im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie des Rates über die Qualität von Wasser für den menschlichen Gebrauch (C4-0083/ 98 95/0010(SYN))(Verfahren der Zusammenarbeit: zweite Lesung)

eurovoc_concepts:
consumer
food industry
foodstuff
privilege
water consumption

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1461/98 by Honório NOVO to the Commission. Additional information concerning the EPAC restructuring and financial reorganization plan

eurovoc_concepts:
European Commission
Portugal
State aid
agro-industry
cereals
control of State aid
exchange of information
industrial restructuring
job cuts
public sector

text: 5. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 31/41 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (23 June 1998) In reply to the Honourable Member(cid:146)s question, the temporary special measures for the hops sector adopted by the Council on 25 May 1998 with a view to the temporary resting or grubbing up of hops are entirely optional for the producer Member States, which can decide whether to apply them or not. 1997 was taken as the base year for the measures because the prices on the open market, especially for German hops (which account for 80 % of the Community(cid:146)s production), have fallen to very low levels that are appreciably below the average for the last 20 years. (1999/C 31/051) WRITTEN QUESTION E-1461/98 by Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) to the Commission (13 May 1998) Subject: Additional information concerning the EPAC restructuring and financial reorganization plan In December 1997 the Portuguese Government notified the Commission of the measures contained in the EPAC restructuring and financial reorganization plan [EPAC = Agri-food and Cereals Company]. On receiving that notification the Commission asked the Portuguese Government to provide eleven additional pieces of information which it felt it needed in order to be able to analyse the plan in question and, therefore, to be able to assess the degree of compliance thereof with the EU Treaty. Did the Commission consider the eleven additional pieces of information provided by the Portuguese authorities to be sufficient? What exactly was the substance of the information? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 June 1998) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to written question no. P-1423/98 by Mr Novo (1). (1) OJ C 402, 22. 12. 1998. (1999/C 31/052) WRITTEN QUESTION E-1471/98 by Susan Waddington (PSE) to the Commission (13 May 1998) Subject: EU assistance to NGOs working with street children in Honduras Many European Union citizens are concerned about the plight of homeless (cid:145)street children(cid:146) in Honduras and other countries. What action is the Commission taking, both financially and politically, to support NGOs working in Honduras and other countries to improve the situation of these (cid:145)street children(cid:146)? Answer given by Mr Mar(cid:237)n on behalf of the Commission (26 June 1998) The Commission is aware of the plight of street children in Honduras and other countries


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1462/98 af Honório NOVO til Kommissionen. Støtteforanstaltninger til fordel for SILOPOR - Empresa de Silos Portuários, SA

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
agro-industry
aid to undertakings
cereals
industrial restructuring
job cuts
public sector

text: C 13/36 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 1. 1999 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (15. juli 1998) Den frie bev(cid:230)gelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital udgłr grundl(cid:230)ggende friheder, som er fastlagt i EF-traktaten. Kommissionen har altid bestr(cid:230)bt sig p(cid:229) at sikre, at disse fire grundl(cid:230)ggende friheder respekteres, og at alle hindringer for den frie bev(cid:230)gelighed nedbrydes. P(cid:229) łkonomi- og finansministrenes uformelle młde i York den 20. -22. marts 1998 drłftede deltagerne en lang r(cid:230)kke emner. Kommissionen er imidlertid ikke bekendt med, at der i York skulle v(cid:230)re blevet indg(cid:229)et en aftale om, at finansielle overfłrsler mellem medlemsstaterne ikke l(cid:230)ngere er mulige. Desuden har Kommissionen gentagne gange fremh(cid:230)vet, at den er fast besluttet p(cid:229) at beskytte princippet om frie kapitalbev(cid:230)gelser, og at den tager klar afstand fra alle foranstaltninger, der m(cid:229)tte indskr(cid:230)nke denne traktatf(cid:230)- stede grundl(cid:230)ggende frihed. (1999/C 13/050) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1460/98 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (13. maj 1998) Om: Harmonisering af maksimale tilladte m(cid:230)ngder af DDT i visse fiskearter Mine tidligere forespłrgsler P-0385/97 (1) og P-0906/96 (2) rejste problemet vedrłrende de maksimale tilladte m(cid:230)ngder af reststoffer (f. eks. DDT) i visse fiskearter og de maksimale tilladte m(cid:230)ngder fastlagt af medlems- staterne. Kan Kommissionen oplyse, om der er igangsat en procedure med henblik p(cid:229) harmonisering af de maksimale tilladte m(cid:230)ngder i de forskellige medlemslande? Kan Kommissionen ajourfłre listen over de medlemsstater, som har fastlagt bestemmelser om de maksimale tilladte m(cid:230)ngder af det klororganiske insektmiddel DDT, der er konstateret i visse fiskearter og disse bestem- melsers omfang? (1) EFT C 217 af 17. 7. 1997, s. 170. (2) EFT C 45 af 10. 2. 1998, s. 9. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. juli 1998) Situationen i de forskellige medlemsstater, hvad ang(cid:229)r lovgivning vedrłrende maksimalgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for dichlordiphenyltrichlorethan (DDT), har ikke (cid:230)ndret sig. Kommissionen har ikke igangsat procedurer med henblik p(cid:229) harmonisering af de tilladte v(cid:230)rdier i de forskellige medlemsstater. En detaljeret oversigt (de enkelte medlemsstater) baseret p(cid:229) ajourfłrte oplysninger fra medlemsstaterne sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets sekretariat. (1999/C 13/051) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1462/98 af Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (13. maj 1998) Om: Stłtteforanstaltninger til fordel for SILOPOR › Empresa de Silos PortuÆrios, SA I slutningen af 1997 gav den portugisiske regering Kommissionen meddelelse om p(cid:229)t(cid:230)nkte stłtteforanstaltninger til fordel for SILOPOR › Empresa de Silos PortuÆrios, SA


title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähköisten allekirjoitusten yhteisestä kehyksestä

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial transaction
data protection
electronic mail
information network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO ft** •it •& it -ft ft it Bryssel, 13. 05. 1998 KOM(1998) 297 lopull. 98/0191 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI sähköisten allekirjoitusten yhteisestä kehyksestä (komission esittämä) I. TAUSTAA PERUSTELUT avoimet kaltaiset tärkeämmässä tietoverkot ovat yhä Internetin asemassa maailmanlaajuisessa viestinnässä. Ne antavat entuudestaan toisilleen tuntemattomille tarjoavat uusia osapuolille mahdollisuuden vuorovaikutteiseen viestintään. Ne mahdollisuuksia liiketoimintaan antamalla yritysten käyttöön tuottavuutta lisääviä ja kustannuksia alentavia keinoja sekä uudenlaisia menetelmiä asiakkaiden saavuttamiseksi. Avoimia verkkoja hyödyntävät nykyisellään yritykset, jotka haluavat hyötyä uusista liiketoiminta- tietyn käyttäjäryhmän virtuaaliympäristöistä jne. Näitä verkkoja käyttävät myös valtion virastot yhteyksissään yritysten ja kansalaisten kanssa. Sähköinen kaupankäynti antaa Euroopan unionille erinomaisen tilaisuuden edistää taloudellista yhdentymistään. työtavoista, kuten etätyöskentelystä ja ja Jotta nämä mahdollisuudet saataisiin täysin hyödynnettyä, tarvitaan turvallinen ja luotettava toimintaympäristö sähköiselle todentamiselle. Tällä hetkellä on käytössä useita tapoja allekirjoittaa asiakirjoja sähköisesti. Keinot ulottuvat hyvin yksinkertaisista menetelmistä (esimerkiksi optisesti luetun käsin tehdyn allekirjoituksen kopioiminen sähköiseen asiakirjaan) erittäin kehittyneisiin tekniikoihin (esimerkiksi ns. julkisen avaimen tekniikoita hyödyntävät digitaaliset allekirjoitukset). Sähköisten allekirjoitusten avulla sähköisessä muodossa lähetetyn asiakirjan vastaanottaja voi varmistua tiedon alkuperästä (tietolähteen todentaminen) ja varmistaa, että tiedot ovat täydelliset ja alkuperäisessä muodossaan, ja näin varmistua niiden koskemattomuudesta (tiedon koskemattomuus). Tiedon todentaminen ja koskemattomuuden varmistaminen ei välttämättä todista sähköisen allekirjoituksen luojan henkilöllisyyttä. Mistä viestin vastaanottaja esimerkiksi voi tietää, että lähettäjä todella on se, kuka hän väittää olevansa? Vastaanottaja saattaa siten haluta luotettavampaa tietoa allekirjoittajan henkilöllisyydestä. Tällaista lisätietoa voi antaa allekirjoittaja itse esittämällä riittävät todisteet. Toinen tapa on vahvistuttaa tiedot kolmannella (esimerkiksi henkilöllä tai laitoksella, johon molemmat osapuolet luottavat). Tässä direktiivissä näistä kolmansista käytetään nimitystä varmennepalvelujen tarjoaja. Komissio antoi 16 päivänä huhtikuuta 1997 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon Eurooppalainen elektronisen kaupankäynnin aloite1. Tiedonannossaan komissio piti digitaalisia allekirjoituksia keskeisenä tapana lisätä avoimien verkkojen tietoturvaa ja luotettavuutta. Myös Bonnin ministerikokouksen hyväksymässä julistuksessa2 määriteltiin digitaaliset allekirjoitukset keskeiseksi kysymykseksi sähköisen kaupankäynnin kannalta. Komissio ryhtyi toimeen antamalla neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon Tietoturvan ja luottamuksen varmistaminen sähköisessä viestinnässä - Digitaalisia allekirjoituksia ja viestien salausta 1 2 KOM(97) 157 lopullinen, 16. 4. 1997. Euroopan ministerikokous Maailmanlaajuiset tietoverkot: mahdollisuuksien Bonn 6. -8. 7. 1997. toteuttaminen, koskeva eurooppalainen malli3, jossa se tarkasteli yhdenmukaisen lähestymistavan tarvetta tässä asiassa. Neuvosto käsitteli tiedonannon 1 päivänä joulukuuta 1997 ja pyysi komissiota antamaan mahdollisimman nopeasti ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi digitaalisista allekirjoituksista. Tiedonannon julkistamisen jälkeen komissio järjesti tapaamisia jäsenvaltioiden edustajien ja yksityisen sektorin, varsinkin salaustekniikoita kehittävien eurooppalaisten yritysten kanssa ja sai palautetta eri osapuolilta. Asiantuntijoita kuultiin myös Kööpenhaminassa järjestetyssä kuulemistilaisuudessa4. Palautteen perusteella voidaan tehdä seuraavat johtopäätökset: 1. Jäsenvaltioiden yhä useampien uusien alaa koskevien lakialoitteiden vuoksi tarvitaan kiireellisesti yhdenmukaistettua Euroopan tasoista oikeudellista kehystä, jotta sisämarkkinoiden toiminnan vakavilta esteiltä vältyttäisiin. 2. Vaikka tällä hetkellä keskustelun ja tutkimuksen kohteena ovatkin usein ns. julkisen salaustekniikoita hyödyntävät digitaaliset allekirjoitukset, yhteisön avaimen direktiivissä ei pitäisi sitoutua pelkästään yhteen tekniikkaan eikä keskittyä ainoastaan kyseisenlaisiin allekirjoituksiin. Markkinoille odotetaan kehittyvän suuri valikoima todentamismenetelmiä. Direktiivin olisi siksi katettava kaikki sähköiset allekirjoitukset, joihin voidaan julkista salausavainta hyödyntävien digitaalisten allekirjoitusten lisäksi katsoa kuuluvan myös muita tiedon todentamisen keinoja. 3. Sisämarkkinoiden toiminnan teknisten varmistamiseksi innovaatioiden perusteella nopeasti kehittyvien markkinoiden tukemiseksi on vältettävä toimilupajärjestelmiä. Turvallisuuden lisäämiseen tähtäävistä varmenne- palvelujen tarjoajien vapaaehtoisista akkreditointijärjestelmistä katsotaan olevan hyötyä kuluttajien lisäämisessä. Markkinakysynnän mukaisesti luottamuksen luoda sekä palveluntarjoajan että kuluttajan tällaisilla järjestelmillä voitaisiin näkökulmasta katsottuna oikeusvarmuudeltaan selkeämpi ja ennustettavampi palvelu. kysynnän ja ja 4. Esimerkiksi olemassa olevia sopimussuhteita hyödyntävissä suljetuissa käyttäjä ryhmissä käytettäviä sähköisiä allekirjoituksia ei automaattisesti pitäisi sisällyttää ehdotetun direktiivin soveltamisalaan, vaan tällaisissa ympäristöissä olisi säilytettävä sopimusvapaus. 5. Sähköisten allekirjoitusten ja varmennepalvelujen oikeudellista tunnustamista varsinkin valtioiden rajat ylittävässä toiminnassa pidetään tärkeimpänä kysymyksenä tässä yhteydessä. Lisäksi on selvitettävä varmennepalvelujen tarjoajille asetettavat keskeiset vaatimukset, muun muassa vastuiden suhteen. 6. Alan yritysten oletetaan yhdessä standardointielinten kanssa ryhtyvän johtamaan kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien kehittämistä sähköisille allekirjoituksille. Tällaisissa standardeissa olisi keskityttävä luomaan avoin ympäristö yhteentoimiville tuotteille ja palveluille. Komission tehtävänä on tukea tätä prosessia. 3 4 KOM(97) 503 lopullinen, 8. 10. 1997. Kansainvälinen kuulemistilaisuus, Kööpenhamina 23 -24. 4. 1998. 7. Kansainvälisellä tasolla on käynnistetty monia hankkeita ja keskusteluja. YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunta (UNCITRAL) on saanut valmiiksi sähköisen kaupankäynnin mallilain ja aloittanut äskettäin jatkotyöt digitaalisia allekirjoituksia laatimiseksi. Myös taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD jatkaa työtä tällä alalla vuonna liittyviä 1997 laatimiensa salauspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti. Asiaan kysymyksiä on käsitelty myös muissa kansainvälisissä järjestöissä, esimerkiksi maailman kauppajärjestössä WTO. ssa. Nämä meneillään olevat toimet olisi otettava huomioon toteutettaessa eurooppalaista oikeudellista kehystä. yhdenmukaisten koskevien sääntöjen II. YHDENMUKAISTAMISEN TARVE Useissa jäsenvaltioissa on jo aloitettu sähköisiä allekirjoituksia koskeva yksityis kohtainen lainsäädäntötyö: Jasenvaltio Lainsaadantotyon vaihe Itavalta Belgia Valmistelu meneillaan • Televiestintalaki: palveluntarjoajille, vapaaehtoinen ennakkoilmoitusjarjestelma • digitaalisten allekirjoitusten varmennepalveluja koskeva laki • luonnosteluvaiheessa, sahkSisessa muodossa olevia lainsaadannon muutos luonnosteluvaiheessa, todisteita koskeva siviili- • digitaalisten allekirjoitusten kayttSa sosiaaliturvan ja terveyden- huollon alalia koskeva laki luonnosteluvaiheessa. Tanska • Digitaaliviestinnan turvallista ja tehokasta kayttoa koskeva laki luonnosteluvaiheessa. Ranska Suomi Saksa • Televiestintalaki (todentamista ja poikkeuksia koskevat asetukset): ilmoitus- =s>sahkoisen allekirjoituksen tuotteiden tarjonta menettelyn alaista, =>sahkoisen allekirjoituksen tuotteiden ja palvelujen kayttO, maahantuonti ja vienti vapaata, • lainsaadantoa digitaalisten allekirjoitusten kaytosta sosiaaliturvan ja terveydenhuollon alalia. • Sahkoista ja menettelyissa koskeva laki luonnosteluvaiheessa, tiedonvaihtoa hallinnossa hallinnollisissa • VaestOrekisterikeskuksen asemaa varmennepalvelujen tarjoajana koskeva laki luonnosteluvaiheessa. • Digitaalisia allekirjoituksia koskeva laki ja sita koskeva asetus turvallisuusedellytykset, annettu: digitaalisten allekirjoitusten palveluntarjoajien vapaaehtoinen akkreditointi, tarvittavien turvatoimien luettelo luonnosteluvaiheessa, julkinen kuuleminen digitaalisten allekirjoitusten ja digitaalisesti allekirjoitettujen oikeudellisista nakokohdista meneillaan. asiakirjojen sahkoisten • • Italia • • Julkisten palvelujen uudistusta ja hallinnon selkeyttamista koskeva yleislaki voimassa: periaate sahkoisten asiakirjojen oikeudellisesta tunnustamisesta, asetus sahkoisten asiakirjojen sailyttamisesta ja lahettamisesta, tuotteille ja palveluille asetettavia vaatimuksia koskeva asetus valmisteilla, sahk6isista asiakirjoista aiheutuvia verovelvoitteita koskeva asetus valmisteilla. laatimisesta, sopimusten ja • • Alankomaat • Palveluntarjoajien vapaaehtoinen akkreditointijarjestelma valmisteilla, • verolaki, jossa saadetaan veroilmoituksen jattamisesta sahkfiisessa muodossa, siviilioikeuden muutos valmisteilla. • Espanja • Tullihallinnon kirjelmat sahkoisten allekirjoitusten kaytosta, sosiaaliturvan alalia tehty paatos sahkoisesta tiedonsiirrosta, • sahk&set menettelyt mahdollistavia lakeja ja kirjelmia lainoista, • verotuksesta, rahoituspalveluista ja yritysten rekisteroinnista, • vuoden 1998 talousarviolaki, jossa valtuutetaan valtion rahapaja toimimaan varmennepalvelujen tarjoajana. Ruotsi Valmistelu meneillaan Yhdistynyt kuningaskunta • Varmennepalvelujen tarjoajien vapaaehtoisia toimilupamenettelyja ja sahkoisten allekirjoitusten oikeudellista tunnustamista koskevaa lainsaadantOa valmisteilla. Tämä katsaus osoittaa, että jäsenvaltioiden hankkeet johtavat erilaisiin sääntelyllisiin olosuhteisiin. Vaikka jäsenvaltiot näyttävätkin keskittyvän samoihin asioihin (erityisesti palveluntarjoajille ja tuotteille asetettaviin vaatimuksiin, sähköisten allekirjoitusten oikeudellisen pätevyyden edellytyksiin ja akkreditointijärjestelmien rakenteeseen), on ilmeistä, että asiaan liittyvässä sääntelyssä olisi siinä määrin eroja, että sisämarkkinoiden toiminta sähköisten allekirjoitusten alalla vaarantuisi. Erot sähköisten allekirjoitusten oikeusvaikutuksia koskevissa säännöissä ovat haitaksi varsinkin sähköisen kaupan käynnin kehitykselle ja tämän vuoksi myös yhteisön talouskasvulle ja työllisyydelle. ja mahdollinen häilyvyys Epävarmuutta vastuukysymyksiin tarjotaan eri jäsenvaltioiden kesken. Lisäksi on todennäköistä, että jäsenvaltiot tulevat asettamaan sähköisten allekirjoitusten turvallisuudelle toisistaan poikkeavia teknisiä ehtoja. lisäävät myös erot vastuusäännöissä silloin kun palveluja toimivallassa liittyvässä Tällainen kirjava tilanne aiheuttaisi huomattavan esteen avoimissa verkoissa tapahtuvalle viestinnälle ja liiketoiminnalle koko Euroopan yhteisössä vaikeuttamalla sähköisiin allekirjoituksiin liittyvien palvelujen vapaata käyttöä ja tarjontaa sekä rajoittamalla sähköiseen kaupankäyntiin liiketoiminnan kehitystä. Tämän direktiiviehdotuksen tavoitteena on poistaa tällaisia esteitä erityisesti poistamalla sähköisten allekirjoitusten oikeudelliseen pätevyyteen liittyviä eroja ja varmenne- palvelujen ja niihin liittyvien tuotteiden vapaalle liikkuvuudelle jäsenvaltioiden välillä asetettuja rajoituksia. Asetetut tavoitteet huomioon ottaen suunniteltu toiminta kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Direktiiviehdotuksella pyritään mahdollistamaan liittyvän uuden sähköisten allekirjoitusten käyttö alueella, jolla ei ole sisäisiä rajoja, keskittymällä varmennepalvelujen tarjoajille asetettaviin keskeisiin vaatimuksiin. Yksityiskohtaisten ja täytäntöönpano suhteellisuusperiaatteen sekä lainsäädännön yksinkertaistamisen osalta komission lainsäädäntöpolitiikkaa. jäsenvaltioille. Toiminta noudattaa toissijaisuus- jätetään Komissio ehdottaa käsillä olevan ehdotuksen oikeusperustaksi yhteisön perustamis sopimuksen 57 artiklan 2 kohtaa, 66 artiklaa ja 100 a artiklaa. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti komissio pitää direktiiviä soveliaimpana sääntelyvälineenä. III. DIREKTIIVIN TARKOITUS JA SOVELTAMISALA 1. Tällä direktiivillä pyritään varmistamaan sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta luodaan sähköisten alalla. Tämä yhdenmukaistettu ja tarkoituksenmukainen sääntelykehys sähköisten allekirjoitusten käytölle Euroopan yhteisössä ja asetetaan joukko edellytyksiä, joiden perusteella sähköiset allekirjoitukset voidaan tunnustaa oikeudellisesti. allekirjoitusten tapahtuu siten, että 2. Maailmanlaajuinen sähköinen viestintä ja kaupankäynti ovat riippuvaisia jatkuvasta kansainvälisen ja kansallisen lainsäädännön mukauttamisesta nopeasti muuttuvaan tekniseen ympäristöön. Vaikka nykyisten sääntöjen soveltaminen onkin monissa tapauksissa mahdollista, saatetaan nykyiseen tarvita uusien tekniikoiden perusteella tiettyjä muutoksia, jotta vältyttäisiin epäasianmukaisilta ja tarkoitusta vastaamattomilta vaikutuksilta. Vaikka salaustekniikoiden avulla tuotettuja digitaalisia allekirjoituksia pidetäänkin tällä hetkellä tärkeänä sähköisten allekirjoitusten muotona, yhteisön sääntelykehyksen on oltava tarpeeksi joustava, jotta se kattaa myös muut todentamisessa mahdollisesti käytettävät tekniikat. lainsäädäntöön 3. Sähköisille allekirjoituksille löytyy ilmeisiä käyttökohteita suljetuissa järjestelmissä, esimerkiksi yritysverkoissa tai pankkien tietojärjestelmissä. Varmenteita ja sähköisiä allekirjoituksia käytetään todentamistarkoituksessa myös esimerkiksi yksityistilille pääsemiseksi. Kansallisen lainsäädännön puitteissa sopimusvapauden periaate antaa sopimuspuolille mahdollisuuden sopia keskenään keskinäisen liiketoimintansa ehdoista ja edellytyksistä, esimerkiksi sähköisten allekirjoitusten hyväksymisestä. Näillä aloilla ei selvästikään tarvita sääntelyä. tarjoajien olisi saatava tarjota palvelujaan 4. Kun otetaan huomioon palvelujen ja niiden mahdollisten sovellustapojen laajuus, varmennepalvelujen ilman erityistä toimilupaa. Palveluntarjoajat haluavat kuitenkin ehkä mahdollisuuden hyötyä palveluihinsa liittyvien sähköisten allekirjoitusten selkeämmästä oikeudellisesta pätevyydestä osallistumalla vapaaehtoiseen akkreditointijärjestelmään ja täyttämällä siihen liittyvät yleiset vaatimukset. Akkreditointi olisi nähtävä yleisesti tarjottavana palveluna varmennepalvelujen tarjoajille, jotka haluavat tarjota korkealuokkaisia tarkoittaa, että palveluja. Tämän ei kuitenkaan missään nimessä pitäisi akkreditoimaton palvelu on lähtökohtaisesti vähemmän luotettava. 5. Varmennepalvelujen tarjoaja tarjota monenlaisia palveluja. Tässä direktiivissä liittyviin allekirjoituksiin sähköisiin varmennepalveluihin. Varmenteita voidaan käyttää moneen tarkoitukseen, ja ne tietoja. Varmcnteet saattavat sisältää perinteisiä voivat sisältää monenlaisia saattaa erityisesti keskitytään tai verotunnisteen, mutta myös tunnisteita kuten nimen, osoitteen, rekisteröintinumeron tai sosiaaliturvatunnuksen, liittyviä alv-tunnuksen erityismääreitä, esimerkiksi tietoja valtuuksista toimia tietyn yrityksen nimissä tai tietoja luottokelpoisuudesta, maksutakeiden saatavuudesta tai erityisluvista. Niinpä varmenteita voi olla hyvin monenlaisia ja niitä voidaan käyttää moneen tarkoitukseen. Oikeudellista kehystä tarvitaan kuitenkin lähinnä, jotta varmenteella voidaan mahdollistaa allekirjoittajan sähköisen allekirjoituksen todentaminen. Tässä 'hyväksytty varmenne1) direktiivissä keskitytäänkin varmenteen tehtävään kiinnekohtana allekirjoittajan henkilöllisyyteen tai asemaan. allekirjoittajaan (jäljempänä että 6. Sähköisten allekirjoitusten oikeusvaikutukset ovat keskeinen tekijä avoimessa mutta luotettavassa sähköisessä allekirjoitusjärjestelmässä. Käsillä olevan direktiivin soveltaminen yhdenmukaistaa myös osaltaan oikeudellista kehystä yhteisössä varmistamalla, tai oikeusvaikutuksia ei kiistetä vain sen sähköisen muodon takia tai siksi, että se ei perustu hyväksyttyyn tai hyväksytyn varmennepalvelujen tarjoajan myöntämään varmenteeseen. Lisäksi ehdotetulla direktiivillä varmistetaan, että sähköiset allekirjoitukset on tunnustettava oikeudellisesti samalla tavoin kuin käsin kirjoitetut allekirjoituksetkin. Lisäksi kansallisissa todisteiden käyttöä koskevissa menettelyissä olisi tunnustettava sähköisten allekirjoitusten käyttö. sähköisen allekirjoituksen oikeudellista pätevyyttä 7. Sähköisten olisi oikeudellisen tunnustamisen allekirjoitusten perustuttava puolueettomiin, selkeisiin, syrjimättömiin ja tarkoituksenmukaisiin periaatteisiin, eikä palveluntarjoajalta pitäisi edellyttää minkäänlaista toimilupaa tai akkreditointia. Yhteiset varmennepalvelujen tarjoajille asetetut vaatimukset tukisivat allekirjoitusten ja varmenteiden tunnustamista yhteisön eri jäsenvaltioiden kesken. Vaatimuksia on voitava soveltaa varmennepalvelujen tarjoajiin riippumatta eri jäsenvaltioiden erilaisista akkreditointimenettelyistä. Koska markkinoiden kehitys tai tekninen kehitys saattaa edellyttää vaatimusten muuttamista, niitä on ehkä aika ajoin tarkistettava. Komissio voi saamiensa ohjeiden mukaisesti tulevaisuudessa ehdottaa muutoksia vaatimuksiin. 8. Yhteiset vastuusäännöt auttaisivat lisäämään sekä varmenteita käyttävien kuluttajien luottamusta ja edistäisivät näin sähköisten ja yritysten että palveluntarjoajien allekirjoitusten laajaa hyväksymistä. 9. Allekirjoitusten ja varmenteiden rajatylittävää tunnustamista tukevat yhteistyö- mekanismit yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ovat tärkeitä kansainvälisen toimiville sähköisen kaupan kehittymiselle. Varsinkin antamalla yhteisössä varmennepalvelujen tarjoajille mahdollisuus vahvistaa yhteisön ulkopuolisten maiden varmenteita samalla tavoin kuin omiaan voitaisiin yli rajojen tarjottavia palveluja edistää yksinkertaisesti mutta tehokkaasti. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI sähköisten allekirjoitusten yhteisestä kehyksestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan, 66 artiklan ja 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen5, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon6, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon7, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä8, sekä katsovat, että 1) 2) 3) 4) 5 6 7 8 9 10 komissio antoi 16 päivänä huhtikuuta 1997 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon Eurooppalainen elektronisen kaupankäynnin aloite9, komissio antoi 8 päivänä lokakuuta 1997 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon Tietoturvan ja luottamuksen varmistaminen sähköisessä - Digitaalisia allekirjoituksia ja viestien salausta koskeva eurooppalainen malli10, viestinnässä neuvosto kehotti 1 päivänä joulukuuta 1997 komissiota antamaan mahdollisimman pian ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi digitaalisista allekirjoituksista, sähköisessä viestinnässä ja kaupankäynnissä tarvitaan sähköisiä allekirjoituksia ja niihin liittyviä, tiedon todentamisen mahdollistavia palveluja; sähköisten alle kirjoitusten oikeudellista tunnustamista koskevissa säännöissä ja varmenne- jäsenvaltioiden väliset erot saattavat palvelujen tarjoajien akkreditoinnissa EYVL C EYVL C EYVL C EYVL C KOM(97) 157 lopullinen. KOM(97) 503 lopullinen. 5) 6) 7) 8) 9) muodostaa huomattavan esteen sähköiselle viestinnälle ja kaupankäynnille ja näin toimet kehittymistä; vaikeuttaa jäsenvaltioissa osoittavat yhteisön tasoiselle yhdenmukaistamiselle olevan tarvetta, sisämarkkinoiden poikkeavat toisistaan tuotteiden allekirjoituksen yhteentoimivuutta sähköisen edistettävä; perustamissopimuksen 7 a artiklan mukaan sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla tavaroiden vapaa liikkuvuus taataan; varmennepalvelujen tarjoajien käyttämille sähköisen allekirjoituksen tuotteille erityisesti asetettuja olennaisia vaatimuksia on ja noudatettava luottamuksen lisäämiseksi sähköisiin allekirjoituksiin, sisämarkkinoilla varmistamiseksi liikkuvuuden vapaan olisi Internetin nopea tekninen kehitys ja maailmanlaajuisuus edellyttää toimintatapaa, joka on avoin erilaisille sähköisille tiedon todentamistekniikoille ja -palveluille; nykyisin kuitenkin julkisia avaimia käyttäviin salaustekniikoihin perustuvat digitaaliset allekirjoitukset ovat laajimmin tunnustettu sähköisten allekirjoitusten muoto, sisämarkkinat antavat varmennepalvelujen tarjoajille mahdollisuuden kehittää valtioiden rajat ylittäviä palvelujaan kilpailukykynsä lisäämiseksi ja siten tarjota kuluttajille ja yrityksille uusia mahdollisuuksia turvalliseen tiedonvaihtoon ja sähköiseen kaupankäyntiin rajoista riippumatta; avoimissa verkoissa tapahtuvan yhteisön laajuisen varmennepalvelujen tarjonnan edistämiseksi varmennepalvelujen tarjoajien olisi yleensä voitava vapaasti tarjota palvelujaan ilman lupaa; nyt ei kuitenkaan ole välitöntä tarvetta turvata varmennepalvelujen vapaata liikkuvuutta yhdenmukaistamalla näiden palvelujen tarjonnalle asetettuja perusteltuja ja tarkoituksenmukaisia kansallisia rajoituksia, vapaaehtoisuuteen perustuvat akkreditointijärjestelmät, joilla pyritään parempaan palveluntarjontaan, voivat tarjota varmennepalvelujen tarjoajille tarkoituksen mukaisen kehyksen kehittää palvelujaan kehittyvien markkinoiden edellyttämän luottamuksen, turvallisuuden ja laadun saavuttamiseksi; tällaisten järjestelmien olisi kannustettava varmennepalvelujen tarjoajia noudattamaan alan parhaita toimintatapoja; varmennepalvelujen tarjoajien olisi vapaasti voitava osallistua tällaisiin akkreditointijärjestelmiin ja hyötyä niistä; jäsenvaltiot eivät saisi estää tällaisten akkreditointijärjestelmien varmennepalvelujen ulkopuolella; olisi varmistettava, että akkreditointijärjestelmät eivät vähennä kilpailua varmennepalvelujen alalla; on tärkeätä löytää tasapaino kuluttajien ja yritysten tarpeiden välillä, toimimasta tarjoajia tällä direktiivillä olisi edistettävä sähköisten allekirjoitusten käyttöä ja oikeudellista tunnustamista yhteisössä; sääntelyä ei tarvita yksinomaan suljetuissa järjestelmissä käytettyjä sähköisiä allekirjoituksia varten; osapuolten vapautta sopia keskenään sähköisesti allekirjoitetun tiedon tunnustamista koskevista ehdoista ja edellytyksistä olisi kunnioitettava kansallisen oikeuden sallimissa rajoissa; tämän direktiivin tarkoituksena ei ole yhdenmukaistaa sopimusoikeutta koskevia kansallisia sääntöjä, laatimista ja toimintaa, tai allekirjoitusta edellyttäviä, erityisesti sopimusten sopimuksiin perustumattomia muita muotomääräyksiä; tämän vuoksi sähköisten allekirjoitusten oikeudellista vaikutusta koskevan kansallisen oikeuden ei tulisi rajoitaa sitä, mitä on säädetty sopimuksia tehtäessä noudatettavista muodollisista vaatimuksista tai sopimuksentekopaikasta, 10) lisäämiseksi, allekirjoitusten yleisen hyväksynnän sähköisten sähköisen allekirjoituksen oikeudellista kelpoisuutta ei tulisi kieltää yksinomaan sen vuoksi, että se on sähköisessä muodossa, sille ei ole esitetty hyväksyttyä varmennetta tai akkreditoidun varmennepalvelujen tarjoajan varmennetta tai varmenteen on myöntänyt toisessa jäsenvaltiossa toimiva palveluntarjoaja; sellaisilla sähköisillä allekirjoituksilla, jotka keskeisten vaatimusten mukainen luotettava varmenne palvelujen tarjoaja on vahvistanut, olisi oltava samat oikeusvaikutukset kuin käsin kirjoitetuilla allekirjoituksilla; on varmistettava, että sähköisiä allekirjoituksia voidaan käyttää todisteena oikeudellisissa menettelyissä kaikissa jäsenvaltioissa; tunnustamisen olisi perustuttava sähköisten allekirjoitusten oikeudellisen objektiivisiin periaatteisiin eikä oltava sidoksissa siihen, onko palveluntarjoaja hyväksytty vai ei; sähköisten allekirjoitusten oikeusvaikutuksia koskevat yhden mukaistetut säännöt tukevat yhtenäistä oikeudellista kehystä kaikkialla yhteisössä; 11) yleisölle suunnattuja varmennepalveluja tarjoavat palveluntarjoajat kuuluvat kansallisten vastuusääntöjen soveltamisalaan; erot tällaisten vastuusääntöjen laajuudessa ja sisällössä saattavat aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta erityisesti kolmansille, jotka käyttävät näitä palveluja; tällainen epävarmuus haittaa rajat ylittävää kauppaa ja vaikeuttaa sisämarkkinoiden toimintaa; yhdenmukaistetut vastuusäännöt lisäävät oikeusvarmuutta ja ennustettavuutta sekä varmenne palvelujen tarjoajien että kuluttajien kannalta; tällaiset säännöt lisäisivät sähköisten allekirjoitusten yleistä hyväksyntää ja oikeudellista tunnustamista yhteisössä ja siten vaikuttavat suotuisasti sisämarkkinoiden toimintaan, 12) kansainvälisen sähköisen kaupankäynnin kehittyminen edellyttää rajat ylittäviä mekanismeja, joihin liittyy myös yhteisön ulkopuolisia maita; tällaisia mekanismeja olisi kehitettävä yritysten kesken; maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden varmista miseksi saattaisi olla hyödyllistä sopia varmennepalvelujen vastavuoroista tunnustamista koskevista monenvälisistä säännöistä kolmansien maiden kanssa, 13) lisätäkseen sähköistä viestintää ja kaupankäyntiä varmistamalla käyttäjien tarjoajat jäsenvaltioiden olisi velvoitettava varmennepalvelujen luottamus noudattamaan tietoturvalainsäädäntöä ja kunnioittamaan yksityisyyden suojaa sekä tarjoamaan varmennepalveluja allekirjoittajan pyynnöstä myös salanimelle; kansallisessa lainsäädännössä olisi säädettävä voidaanko, ja jos voidaan, niin millä edellytyksillä, tietojen kohteen henkilöllisyys paljastaa rikostutkintaa varten; varmennepalvelujen tarjoajien olisi ennalta ilmoitettava käyttäjille ehdoistaan, varsinkin varmenteidensa oikeasta käytöstä ja vastuurajoituksistaan kirjallisesti, selvästi ymmärrettävällä ja tiedon säilyttävää viestintämuotoa käyttäen, 14) tämän direktiivin soveltamiseksi neuvoa-antavan komitean olisi avustettava komissiota, ja 15) perustamissopimuksen esitetyn 3 b artiklassa ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli sähköisten allekirjoitusten tarjontaa ja liittyviä palveluja koskevan yhdenmukaisen oikeudellisen kehyksen siihen luomisesta ja sen vuoksi se voidaan paremmin toteuttaa yhteisön tasolla; tämä direktiivi rajoittuu vähimpään tämän tavoitteen toteuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen, toissijaisuusperiaatteen 10 OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Soveltamisala Tämä direktiivi koskee sähköisten allekirjoitusten oikeudellista tunnustamista. Tämä direktiivi ei koske sopimusten pätevyyteen ja tekemiseen liittyviä muita kysymyksiä, eikä allekirjoituksia edellyttäviä sopimukseen perustumattomia muita muotomääräyksiä. Tällä direktiivillä perustetaan oikeudellinen kehys tietyille yleisön käytettävissä oleville varmennepalveluille. 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1. 'sähköisellä allekirjoituksella' tiedon yhteydessä esitettyä, siihen liitettyä tai siihen loogisesti liittyvää digitaalisessa muodossa olevaa allekirjoitusta, jota allekirjoittaja käyttää osoittaakseen hyväksyvänsä tiedon, ja joka täyttää seuraavat vaatimukset: a) se viittaa yksinomaan allekirjoittajaan, b) se yksilöi allekirjoittajan, c) se on luotu menetelmällä, jota allekirjoittaja voi täysin valvoa, ja d) se on liitetty kohteena olevaan tietoon siten, että tiedon myöhempi muuttuminen ilmenee, 2. 'allekirjoittajalla' henkilöä, joka luo sähköisen allekirjoituksen, 3. 4. 5. 'allekirjoitusmenetelmällä' ainutlaatuista tietokokonaisuutta, esimerkiksi koodia tai henkilökohtaista salausavainta, taikka ainutlaatuisin asetuksin varustettua välinettä, jota allekirjoittaja käyttää luodakseen sähköisen allekirjoituksen, 'allekirjoituksen tietokokonaisuutta, esimerkiksi koodia tai julkista salausavainta, taikka ainutlaatuisin asetuksin varustettua välinettä, jota käytetään sähköisen allekirjoituksen vahvistamiseen, todentamismenetelmällä' ainutlaatuista 'hyväksytyllä varmenteella' digitaalista todistusta, joka liittää allekirjoituksen todentamismenetelmän henkilöön, vahvistaa kyseisen henkilön henkilöllisyyden ja täyttää liitteessä I vahvistetut vaatimukset, 6. 'varmennepalvelujen tarjoajalla' henkilöä tai yksikköä, joka myöntää varmenteita tai tarjoaa yleisesti muita sähköisiin allekirjoituksiin liittyviä palveluja, 11 7. 'sähköisen allekirjoituksen tai niiden merkityksellisiä osia, jotka on tarkoitettu varmennepalvelujen tarjoajan käyttöön tämän tarjotessa sähköisen allekirjoituksen palveluja. tai ohjelmistoja laitteistoja tuotteen' 3 artikla Markkinoille pääsy 1. Jäsenvaltiot eivät saa tehdä varmennepalvelujen tarjonnasta luvanvaraista. 2. Rajoittamatta 1 kohdan säännösten soveltamista jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai ylläpitää vapaaehtoisuuteen perustuvia akkreditointijärjestelmiä parantaakseen varmennepalvelujen tarjontaa. Kaikkien tällaisiin järjestelmiin liittyvien ehtojen on oltava objektiivisia, avoimia, suhteellisia ja syrjimättömiä. Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa varmennepalvelujen tarjoajien määrää tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvista syistä. 3. Komissio voi 9 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti vahvistaa ja julkaista sähköisen allekirjoituksen tuotteita koskevien yleisesti tunnustettujen standardien viitenumerot Euroopan yhteisöjen lehdessä. Jäsenvaltioiden on oletettava sähköisen allekirjoituksen tuotteen täyttävän liitteessä II olevan e kohdan vaatimukset, jos kyseinen tuote on kyseisten standardien mukainen. virallisessa 4. Jäsenvaltiot voivat asettaa lisävaatimuksia sähköisten allekirjoitusten käytölle julkisella alalla. Tällaisten vaatimusten on oltava objektiivisia, avoimia, suhteellisia ja sovelluksen erityispiirteisiin. liittyä vain kyseessä olevan syrjimättömiä, ja ne saavat 4 artikla Sisämarkkinaperiaatteet 1. Jokaisen jäsenvaltion on sovellettava tämän direktiivin nojalla antamiaan kansallisia säädöksiä alueelleen asettuneisiin varmennepalvelujen tarjoajiin ja niiden tarjoamiin palveluihin. Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien varmennepalvelujen tarjontaa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaiset sähköisen allekirjoituksen tuotteet saavat liikkua vapaasti sisämarkkinoilla. 5 artikla Oikeusvaikutukset 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisen allekirjoituksen oikeusvaikutuksia ja oikeudellista pätevyyttä ei kiistetä yksinomaan sillä perusteella, että allekirjoitus on sähköisessä muodossa tai siihen ei liity hyväksyttyä varmennetta taikka siihen ei liity akkreditoidun varmennepalvelujen tarjoajan myöntämää varmennetta. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sellaiset sähköiset allekirjoitukset, joihin liittyy liitteessä II olevien vaatimusten mukaisen varmennepalvelujen tarjoajan myöntämä hyväksytty varmenne, toisaalta tunnustetaan vastaava oikeudellista vaatimusta käsin kirjoitetusta allekirjoituksesta ja toisaalta kelpaava todisteeksi oikeudellisissa menettelyissä samalla tavalla kuin käsin kirjoitetut allekirjoitukset. 12 6 artikla Vastuu 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että myöntämällä hyväksytyn varmenteen varmennepalvelun tarjoaja on varmenteeseen kohtuullisessa määrin tukeutuvalle henkilölle vastuussa seuraavista seikoista: a) varmenteen myöntämisajankohtaa koskevat tiedot pitävät paikkansa, jollei palveluntarjoaja ole varmenteessa toisin todennut; b) varmenteen myöntämisessä on noudatettu kaikkia tämän direktiivin vaatimuksia; c) varmistus, että hyväksytyssä varmenteessa nimetyllä henkilöllä oli varmenteen vastaa myöntämisajankohtana varmenteessa mainittua tai määriteltyä allekirjoituksen todentamismenetelmää; allekirjoitusmenetelmä, käytössään joka d) joissa varmennepalvclujen tapauksissa, sekä allekirjoitus- menetelmän että allekirjoituksen todentamismenetelmän varmenne on todiste siitä, että nämä kaksi menetelmää toimivat toisiaan täydentävästi. tarjoaja luo 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että varmennepalvelujen tarjoaja ei ole vastuussa virheistä varmenteen kohteena olevan henkilön hyväksytyssä varmenteessa antamissa tiedoissa, jos tarjoaja voi osoittaa toteuttaneensa kaikki kohtuullisesti katsoen toteutettavissa olevat toimenpiteet tietojen varmistamiseksi. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, on mahdollisuus rajoittaa hyväksytyssä varmenteessa kyseisen varmenteen käyttöä. Varmennepalvelujen tarjoaja ei ole vastuussa, jos hyväksyttyä varmennetta on käytetty siinä annettujen käyttörajoitusten vastaisesti. että varmennepalvelujen tarjoajilla 4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, on mahdollisuus ilmoittaa hyväksytyssä varmenteessa arvomääräinen yläraja niille toimille, joita varmenne koskee. Varmennepalvelujen tarjoaja ei ole vastuussa tämän ylärajan ylittävän vahingon osalta. että varmennepalvelujen tarjoajilla 5. Edellä 1-4 kohdan säännökset eivät rajoita neuvoston direktiivin 93/13/ETY11 soveltamista. 7 artikla Kansainväliset näkökohdat 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kolmanteen maahan sijoittautuneen varmenne palvelujen tarjoajan myöntämät varmenteet tunnustetaan oikeusvaikutuksiltaan vastaavana kuin yhteisöön sijoittautuneen varmennepalvelujen tarjoajan myöntämät varmenteet, kun: EYVLL 95,21. 4. 1995, s. 29. 13 a) varmennepalvelujen tarjoaja täyttää tässä direktiivissä vahvistetut vaatimukset ja on akkreditoitu jäsenvaltion vapaaehtoisessa akkreditointijärjestelmässä, tai b) liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukainen yhteisöön sijoittautunut varmennepalvelujen tarjoaja ottaa varmenteesta vastuun samassa laajuudessa kuin omista varmenteistaan; taikka c) varmenne tai varmennepalvelun tarjoaja on tunnustettu toisaalta yhteisön ja toisaalta kolmannen maan tai maiden tai kansainvälisten organisaatioiden välisen kahdenvälisen tai monenvälisen sopimuksen perusteella. 2. Helpottaakseen yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset rajat ylittävien varmennepalvelujen tarjontaa ja kolmansista maista peräisin olevien sähköisten tarvittaessa allekirjoitusten oikeudellista ehdotuksia varmennepalveluihin sovellettavien standardien ja kansainvälisten täytäntöönpanemiseksi käytännössä. Erityisesti komissio antaa sopimusten neuvotteluvaltuuksista tarvittaessa neuvostolle kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa tehtäviä kahdenvälisiä ja monenvälisiä sopimuksia varten. Neuvosto tekee päätöksen määräenemmistöllä. tunnustamista, komissio voi antaa asianmukaisista ehdotuksia 8 artikla Tietosuoja 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ja että akkreditoinnista tai valvonnasta vastaavat kansalliset laitokset noudattavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EV12 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/66/EY13 vaatimuksia. varmennepalvelujen tarjoajat 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että varmennepalvelujen tarjoaja saa hankkia henkilötietoja ainoastaan välittömästi tietojen kohteelta itseltään ja siinä määrin kuin se on välttämätöntä varmenteen myöntämiseksi. Tietoja ei saa koota tai muokata muihin tarkoituksiin ilman tietojen kohteen lupaa. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että varmennepalvelujen ilmoittaa varmenteessa allekirjoittajan pyynnöstä salanimen allekirjoittajan todellisen nimen sijasta. tarjoaja 4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että varmennepalvelujen tarjoaja viranomaisten pyynnöstä toimittaa niille salanimeä käyttävän henkilön tiedot kyseisen henkilön suostumuksella. Silloin kun kyseisen henkilön henkilöllisyyden paljastaminen on kansallisen lainsäädännön mukaan tarpeen rikostutkinnan takia, jotka viittaavat tehtyihin sähköisiin allekirjoituksiin, henkilötietojen siirrosta on salanimellä laadittava tallenne ja asianomaiselle on ilmoitettava henkilöllisyyden paljastamisesta mahdollisimman pian tutkinnan päätyttyä. 12 13 EYVLL 281, 23. 11. 1995, s. 31. EYVL L 24, 30. 1. 1997, s. 1. 14 9 artikla Komitea Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea nimeltään sähköisten allekirjoitusten komitea, jäljempänä 'komitea', jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheen johtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 10 artikla Komitean kuuleminen Komiteaa kuullaan tarvittaessa kysymyksissä, jotka koskevat varmennepalvelujen tarjoajille liitteessä II asetettuja vaatimuksia ja sähköisen allekirjoituksen tuotteiden 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yleisesti tunnustettuja standardeja. 11 artikla Ilmoittaminen 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot: a) tiedot vapaaehtoisuuteen perustuvista kansallisista akkreditointijärjestelmistä, mukaan lukien 3 artiklan 4 kohdan lisävaatimukset, b) akkreditoinnista ja valvonnasta vastaavien kansallisten laitosten nimet ja osoitteet, ja c) akkreditoitujen kansallisten varmennepalvelujen tarjoajien nimet ja osoitteet. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 kohdan nojalla toimitettavat tiedot ja näiden tietojen muutokset mahdollisimman pian. 12 artikla Uudelleentarkastelu 1. Komissio tarkastelee tämän direktiivin toteuttamista ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle siitä kertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002. 15 2. Tässä kertomuksessa on arvioitava muun muassa, olisiko direktiivin soveltamisalaa teknisen ja oikeudellisen kehityksen vuoksi muutettava. Kertomuksessa on erityisesti liittyvistä oltava saatuihin kokemuksiin perustuva arvio yhdenmukaistamiseen näkökohdista. Kertomukseen on liitettävä tarvittaessa täydentäviä lainsäädäntö ehdotuksia. 13 artikla Täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, 31 päivänä ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään asetukset joulukuuta 2000. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän direktiivin alalta sekä direktiiviin liittyviltä aloilta antamansa kansalliset säännökset sekä vastaavuustaulukko tämän direktiivin säännöksistä ja annetuista kansallisista säännöksistä. 14 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 15 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta puhemies puheenjohtaja 16 LIITE I Vaatimukset hyväksytyille varmenteille Hyväksytyssä varmenteessa on oltava: a) sen myöntäneen varmennepalvelujen tarjoajan tunniste, b) haltijan nimi tai salanimi sellaisessa muodossa, että siitä ei voi erehtyä; salanimen kohdalla on erikseen mainittava kyseessä olevan salanimi, c) haltijaan liittyvät erityismääreet, kuten osoite, valtuudet toimia tietyn yrityksen nimissä, luottokelpoisuus, alv-tunnus tai muu verotunniste, maksutakuiden saatavuus tai erityiset luvat, d) allekirjoituksen todentamismenetelmä, joka vastaa haltijan hallussa olevaa allekirjoitusmenetelmää, e) varmenteen voimassaoloajan alkamis- ja päättymisajankohta, f) varmenteen yksilöivä tunnus, g) varmenteen myöntävän varmennepalvelujen tarjoajan sähköinen allekirjoitus, h) mahdolliset varmenteen käyttöraj oitukset, j a i) mahdolliset varmennepalvelujen tarjoajan vastuurajoitukset ja varmenteen kattamien toimien enimmäisarvoa koskevat rajoitukset. 17 LIITE II Vaatimukset varmenncpalvclujen tarjoajille Varmennepalvelujen tarjoajien on: a) osoitettava varmennepalvelujen tarjoamisen edellyttämä luotettavuus, b) tarj ottava nopeaa j a varmaa perumismahdollisuutta, c) todennettava tarkoituksenmukaisin keinoin sen henkilön henkilöllisyys ja kyky toimia, jolle hyväksytty varmenne on myönnetty, d) pidettävä palveluksessaan henkilökuntaa, jolla on tarjottujen palvelujen edellyttämä johtotehtävissä, sähköisten ja pätevyys varsinkin asiantuntemus, kokemus allekirjoitusten tarkoituksenmukaisten liittyvä asiantuntemus turvatoimien tuntemus; palveluntarjoajien on lisäksi noudatettava asianmukaisia ja liikkeenjohdollisia tunnustettujen menettelytapoja, standardien mukaisia hallinnollisia tekniikoihin ja ja e) käytettävä luotettavia järjestelmiä ja sellaisia sähköisen allekirjoituksen tuotteita, jotka suojaavat tuotteiden muutoksilta niin, että tuotteita ei voida käyttää toisenlaisiin toimintoihin kuin mihin ne on suunniteltu; palveluntarjoajien on myös käytettävä sellaisia sähköisen allekirjoituksen tuotteita, jotka varmistavat tuotteiden tukemien varmentamisprosessien turvallisuuden niin tekniikan kuin salaamisen osalta, f) toteutettavat toimenpiteet varmenteiden väärentämisen ehkäisemiseksi ja, silloin kun taattava varmennepalvelun luottamuksellisuus avainta luotaessa, luo henkilökohtaisen salausavaimen, tarjoaja g) hallittava tämän direktiivin vaatimusten mukaisen toiminnan edellyttämiä varoja varsinkin mahdollisten vahinkovastuiden kattamiseksi, esimerkiksi asianmukaisella vakuutuksella, h) arkistoitava kaikki hyväksyttyä varmennetta koskevat tiedot tarkoituksenmukaiseksi todisteita mahdollisissa oikeudellisissa ajaksi erityisesti voidakseen esittää menettelyissä; tällaisia arkistoja voidaan ylläpitää myös sähköisessä muodossa, i) oltava tallentamatta tai jäljentämättä varmennepalvelujen tarjoajalta salausavaimen hallintapalveluja saaneen henkilön henkilökohtaista salausavainta, jollei kyseinen henkilö sitä nimenomaisesti pyydä, j) tekemistä sopimuksen ilmoitettava kuluttajille kirjallisesti, ennen selvästi ymmärrettävällä kielellä ja tiedon säilyttävää viestintämuotoa käyttäen varmenteen lukien vastuurajoitukset, käytön tarkoista ehdoista ja edellytyksistä, mukaan ja vapaaehtoisen akkreditointijärjestelmän olemassaolo sekä riitojenratkaisu- valitusmenettelyt. 18 ISSN 1024-4492 KOM(98) 297 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 06 10 01 Luettelonumero : CB-CO-98-336-FI-C ISBN 92-78-36445-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Afgørelse om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af interimsaftalen om samhandel og handelsrelaterede anliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og De Forenede Mexicanske Stater på den anden side (KOM(97)0525 11619/1/97/ændr.1 + 11620/1/97/ændr.1 - C4- 0024/98 97/0281(AVC))(Procedure med samstemmende udtalelse)

eurovoc_concepts:
EP assent
interim agreement (EU)
intervention price
liberalisation of trade
regulatory committee (EU)
trade agreement (EU)


title: QUESTION ECRITE no 1458/98 de Roberta ANGELILLI à la Commission. Urbanification de Tormarancia et du parc de l'Appia Antica

eurovoc_concepts:
Italy
archaeology
cultural heritage
environmental impact
environmental protection
heritage protection
industrial project
town-planning scheme

text: C 402/136 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 12. 98 (98/C 402/180) QUESTION (cid:201)CRITE E-1458/98 posØe par Roberta Angelilli (NI) (cid:224) la Commission (13 mai 1998) Objet: Urbanification de Tormarancia et du parc de l(cid:146)Appia Antica Un ancien plan d(cid:146)amØnagement local du territoire datant de 1965 prØvoyait la construction d(cid:146)un Ønorme quartier urbain pouvant abriter 16 (cid:224) 22 000 habitants dans la zone romaine de Tormarancia qui englobe le parc de l(cid:146)Appia Antica reconnu comme Øtant une zone d(cid:146)intØrŒt majeur sur le plan archØologique et environnemental. L(cid:146)administration municipale actuelle de Rome vient d(cid:146)autoriser la construction d(cid:146)un ensemble d(cid:146)immeubles de 1 500 millions de m3 (cid:224) proximitØ immØdiate du parc archØologique, par le biais d(cid:146)une dØcision qui a suscitØ la rØprobation unanime des rØsidents (qui se sont exprimØs par le biais de pØtitions auxquelles ont adhØrØ des milliers de signataires) ainsi que les associations environnementales. L(cid:146)urbanification de Tormarancia, non contente de porter atteinte au patrimoine archØologique et naturel, mettrait dØfinitivement (cid:224) mal les conditions de circulation dØj(cid:224) prØcaires dans les quartiers voisins et conduirait (cid:224) la constitution d(cid:146)un vØritable dØsert pØriphØrique, (cid:224) l(cid:146)intØrieur d(cid:146)une circonscription oø le nombre d(cid:146)immeubles invendus atteint des chiffres records. La Direction nationale de l(cid:146)archØologie, la Commission pontificale de l(cid:146)art sacrØ, le dØpartement des sciences naturelles de l(cid:146)universitØ La Sapienza, l(cid:146)Institut national de gØophysique, le Conseil national de la recherche, tous les instituts Øtrangers de Rome et l(cid:146)Accademia dei Lincei ont protestØ contre l(cid:146)envahissement par le bØton. La Commission ne pense-t-elle pas que l(cid:146)urbanification programmØe enfreint la directive 85/337/CEE 1. concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement (1)? Ne pense-t-elle pas que le projet n(cid:146)est pas conforme aux dØclarations de l(cid:146)Union europØenne concernant la 2. protection des biens archØologiques, en particulier (cid:224) l(cid:146)annexe III de la directive 97/11/CEE (2)? N(cid:146)y aurait-il pas lieu d(cid:146)intervenir auprŁs des autoritØs italiennes afin que celles-ci bloquent les travaux de 3. construction dans l(cid:146)attente d(cid:146)une clarification? 4. (1) (2) Dans l(cid:146)ensemble, quel est son avis sur ce problŁme? JO L 175 du 5. 7. 1985, p. 40. JO L 73 du 14. 3. 1997, p. 5. RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (15 juin 1998) La Commission est d(cid:146)avis, sur la base de l(cid:146)information donnØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire, que les projets de construction dont il est question devraient figurer parmi les catØgories prØvues (cid:224) l(cid:146)annexe II de la directive du Conseil 85/337/CEE (1). ConformØment (cid:224) cette directive, ces projets doivent Œtre soumis (cid:224) une Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement lorsque les (cid:201)tats membres considŁrent que leurs caractØristiques le requiŁrent. La directive du Conseil 97/11/CE (2), du 3 mars 1997, est la nouvelle directive portant modification de la directive 85/337/CEE relative (cid:224) l(cid:146)Øvaluation des effets de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement. Cette directive impose l(cid:146)obligation de tenir compte de la sensibilitØ environnementale des zones gØographiques susceptibles d(cid:146)Œtre affectØes par le projet, et notamment de prendre en considØration les paysages importants du point de vue historique, culturel et archØologique (annexe III, point 2 h). Ce critŁre figure parmi les critŁres de sØlection pertinents qui doivent Œtre appliquØs par les (cid:201)tats membres dans l(cid:146)examen au cas par cas ou la fixation des seuils ou critŁres gØnØraux concernant les projets des catØgories ØnumØrØes (cid:224) l(cid:146)annexe II, qui en tant que tels font l(cid:146)objet d(cid:146)une Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement. En tout Øtat de cause, le dØlai dont disposent les (cid:201)tats membres pour se conformer (cid:224) la directive 97/11/CE a ØtØ fixØ au 14 mars 1999. N(cid:146)ayant pas connaissance du projet mentionnØ, la Commission n(cid:146)est pas en mesure de commenter les situations spØcifiques concernØes. Elle prendra les mesures nØcessaires pour recueillir des informations dØtaillØes et assurer le respect de la lØgislation communautaire. (1) (2) JO L 175 du 5. 7. 1985. JO L 73 du 14. 3. 1997


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1495/98 degli onn. Heinz KINDERMANN , Jan MULDER , Jan SONNEVELD , Robert STURDY alla Commissione. Disponibilità di medicinali per equini

eurovoc_concepts:
equidae
horsemeat
human nutrition
leisure
marketing
quantitative restriction
veterinary drug
veterinary legislation
veterinary medicinal product
waste

text: C 31/42 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 5. 2. 1999 Nel caso dell(cid:146)Honduras, essa sostiene dal 1993 progetti realizzati da organizzazioni non governative (ONG) che si occupano dei bambini di strada. Tali progetti si sono concentrati su vari settori, segnatamente: › azioni di divulgazione ed informazione in merito ai diritti dei bambini, per consentire loro di conoscere meglio i propri diritti e il modo di difendersi; › azioni preventive; si tratta di progetti a favore della reintegrazione dei bambini di strada nelle famiglie, che prevedono un lavoro con i bambini ma anche con le loro famiglie e il loro ambiente; › sostegno alle ONG che gestiscono case per l(cid:146)accoglienza dei bambini di strada. Attraverso tali progetti si intende occuparsi dei bambini in generale, realizzando al tempo stesso azioni di formazione per i giovani, onde agevolarne la reintegrazione nella societ(cid:224) onduregna. Va altres(cid:236) sottolineato che la Commissione sostiene gli enti governativi per trovare soluzioni ai problemi specifici dei bambini di strada. Per quanto riguarda altri paesi dell(cid:146)America centrale e meridionale, la Commissione finanzia progetti di vasta portata nel settore, con la collaborazione e la partecipazione della ONG locali in quasi tutti i paesi latino- americani. (1999/C 31/053) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1495/98 di Heinz Kindermann (PSE), Jan Mulder (ELDR), Jan Sonneveld (PPE) e Robert Sturdy (PPE) alla Commissione Oggetto: Disponibilit(cid:224) di medicinali per equini (13 maggio 1998) La Commissione sa sicuramente che i veterinari dispongono di un numero sempre piø limitato di medicinali 1. autorizzati ad essere impiegati sui cavalli e che pertanto sia la qualit(cid:224) della cura che il benessere degli animali risultano compromessi. Di conseguenza, la Commissione sapr(cid:224) anche che quando i veterinari non dispongono di prodotti autorizzati nel proprio Stato membro e intendono ugualmente trattare i cavalli affidati alle loro cure non hanno altra scelta che utilizzare prodotti importati da altri Stati membri oppure prodotti autorizzati nel loro Stato membro ma non destinati ai cavalli, una pratica che in entrambi i casi Ł illegale. Pu(cid:242) la Commissione indicare le misure che intende adottare per ripristinare l(cid:146)arsenale terapeutico a disposizione dei veterinari? 2. Non pensa la Commissione che, visto il numero limitato di cavalli destinati ad attivit(cid:224) ricreative che vengono macellati ogni anno nella Comunit(cid:224), non si dovrebbero considerare tali cavalli come animali da produzione alimentare e che, anche qualora fossero macellati e introdotti nella catena alimentare, sarebbe possibile tutelare la sanit(cid:224) pubblica fissando un periodo di attesa prestabilito precedente alla macellazione (ad esempio di 3 mesi)? Questo periodo offrirebbe sufficienti garanzie circa il fatto che nell(cid:146)animale non si trovano residui di prodotti utilizzati nel corso della sua vita in quantit(cid:224) tali da comportare rischi per i consumatori. In tali condizioni, Ł la Commissione disposta a fare una distinzione tra cavalli destinati ad attivit(cid:224) ricreative e cavalli allevati per la produzione di carne e ad accettare che i medicinali veterinari possano essere usati per i cavalli destinati ad attivit(cid:224) ricreative qualora non siano fissati limiti massimi di residui per i cavalli? Nonostante le misure esistenti volte ad aumentare il numero di medicinali veterinari destinati a specie o a 3. utilizzazioni meno diffuse, i veterinari dispongono di un un numero limitato di prodotti autorizzati per tali usi o tali specie. E(cid:146) la Commissione disposta a esaminare quali ulteriori misure potrebbero essere prese per aumentare il numero di tali prodotti e sviluppare una politica sul modello di quella adottata per i farmaci orfani necessari per la cura di malattie umane rare?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1501/98 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA alla Commissione. Società dell'informazione e coesione economica e sociale

eurovoc_concepts:
EU financing
European Social Fund
action programme
co-financing
economic and social cohesion
feasibility study
information policy
library
regional aid
teleworking

text: C 13/38 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 1. 1999 (1999/C 13/053) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1501/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione Oggetto: Societ(cid:224) dell(cid:146)informazione e coesione economica e sociale (13 maggio 1998) Intervenendo il 23 gennaio 1997 dinanzi alla commissione per la politica regionale del Parlamento europeo, nel quadro della presentazione della comunicazione della Commissione «la coesione e la societ(cid:224) dell(cid:146)informazione» (COM(97) 0007 def. del 22. 1. 1997), il Commissario sig. ra W. Mathies ha indicato che erano state messe a disposizione di un certo numero di regioni risorse di bilancio nel quadro dell(cid:146)articolo 6 dell(cid:146)FSE ai fini dell(cid:146)elaborazione di una strategia e di un programma d(cid:146)azione per la transizione alla societ(cid:224) dell(cid:146)informazione. Potrebbe la Commissione fornire informazioni su tutti i progetti attinenti alla societ(cid:224) dell(cid:146)informazione da essa cofinanziati fino ad oggi nel quadro dell(cid:146)articolo 6 dell(cid:146)FSE, nonchØ su quelli che lo saranno sino alla fine dell(cid:146)attuale periodo di programmazione, specificando le regioni beneficiarie, il costo complessivo dell(cid:146)esecu- zione e l(cid:146)entit(cid:224) del cofinanziamento comunitario? Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (19 giugno 1998) Attualmente l(cid:146)articolo 6 del regolamento del Fondo sociale europeo (FSE) (1) riguarda il sostegno di progetti pilota nel settore della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione tramite le iniziative regionali della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione (RISI). In questo contesto il Fondo sociale europeo finanzia un totale di dieci progetti. Otto progetti sono sostenuti nel settore RISI 1 (strategia regionale e piani d(cid:146)azione). Le zone interessate sono Brema-Germania, Attica-Grecia, Midi-PyrØnØØes-Francia, Regione Sud-ovest-Irlanda, Carelia del Nord-Finlandia, Murcia-Spagna, Blekinge-Svezia, Galles-Regno Unito. Ciascun progetto riceve un finanziamento totale massimo di 250. 000 ecu, cofinanziato per il 50 %, per l(cid:146)elaborazione di una strategia e di un piano d(cid:146)azione sulla societ(cid:224) dell(cid:146)informazione. Due progetti vengono sostenuti nell(cid:146)ambito di RISI 2 (applicazione della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione regionale). Si tratta di progetti multiregionali destinati ad elaborare studi di fattibilit(cid:224) prima di collaudare le applicazioni pratiche nelle regioni interessate. I due progetti riguardano il telelavoro transfrontaliero (Telecentres) e le biblioteche in qualit(cid:224) di centri di formazione e informazione (ISTAR). Il primo riceve un cofinanziamento pari a 2,4 milioni di ecu, che rappresenta il 50 %, e il secondo Ł sostenuto, per la stessa percentuale, per un totale di 1,1 milioni di ecu. (1) GU L 193 del 31. 7. 1993. (1999/C 13/054) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1510/98 di Carlos Robles Piquer (PPE) alla Commissione (13 maggio 1998) Oggetto: Difesa comune contro i «sabotaggi tecnologici» ¨ evidente che oggigiorno i sistemi informatici degli enti pubblici e privati sono molto vulnerabili in quanto strettamente dipendenti dalla tecnologia. Tale dipendenza rende le reti di sicurezza, le istituzioni finanziarie ed anche i centri di potere estremamente vulnerabili alle aggressioni informatiche. ¨ necessario prendere in considerazione i pericoli che attualmente comporta il cosiddetto «sabotaggio tecnologico» e le conseguenze che attivit(cid:224) del genere potrebbero avere, soprattutto nei settori della finanza, dell(cid:146)energia e delle comunicazioni. Data la interdipendenza insita nel vivere in comunit(cid:224), e in considerazione delle aggressioni che potremmo subire ad opera del suddetto «sabotaggio tecnologico», non ritiene la Commissione di dover proporre una tipizzazione comunitaria delle infrazioni tecnologiche, in modo che tutti i paesi membri possano difendersi in modo congiunto da questo nuovo genere di attivit(cid:224) illecite?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1508/98 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA προς την Επ τροπή. Κοινωνία των Πληροφοριών και Οικονομική και Κοινωνική Συνοχή

eurovoc_concepts:
continuing education
female work
fight against unemployment
information profession
job creation
labour market
professional qualifications
social integration

text: C 386/138 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 (98/C 386/192) GRAPTH ERVTHSH E-1498/98 ypobolh· : Peter Skinner (PSE) prow thn Epitroph· (13 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Anurv· pina dikaiv· mata sth Sie·ra Leo·ne Meta· ta pro·sfata gegono·ta sth Sie·ra Leo·ne, ervta·tai h Epitroph·: Ti· prospa·ueew kataba·llontai gia thn edrai·vsh eno·w dhmokratikoy· systh·matow diakybe·rnhshw; Epi·shw, ua mporoy·se h Epitroph· na sxolia·sei tiw syzhth·seiw poy dieja·gei sxetika· me th shmerinh· kata·stash tvn prosfy·gvn poy zhtoy·n politiko· a·sylo; Apa· nthsh toy k. Pinheiro ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Ioyni·oy 1998) Apo· thn epistrofh· toy Proe·droy Kabbah apo· thn ejori·a kai thn apokata·stash tvn dhmokratikv· n kano·nvn sth Sie·rra Leo·ne stiw 10 Marti·oy 1998, e·xei douei· proteraio·thta stoyw tro·poyw me toyw opoi·oyw oi dhmokratikoi· kano·new mporoy·n na staueropoihuoy·n kai na pagivuoy·n me skopo· na pare·xoyn mia stauerh· ba·sh gia thn anasygkro·thsh thw xv· raw kai th mellontikh· thw ana·ptyjh. H esvterikh· asfa·leia thw xv· raw ua synexi·sei gia orisme·no xro·no na ejarta·tai apo· thn paroysi·a thw oma·daw ele·gxoy thw Oikonomikh·w Koino·thtaw tvn kratv· n thw Dytikh·w Afrikh·w (Ecomog), thw opoi·aw h epityxh·w e·kbash tvn epixeirh·sevn sth Sie·rra Leo·ne ua kauori·sei to xronodia·gramma kai tiw ryumi·seiw gia thn apokata·stash thw topikh·w kybe·rnhshw o·pvw ei·xe programmatistei· apo· thn paroy·sa kybe·rnhsh. Se kentriko· epi·pedo, h kybe·rnhsh ane·labe th de·smeysh na kauori·sei h i·dia mia pio ypey·uynh kai eilikrinh· syllogh· kai diaxei·rish tvn dhmosi·vn eso·dvn se mia prospa·ueia na ejalei·cei th dysare·skeia kai th dysfori·a metajy· tvn politv· n kai tvn eno·plvn dyna·mevn poy e·xei dhmioyrghuei· apo· dekaeti·ew mega·lhw diafuora·w kai kakodiaxei·rishw. H Epitroph· ua xrhmatodoth·sei e·na uesmiko· pro·gramma sth·rijhw me afethri·a to Ypoyrgei·o Oikonomikv· n kai sto·xo thn eni·sxysh thw ikano·thtaw thw kybe·rnhshw na diaxeiri·zetai kai na logodotei· gia ta oikonomika· toy kra·toyw kai na sxedia·zei thn epe·ktash aytoy· toy ei·doyw boh·ueiaw sta mellontika· progra·mmata poy xrhmato- dotoy·ntai sy·mfvna me to 8o Eyrvpai¤ko· Tamei·o Ana·ptyjhw (ETA). (cid:211)son afora· to ypo·loipo thw xv· raw, h kybe·rnhsh › me th boh·ueia dvrhtv· n › dieykoly·nei thn epistrofh· toy ektopisue·ntow plyuysmoy· sta xvria· kai tiw po·leiw toyw. Pare·xetai epei·goysa anurvpistikh· boh·ueia me th morfh· oruv· w stoxeyme·nvn programma·tvn diatrofh·w kai iatrikv· n programma·tvn (2,9 ekat. ECU) kauv· w epi·shw kai me th morfh· spo·rvn kai programma·tvn gia ergalei·a (1,9 ekat. ECU) v· ste na enisxyuei· h apokata·stash thw gevrgi·aw. H Epitroph· proetoima·zei epi·shw thn epana·lhch tvn programma·tvn apokata·stashw se gevrgike·w perioxe·w v· ste na bohuh·sei thn anadiorga·nvsh tvn koinvnikv· n ypodomv· n poy e·xoyn katastrafei· lo·gv thw politikh·w anvmali·aw ta teleytai·a 7 xro·nia kauv· w kai tiw pro·sfatew ma·xew apo· to strativtiko· ki·nhma toy Mai(cid:143)oy 1997. H boh·ueia prow thw agrotike·w koino·thtew na apokatasth·soyn kai na epanala·boyn tiw oikonomike·w drasthrio·thtew kai na dexuoy·n tiw basike·w koinvnike·w yphresi·ew uevrei·tai o·ti apotelei· shmantikh· proteraio·thta lo·gv tvn epiptv· sevn thw pro·sfathw koinvnikh·w periuvriopoi·hshw kai thw apv· leiaw thw stauero·thtaw tvn diadoxikv· n kybernh·sevn meta· thn anejarthsi·a. H Epitroph· den ei·nai enh·merh tvn syzhth·sevn poy e·xoyn gi·nei sxetika· me tiw aith·seiw tvn prosfy·gvn gia politiko· a·sylo. Entoy·toiw, pare·xetai boh·ueia me·sv miaw eyrvpai¤kh·w mh kybernhtikh·w orga·nvshw (MKO) prow toyw pro·sfygew sth Goyi¤ne·a o·poy dieja·gontai proetoimasi·ew gia thn endexo·menh euelontikh· epistrofh· sth Sie·ra Leo·ne mo·liw to epitre·coyn oi synuh·kew asfa·leiaw. (98/C 386/193) GRAPTH ERVTHSH E-1508/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (13 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Koinvni·a tvn Plhroforiv· n kai Oikonomikh· kai Koinvnikh· Synoxh· H Epitroph· Perifereiakh·w Politikh·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy sthn e·kuesh· thw A-0399/97 epishmai·nei o·ti h pro·sbash sthn koinvni·a tvn plhroforiv· n, genikv· w kai, sygkekrime·na, h ikano·thta xrhsimopoi·hshw tvn plhroforiv· n kai h en synexei·a metatroph· toyw se xrh·simh gnv· sh apaitoy·n thn idiai·terh ejeidi·keysh tvn


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1509/98 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA προς την Επ τροπή. Κοινωνία των Πληροφοριών και Οικονομική και Κοινωνική Συνοχή

eurovoc_concepts:
action programme
child
child protection
co-financing
economic and social cohesion
information network
information policy
international cooperation
new technology
pornography


title: QUESTION ECRITE no 1472/98 de Susan WADDINGTON à la Commission. Projet de recommandation sur le travail à domicile

eurovoc_concepts:
EC recommendation
International Labour Organisation
home working
labour law
labour market
social policy
teleworking

text: 19. 11. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 354/101 (98/C 354/159) QUESTION E· CRITE P-1465/98 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (7 mai 1998) Objet: Mochovce Comment la Commission explique-t-elle le fait que malgre· l(cid:146)e·valuation du Walkdown 1 (1995), la Slovaquie envisage de·ja‘ l(cid:146)entre·e en fonction de la centrale nucle·aire de Mochovce pour juillet 1998? Parmi les 201 mesures identifie·es par Walkdown 1 et Riskaudit, lesquelles sont incontournables, selon la Commission, afin d(cid:146)assurer un niveau de se·curite· ade·quat et garantir la se·curite· de la population europe·enne? Et peut-elle indiquer si cette centrale renferme un potentiel de menaces supe·rieur au risque pour la se·curite· lie· aux centrales nucle·aires de l(cid:146)Union europe·enne? La Commission entend-elle transmettre au Parlement en temps utile et, par conse·quent, avant l(cid:146)entre·e en fonction envisage·e de la centrale nucle·aire de Mochovce un rapport sur la se·curite· des centrales nucle·aires dans la Re·publique de Slovaquie? Quels dommages pourrait entra(cid:14)(cid:136)ner sur le territoire de l(cid:146)Union europe·enne un incident grave dans la centrale nucle·aire de Mochovce? Quel a e·te· le re·sultat de la visite effectue·e par une de·le·gation ad hoc dans la Re·publique de Slovaquie, demande·e par le Parlement europe·en le 16 fe·vrier 1995? La Commission a-t-elle connaissance de la manie‘re et des de·lais dans lesquels seront respecte·es et mises en (cid:156)uvre les exigences contenues dans l(cid:146)e·tude sur l(cid:146)e·valuation des risques? La Commission exigera-t-elle de la part de la Re·publique de Slovaquie l(cid:146)e·limination des lacunes en matie‘re de se·curite· (sur la base de l(cid:146)AIEA, de Riskaudit et Walkdown 1 + 2). En cas de non respect de ces exigences, la Commission verrait-elle un obstacle a‘ la poursuite de l(cid:146)aide financie‘re de l(cid:146)UE et une aggravation des perspectives pour l(cid:146)adhe·sion de la Re·publique de Slovaquie a‘ l(cid:146)UE? (98/C 354/160) QUESTION E· CRITE E-1487/98 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (13 mai 1998) Objet: Mochovce La Commission sait-elle que la capacite· de fonctionner de la solution de remplacement du confinement pre·vue pour la centrale nucle·aire de Mochovce ne doit e(cid:136)tre «e·tablie» que sur la base de calculs et d(cid:146)essais ne tenant pas compte de manie‘re approprie·e des parame‘tres re·els des installations, notamment en ce qui concerne leur construction et leur exploitation? La situation qui caracte·rise la premie‘re installation nucle·aire de Jaslovske Bouhunice montre incontestablement que la situation re·elle est tre‘s diffe·rente de la situation ide·ale. La Commission envisage-t-elle d(cid:146)effectuer une enque(cid:136)te a‘ ce sujet? (98/C 354/161) QUESTION E· CRITE E-1488/98 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (13 mai 1998) Objet: Mochovce La Commission sait-elle que dans l(cid:146)ex-Tche·coslovaquie, les dirigeants du secteur nucle·aire font partie des organes supe·rieurs de l(cid:146)appareil d(cid:146)E· tat du parti communiste et des milices populaires? Sait-elle que les me(cid:136)mes personnes, qui occupent toujours des postes de direction (par exemple chez Skoda) s(cid:146)emploient encore a‘ laisser la population dans l(cid:146)ignorance des risques du nucle·aire et a‘ lui cacher de manie‘re irresponsable la gravite· de la situation?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1481/98 do Deputado Wim van VELZEN à Comissão. Utilização indevida de subsídios do FSE nos Países Baixos

eurovoc_concepts:
EU financing
European Social Fund
Netherlands
disabled person
distribution of aid
reintegration into working life
use of aid
worker with disabilities


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1474/98 do Deputado Ursula STENZEL à Comissão. Quarto programa-quadro em matéria de investigação (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
Austria
EU programme
research expenditure (EU)
research policy
research programme


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1477/98 do Deputado Lis JENSEN à Comissão. Projecto de modernização e ampliação do aeroporto internacional de Sófia

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 22. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 402/137 (98/C 402/181) PERGUNTA ESCRITA E-1469/98 apresentada por Johanna Maij-Weggen (PPE) (cid:224) Comissªo (13 de Maio de 1998) Objecto: Nœmero de efectivos na DG VI PoderÆ a Comissªo indicar o nœmero de efectivos da categoria A contratados pela DG VI a tempo inteiro para as seguintes Æreas: › bem-estar dos animais (produ(cid:231)ªo, transporte, abate) › res(cid:237)duos nos gØneros alimentares (incluindo hormonas e antibi(cid:243)ticos) › doen(cid:231)as zoon(cid:243)ticas (salmonelas, campilobacter, listeria, etc. )? PoderÆ a Comissªo informar igualmente se se trata de funcionÆrios permanentes, agentes temporÆrios ou peritos nacionais destacados e, para os dois œltimos casos, indicar quando termina o seu contrato com a Comissªo? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (22 de Junho de 1998) A unidade da Direc(cid:231)ªo-Geral da Agricultura responsÆvel pelas questıes a que se refere a Senhora Deputada Ø a VI/B. II. 2, «Legisla(cid:231)ªo veterinÆria e zootØcnica». A unidade conta com 22 funcionÆrios da categoria A. Ao dom(cid:237)nio do bem-estar animal (explora(cid:231)ªo, transporte e abate) estªo afectos um agente temporÆrio da categoria A, cujo contrato termina em 15 de Julho de 1998, e um perito nacional, cujo contrato termina em 31 de Janeiro de 1999. Ao dom(cid:237)nio dos res(cid:237)duos nos gØneros alimentares (incluindo hormonas e antibi(cid:243)ticos) estÆ afecto um agente temporÆrio da categoria A, cujo contrato termina em 31 de Agosto de 1998. Ao dom(cid:237)nio das doen(cid:231)as zoon(cid:243)ticas (salmonelas, campilobacter, listeria) estÆ afecto um perito nacional, cujo contrato termina em 31 de Janeiro de 2001. (98/C 402/182) PERGUNTA ESCRITA E-1477/98 apresentada por Lis Jensen (I-EDN) (cid:224) Comissªo (13 de Maio de 1998) Objecto: Projecto de moderniza(cid:231)ªo e amplia(cid:231)ªo do aeroporto internacional de S(cid:243)fia O projecto de moderniza(cid:231)ªo e amplia(cid:231)ªo do aeroporto internacional de S(cid:243)fia recebeu um financiamento do BEI de 60 milhıes de ecus. O financiamento destina-se ao prolongamento da pista e hÆ constru(cid:231)ªo de um terminal de passageiros. O contrato jÆ foi assinado. Contudo, nªo foi elaborado qualquer projecto concreto, nem foi realizado qualquer estudo de impacto ambiental (EIA). Existe unicamente um plano director para a reconstru(cid:231)ªo do aeroporto de S(cid:243)fia elaborado pela empresa brit(cid:226)nica «Sir Halkrow and Partners». Nªo existe um projecto espec(cid:237)fico. No plano director sªo propostas diversas variantes para o prolongamento da pista. As obras poderªo come(cid:231)ar sem a devida avalia(cid:231)ªo das variantes e do projecto. Deveria realizar-se um EIA do projecto espec(cid:237)fico e nªo somente a n(cid:237)vel do projecto global. Na reuniªo pœblica sobre o EIA do projecto global foram apresentados argumentos contra o projecto actual, tendo sido propostas localiza(cid:231)ıes alternativas para a constru(cid:231)ªo de um aeroporto. Nenhum desses projectos foi tomado em considera(cid:231)ªo. O aeroporto situa-se inadmissivelmente perto da cidade de S(cid:243)fia. Os n(cid:237)veis de ru(cid:237)do e de emissıes ultrapassam os limites mÆximos permitidos. Tem havido sucessivos protestos e peti(cid:231)ıes, por parte da popula(cid:231)ªo local, contra a amplia(cid:231)ªo do aeroporto. Porque vai o BEI financiar um projecto sem que este tenha sido efectivamente redigido e projectado e sem a realiza(cid:231)ªo prØvia de um EIA?


title: WRITTEN QUESTION No. 1514/98 by Helena TORRES MARQUES to the Commission. Leonardo programme and women

eurovoc_concepts:
EU programme
adult education
equal treatment
female work
gender equality
in-service training
teacher training
vocational training


title: Förslag till rådets beslut av den om bemyndigande att låta Portugal förlänga avtalet om inbördes fiskeförbindelser med Sydafrika till och med den 7 mars 1999

eurovoc_concepts:
Portugal
South Africa
fishing agreement
renewal of an agreement

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 05. 1998 KOM(1998) 304 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT AV DEN OM BEMYNDIGANDE ATT LÅTA SPANIEN FÖRLÄNGA AVTALET OM INBÖRDES FISKEFÖRBINDELSER MED SYDAFRIKA TILL OCH MED DEN 7 MARS 1999 Förslag till RÅDETS BESLUT AV DEN OM BEMYNDIGANDE ATT LÅTA PORTUGAL FÖRLÄNGA AVTALET OM INBÖRDES FISKEFÖRBINDELSER MED SYDAFRIKA TILL OCH MED DEN 7 MARS 1999 (framlagt av Komissionen) Förslag till RÅDETS BESLUT AV DEN OM BEMYNDIGANDE ATT LÅTA SPANIEN FÖRLÄNGA AVTALET OM INBÖRDES FISKEFÖRBINDELSER MED SYDAFRIKA TILL OCH MED DEN 7 MARS 1999 MOTIVERING 1. Den 14 augusti 1979 undertecknade Spanien ett avtal om ömsesidiga fiskeförbindelser med Sydafrika. Avtalet trädde i kraft den 8 mars 1982 för en första period om tio år och det avsågs fortsatt att gälla för obestämd tid såvida det inte sägs upp med tolv månaders varsel. Enligt detta fiskeavtal kan fartyg som för Spaniens flagg beviljas årliga fiskelicenser. Detta har varit fallet sedan 1989. 2. I artikel 167. 2 i Anslutningsakten för Spanien och Portugal fastställs att Spaniens rättigheter och skyldigheter enligt de fiskeavtal som Spanien ingår med tredje länder inte skall påverkas under den tid som bestämmelserna i sådana avtal interimistiskt upprätthålls. Enligt artikel 167. 3 i anslutningsakten skall rådet med kvalificerad majoritet och efter förslag från kommissionen fatta lämpliga beslut för att den fiskeverksamhet som följer av avtalen skall kunna fortsätta bedrivas. Detta kan innebära att avtalen förlängs med perioder på högst ett år. 3. För att den fiskeverksamhet som de berörda gemenskapsfartygen bedriver inte skall avbrytas, tillåts Spanien, genom det beslut som läggs fram i detta förslag, att förlänga nämnda fiskeavtal fram till och med den 7 mars 1999. p:\accords\afrsudes\exp-sv. doc 2> FÖRSLAG RÅDETS BESLUT AV DEN OM BEMYNDIGANDE AIT LÅTA SPANIEN FÖRLÄNGA AVTALET OM INBÖRDES FISKEFÖRBINDELSER MED SYDAFRIKA TILL OCH MED DEN 7 MARS 1999 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Anslutningsakten för Spanien och Portugal, särskilt artikel 167. 3 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Avtalet om inbördes fiskeförbindelser mellan Spaniens regering och Sydafrikas regering som undertecknades den 14 augusti 1979 trädde i kraft den 8 mars 1982 för en initialperiod på tio år. Detta avtal fortsätter att gälla för en obestämd tidsperiod om det inte sägs upp med tolv månaders varsel. I artikel 167. 2 i Anslutningsakten föreskrivs att rättigheter och skyldigheter i fiskeavtal som slutits mellan Spanien och tredje land inte berörs under den period som dessa avtal provisoriskt står fast. I enlighet med bestämmelserna i artikel 167. 3 i samma akt fattar rådet, innan de fiskeavtal Spanien ingått med tredje land löpt ut, lämpliga beslut för att skydda de fiskeaktiviteter dessa avtal resulterar i, inberäknat möjligheten att förlänga avtalen för perioder på maximalt ett år. Det nämnda avtalet har förnyats till och med den 7 mars 1998*. EGT nr L 164, 21. 6. 1997, s. 37. p : \accords\afrsudes\dec-s v. doc För att undvika ett avbrott i fiskeaktiviteterna hos de gemenskapens fiskefartyg som berörs är det lämligt att bemyndiga Spanien att förnya nämnda avtal till och med den 7 mars 1999. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Spanien skall bemyndigas att förnya det avtal om inbördes fiskeförbindelser med Sydafrika som trädde i kraft den 8 mars 1982 till att gälla till och med den 7 mars 1999. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Spanien. Utfärdat i den På rådets vägnar Ordförande p:\accords\afrsudes\dec-sv. doc 3" Förslag till RÅDETS BESLUT AV DEN OM BEMYNDIGANDE ATT LÅTA PORTUGAL FÖRLÄNGA AVTALET OM INBÖRDES FISKEFÖRBINDELSER MED SYDAFRIKA TILL OCH MED DEN 7 MARS 1999 MOTIVERING 1. Den 9 april 1979 undertecknade Portugal ett avtal om ömsesidiga fiskeförbindelser med Sydafrika. Avtalet trädde i kraft samma dag för en första period om tio år och det avsågs fortsatt att gälla för obestämd tid såvida det inte sägs upp med tolv månaders varsel. Enligt detta fiskeavtal kan fartyg som för Portugals flagg beviljas årliga fiskelicenser. Detta har varit fallet sedan 1989. 2. I artikel 354. 2 i Anslutningsakten för Spanien och Portugal fastställs att Portugals rättigheter och skyldigheter enligt de fiskeavtal som Portugal ingår med tredje länder inte skall påverkas under den tid som bestämmelserna i sådana avtal interimistiskt upprätthålls. Enligt artikel 354. 3 i anslutningsakten skall rådet med kvalificerad majoritet och efter förslag från kommissionen fatta lämpliga beslut för att den fiskeverksamhet som följer av avtalen skall kunna fortsätta bedrivas. Detta kan innebära att avtalen förlängs med perioder på högst ett år. 3. För att den fiskeverksamhet som de berörda gemenskapsfartygen bedriver inte skall avbrytas, tillåts Portugal, genom det beslut som läggs fram i detta förslag, att förlänga nämnda fiskeavtal fram till och med den 7 mars 1999. p:\accords\afrsudpt\exp-sv. doc v -T FÖRSLAG RÅDETS BESLUT AV DEN OM BEMYNDIGANDE ATT LÅTA PORTUGAL FÖRLÄNGA AVTALET OM INBÖRDES FISKEFÖRBINDELSER MED SYDAFRIKA TILL OCH MED DEN 7 MARS 1999 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Anslutningsakten för Spanien och Portugal, särskilt artikel 354. 3 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Avtalet om inbördes fiskeförbindelser mellan Portugals regering och Sydafrikas regering som undertecknades den 9 april 1979 trädde i kraft samma dag för en initialperiod på tio år. Detta avjal fortsätter att gälla för en obestämd tidsperiod om det inte sägs upp med tolv månaders varsel. I artikel 354. 2 i Anslutningsakten föreskrivs att rättigheter och skyldigheter i fiskeavtal som slutits mellan Portugal och tredje land inte berörs under den period som dessa avtal provisoriskt står fast. I enlighet med bestämmelserna i artikel 354. 3 i samma akt fattar rådet, innan de fiskeavtal Portugal ingått med tredje land löpt ut, lämpliga beslut för att skydda de fiskeaktiviteter som är resultatet av dessa avtal, inberäknat möjligheten att förlänga avtalen för perioder på maximalt ett år. Det nämnda avtalet har förnyats till och med den 7 mars 1998*. EGT nr L 164, 21. 6. 97, s. 36. p:\accords\afrsudpt\dec-sv. doc För att undvika ett avbrott i fiskeaktiviteterna hos de gemenskapens fiskefartyg som berörs är det lämligt att bemyndiga Portugal att förnya nämnda avtal till och med den 7 mars 1999. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Portugal skall bemyndigas att förnya det avtal om inbördes fiskeförbindelser med Sydafrika som trädde i kraft den 9 april 1979 till att gälla till och med den 7 mars 1999. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Portugal. Utfärdat i den På rådets vägnar Ordförande p:\accords\afrsudpt\dec-sv. doc 3 ISSN 1024-4506 KOM(98) 304 slutlig DOKUMENT SV 03 10 11 Katalognummer : CB-CO-98-312-SV-C ISBN 92-78-36071-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg O