title: Meddelande från kommissionen anpassa och främja den sociala dialogen på gemenskapsnivå

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European social policy
social dialogue (EU)
social partners
standing committee (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 05. 1998 KOM(1998) 322 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN anpassa och främja den sociala dialogen på gemenskapsnivå Utkast till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 70/532/EEG om inrättande av en ständig kommitté för sysselsättningen i Europeiska gemenskaperna (framlagt av kommissionen) INNI ;i IÅLLSI<(")RTI ;CKNIN(i 1. INLEDNING 1. 1 Ett nytt sammanhang 1. 2 Vilka är arbetsmarknadens parter? 2. FRÄMJA INFORMATIONSUTBYTET 3. ANPASSNING AV SAMRADSFÖRFARANDET 3. 1 Samråd på branschövergripande nivå 3. 2 Samråd på branschnivå 3. 3 Samråd enligt artikel 3 i avtalet om socialpolitik 4. PARTNERSKAP FÖR SYSSELSÄTTNINGEN 5. BETONA GEMENSAMMA INSATSER OCH FÖRHANDLINGAR 5. 1 Gemensamma insatser och förhandlingar på branschövergripande nivå 5. 2 Gemensamma insatser och förhandlingar pä branschnivå 5. 3 Förhandlingar enligt artikel 3. 4 i avtalet om socialpolitik 5. 4 Genomförande av avtal som slutits pä gemenskapsnivå 5. 4. 1 Genomförande av arbetsmarknadens parter 5. 4. 2 Genomförande genom lagstiftning på gemenskapsnivå 6. NYA FRAMTIDSPERSPEKTIV 6. 1 Social dialog och utvidgning 6. 2 Utveckling av en europeisk kultur för förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och för partnerskap 6. 2. 1 Decentraliserad dialog över gränserna 6. 2. 2 6. 2. 3 Stöd till arbetsgivare och arbetstagare Stöd till det europeiska centrumet för arbetsmarknads- relationer 6. 3 Metoder för att främja den sociala dialogen 6. 4 Ett tanke- och diskussionsarbete: en arbetsgrupp 3 4 5 6 7 7 9 10 11 13 14 15 16 16 17 17 18 18 19 19 19 20 20 21 I. INLl'DNINCi I det här meddelandet förklaras de metoder som kommissionen avser använda för att anpassa och främja den sociala dialogen. Syftet är att fastställa de åtgärder som måste vidtas för att stärka den sociala dialogen på europeisk nivå, för att göra den mer lättanpassad och för att koppla det arbete som utförs av arbetsmarknadens parter närmare till utvecklingen och genomförandet av Europeiska unionens politik. har som Den europeiska sociala dialogen har redan gjort betydande framsteg, och det sociala ger protokollet, arbetsmarknadens parter betydande befogenheter och ansvar. Två viktiga europeiska avtal, ett om föräldraledighet och ett om deltidsarbete, har redan slutits. Dessa avtal har sedan antagits av rådet i form av direktiv, enligt det förfarande som fastställs i sociala protokollet. i Amsterdamfördraget, i huvudtexten införlivats Vidare har arbetsmarknadens parter på alla nivåer visat ökat intresse för utvecklingen av dialogen på europeisk nivå. Detta kan till exempel konstateras i de gemensamma bidrag som lämnats på såväl branschövergripande som branschspecifik nivå till riktlinjerna för sysselsättningen 1998, och slutits på jordbruksområdet. ramavtal om sysselsättning i det som Den sociala dialogens roll när det gäller att ta itu med nyckelfrågor framhölls vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättning den 20-21 november 1997. Behovet av att arbetsmarknadens parter lämnar sitt bidrag på alla nivåer och etapper i den nya sysselsättningsstrategin betonades starkt av Europeiska rådet. och särskilt europeiska integrationen införlivandet sysselsättningen, har vidgat handlingsutrymmet i Den ökade gemenskapsrätten, för arbetsmarknadens parter. Det gäller särskilt i fråga om moderniseringen av arbetets organisation, föregripande av strukturella förändringar och stöd för omstruktureringar, anpassning av arbetsvillkor och arbetsförhållanden för att möjliggöra en utveckling av nya arbetsformer, bättre möjligheter att förena familjeliv och arbete, integrering av unga människor i arbetslivet och tillträde till yrkesutbildning. av nya aspekter 1 det sociala handlingsprogrammet 1998-2000' som nyligen antogs strävar man efter att ta hänsyn till dessa nya utmaningar och möjligheter, särskilt de som uppkommer genom Amsterdamfördraget. Detta utgör en grund att stå på för att stärka socialpolitiken och ger arbetsmarknadens parter en nyckelroll. För att parterna skall kunna spela denna roll fullt ut föreskrivs i det sociala handlingsprogrammet att kommissionen skall lämna det här meddelandet. I september 1996 antog kommissionen ett samrädsmeddclande2 för att samla ihop så mänga synpunkter som möjligt pä hur man skall gå till väga för att främja och utveckla den europeiska sociala dialogen. Under 1997 lick man mer än 80 mycket detaljerade svar från arbetsgivarorganisationer institutioner3 och och fackföreningar på europeisk och nationell nivå, europeiska 1 KOM( 1998) 259 av den 29 april 1998. 2 KOM(96) 448 slutlig av den 18 september 1996 om utvecklingen av den sociala dialogen på gemenskapsnivå. 3 nationella myndigheter. Htt europeiskt forum hölls i Haag i april 1997, och en första sammanfattning av inläggen gjordes. I del här meddelandet dras de viktigaste slutsatserna av detta samråd och av utvecklingen pä senare inom de fyra huvudområden där kommissionen avser att anpassa och främja framtidens sociala dialog, nämligen följande: förklaras ett antal nyckelälgärder tid. I meddelandet Information: Kommissionen för informationsutbyte med alla parter på arbetsmarknaden. Man kommer också att uppmuntra arbetsmarknadens parter på europeisk nivå att följa upp resultaten av den sociala dialogen på europeisk nivå med sina nationella medlemsorganisationer. effektivare kommer kanaler inrätta att Samråd: Kommissionen kommer att ersätta de befintliga strukturerna på branschnivå med nya, mer flexibla organ för den sociala dialogen. På branschövergripande nivå kommer de rådgivande kommittéerna att rationaliseras och kommissionen kommer att se till alt alla parter pä arbetsmarknaden verkligen rådfrågas om den politik som håller pä att utarbetas. Partnerskap för sysselsättningen: Kommissionen kommer att föreslå en reform av den ständiga kommittén för sysselsättning för att förbättra utbytet mellan kommissionen, rådet och arbetsmarknadens parter på grundval av rådets resolution om riktlinjerna för sysselsättningen 1998. Förhandlingar: Kommissionen kommer även fortsättningsvis att uppmuntra till vidare utveckling av de avtalsbundna relationerna både på branschövergripande nivå och på branschnivå. Ln viktig uppgift och utmaning är också att uppmuntra kandidatländerna att utveckla egna oberoende strukturer för den sociala dialogen och en verksamhet på detta område, samt att hjälpa arbetsmarknadens parter att utveckla förbindelser med motsvarande organisationer i dessa länder. !• or att främja och förbättra det sätt den sociala dialogen fungerar på har kommissionen ställt upp följande tre mål: en öppnare social dialog, en effektivare dialog mellan de europeiska institutionerna och arbetsmarknadens parter, samt en utveckling av verkliga kollektivförhandlingar på europeisk nivå. 1. 1 Htt nytt sammanhang När kommissionen har formulerat sina förslag har man tagit hänsyn till det rådande politiska klimatet på följande sätt: • De framsteg som har gjorts på senare tid på sysselsättningsområdet gör det möjligt att samordna sysselsättningspolitiken på europeisk nivå. På så sätt har nya områden öppnats för den sociala dialogen på gemenskapsnivå. I rådets resolution om riktlinjer för sysselsättningen 19984 vänder man sig särskilt till arbetsmarknadens Sc Huropaparlamenlets resolution av den 18 juli 1997 om kommissionens meddelande om ulveckliugen av den sociala dialogen på gemenskapsnivå, K()M(96) 448 slullig, och I'. kouomiska och sociala kommitténs yttrande i samma liåga, anlaget den 29-M) januari 1997. 4 Antagen av rådet den 15 december 1997 (VXÏY C 30, 28. 1. 1998, s. 1-5). 4 parter pä europeisk och nationell nivå när det gäller att anpassa arbetsformer och att stimulera yrkesutbildningen. Genom de nationella handlingsplanerna har arbetsmarknadens parter fält tillfälle att bidra till sysselsättningspolitiken5. • • LMU-processen och den ekonomiska konvergensen har allteftersom tydliggjort betydelsen av arbetsmarknadens parter, inte bara genom att de lokalt påverkar konkurrenskraften och arbetsförhållandena, utan också genom att de spelar en stor roll när det gäller att uppnå tillväxt och en övergripande sysselsättningsfrämjande politik inom euro-området och inom gemenskapen. Lnligt fördraget åligger det sedan 1986 kommissionen att främja den sociala dialogen, fördraget har stärkts avsevärt. Lnligt avtalet om socialpolitik har arbetsmarknadens parter rätt att rådfrågas pä förhand. Dessutom öppnas ett verkligt utrymme för förhandlingar där europeiska social och arbetsrättsliga regler kan förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. fastställas på grundval av Bestämmelserna i Amsterdam fördraget utvidgar dessa förfaranden till att gälla lagstiftningen i sociala frågor, vilket innebär att de kommer att bli tillämpliga i alla medlemsstater. Den europeiska integrationen vinner terräng. Pä grund av den ekonomiska integrationen måste arbetsmarknadens parter i allt större utsträckning ta hänsyn till denna utveckling. Utvecklingen pä senare tid i samband med omstruktureringen av vissa företag angår direkt arbetsmarknadens parter pä europeisk nivå. De kommer att delta i diskussionerna om rapporterna från den nya högnivågruppen om ekonomiska och sociala konsekvenser av industriella omställningar6. 1. 2 Vilka är arbetsmarknadens parter? Arbetsmarknadens parter skiljer sig från andra organisationer, som t. ex. påtrycknings- och intressegrupper, genom att de har befogenhet att delta i kollektivförhandlingar. På europeisk nationella medlemsorganisationer kommer till och nya grupperingar uppstår. utvecklas. Nya organisationerna fortsätter nivå att Mot bakgrund av denna situation påbörjade kommissionen, till följd av 1996 ärs meddelande, en omfattande undersökning av branschövergripande organisationers och branschorganisationers representativitet. Ln första rapport kommer att färdigställas i början av nästa är. Den kommer att följas av uppdateringar under kommande är. Undersökningen genomförs pä liknande sätt som den första undersökningen om representativitet från 1992. Den kommer att användas som ett viktigt redskap för kommissionen när det gäller att övervaka organisationernas deltagande i den sociala dialogen. s Meddelande (rån kommissionen "Riktlinjer omsätts i praktisk handling: De nationella handlingsplanerna för sysselsättning", K()M( 1998) 316, antaget den 13 maj 1998. Inrättad till följd av europeiska rådets extra möte om sysselsättning den 20-21 november 1997 (se punkt 28 i ordförandeskapets slutsatser). 5 Kommissionens inställning (ill deltagandet i olika former av social dialog grundas pä följande: • • Lättillgänglig information och samråd om allmänna frågor. Alla organisationer som önskar det lär fortlöpande information om kommissionens viktigaste initiativ och dokument på det socialpolitiska området. 1993. De organisationer Inriktning på de representativa organisationerna för samråd i enlighet med artikel 3 i avtalet om socialpolitik, på grundval av tre kriterier som fastställdes i meddelandet7 1) vara från december branschövergripande eller inriktade på specifika branscher eller kategorier samt ha en organisation på Europanivå; 2) bestå av erkända organisationer som själva ingår som en del av medlemsstaternas strukturer för arbetsmarknadens parter, som har förmåga att avlalslörhandla, och som i största möjliga utsträckning är representativa för alla medlemsstater; 3) vara uppbyggda på ett sätt som säkerställer ett effektivt deltagande i samrådsförfarandet. rådfrågas skall som • Respekt för oberoendet vad gäller deltagandet i förhandlingarna. 2. FRÄMJA INFORMATIONSUTBYTET Tillgång till information är en förutsättning för att den sociala dialogen skall kunna utvecklas. På så sätt kan de europeiska arbetsmarknadsorganisationerna hålla sina medlemmar underrättade i frågor som direkt berör dem, och parterna informeras om den pågående politiska utvecklingen. Detta är en nödvändig förutsättning för att man skall kunna föra en dialog på europeisk nivå. I gengäld hålls de europeiska institutionerna underrättade om den verksamhet och den debatt som bedrivs av arbetsmarknadens parter och deras medlemmar. De som svarade pä samrädsmeddelandet från 1996 uppmanade till förbättrad information och underströk att arbetet inom den europeiska sociala dialogen och dess resultat inte är tillräckligt välkända för arbetstagare och arbetsgivare i medlemsstaterna - trots att deras intressen direkt påverkas. Man drog också uppmärksamheten till det ökade behovet av effektiva informationskanaler mellan de olika deltagarna, branscherna och nivåerna inom dialogen. Kommissionen har nyligen inrättat särskilda informationshjälpmedel för den sociala dialogen som kompletterar dess allmänna informationspolicy. • Med hjälp av Social Dialogue Newsletter (nyhetsbrev för den sociala dialogen) kan arbetsmarknadens parter hålla sig à jour med viktigare händelser. • • Den ärliga lägesrapporten om den sociala dialogen. Kommissionen stöder det arbete som pågår för att utveckla en interaktiv databas med ett elektroniskt nätverk som parterna pä den europeiska arbetsmarknaden skall kopplas upp till (European Social Dialogue On Line, ESDO). 7 KOM(93) 600 slutlig av den 14 december 1993 om tillämpningen av avtalet om socialpolitik, punkt 24. 6 Kommissionen har också tagit för vana att hålla informationsforum en gäng i kvartalet där arbetsmarknadens parter pä europeisk nivå samlas för att diskutera och utbyta information om aktuella frågor mellan olika aktörer och mellan olika typer av dialog Dessa möten har visat sig vara mycket värdefulla, eftersom de samlar de olika delarna av dialogen och förser arbetsmarknadens parter med en överblick över den utveckling som pägär. Det är nödvändigt att förbättra informationsutbytet mellan arbetsmarknadens parter och att inrätta effektivare interna och externa informationskanaler för att sprida resultaten av den europeiska sociala dialogen. Nyckelinsatser • Kommissionen kommer att fortsätta och förstärka sin praxis att samla företrädare för branschövergripande och branschspecifika organisationer på europeisk nivå till ett sambandsforum varje kvartal, för att utbyta information om gemenskapens politik och om det pågående arbetet på alla nivåer i dialogen. • • Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att förbättra informationsspridningen till alla de europeiska organisationer som företräder arbetsgivare och arbetstagare. Kommissionen kommer all svara lur att övriga europeiska institutioner och alla andra relevanta aktörer informeras om resultaten av dialogen (rekommendationer, gemensamma ståndpunkter och avtal). 3. ANPASSNING AV SAMRÅDSFÖRFARANDET Syftet med de olika typerna av samrådsförfarande är att höja kvaliteten på gemenskapens politik och förslag. Dessa förfaranden har utvecklats gradvis, som ett svar på det ökade behovet av att föra en dialog med arbetsmarknadens parter om utvecklingen av gemenskapens politik. Under mänga är har kommissionen rådfrågat arbetsmarknadens parter pä ett informellt säll. Man fortsätter all rådfråga alla parter pä arbetsmarknaden som påverkas när utvecklingen pä gemenskapsnivå lär sociala och arbetsmarknadskonsekvenser, inklusive den makroekonomiska utvecklingen och politik som rör denna. 3. 1 Samråd på branschövergripande nivå Kommissionen avser att systematiskt rådfråga de branschövergripande organisationerna om alla viktiga tendenser på det ekonomiska och det sociala området, samt att se till att alla parter på arbetsmarknaden verkligen deltar i samråden. En annan form av samråd om gemenskapens politik äger rum i de rådgivande till kommittéerna". Dessa kommittéer är tre parts forum, vars roll är att ge råd o Det finns för närvarande sex rådgivande kommittéer inom följande ämnesområden: social trygghet för migrerande arbetare, för arbetstagare, europeiska socialfonden, yrkesutbildning, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt lika möjligheter \or kvinnor och män. 7 rörlighet fri kommissionen om hur vissa politikomräden skall utformas, och att stödja kommissionen när politiken tillämpas. Även om nyttan av de rådgivande kommittéerna i dagsläget i viss män ifrågasattes, ansåg en majoritet av de som svarade pä 1996 års meddelande att dessa organ fortfarande kunde spela en viktig roll. Man underströk dock att arbetsmetoderna i flera av dessa kommittéer skulle kunna förbättras. Ett bra exempel på en utveckling i denna riktning gavs genom det beslut som Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor nyligen fattade. Enligt beslutet skall kommitténs interna arbetsmetoder omprövas genom att antalet plenarmöten minskas och en programkommitté utses. Ett enhetligt system för samråd om breda sociala frågor bör inrättas. Arbetet i de rådgivande kommittéerna bör samordnas med den allmänna utvecklingen av den sociala långt som möjligt undvika överlappningar mellan deras dialogen, som hävdas av kompetensområden, arbetsmarknadens parter i kommittéerna samordnas med de åsikter som uttrycks i andra sammanhang. säkerställa att de ståndpunkter lor att sä samt att Nyckelinsatscr • • • Kommissionen kommer alt utveckla och utöka sin praxis att inleda samråd även om sådana socialpolitiska frågor som inte omfattas av det formella samrådet enligt artikel 3 i avtalet om socialpolitik, tex. i fråga om grönböcker. Den kommer att engagera alla samråd. Kommissionen kommer att begagna sig av sambandsforumet och lämna valet fritt vad gäller den mest lämpliga metoden för samrådet (möten, e-post osv. ). representativa parter på arbetsmarknaden9 i dessa Kommissionen kommer att föreslå10, i enlighet med de åtaganden som gjordes i det nyligen antagna meddelandet om en handlingsplan för fri rörlighet för arbetstagare", att Rådgivande kommittén för social trygghet för migrerande arbetare slås samman med Rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetstagare. Detta överensstämmer med de önskningar som de flesta av de som svarade på meddelandet från 1996 uttryckte, och med en tidigare rekommendation12 frän arbetsmarknadens parter där man underströk alt de tvä kommittéerna var nära beroende av varandra och att kopplingen mellan deras respektive arbete behövde stärkas. När Amslerdamfördragel träder i kraft kommer det att finnas en enda rättslig grund för förslag om hälsa och säkerhet i arbetet, och förslagen till lagstiftning på detta område kommer att omfattas av samrådsförfarandet med arbetsmarknadens parter. Den rådgivande kommittén om arbetarskyddsfrågor kommer dock att förbli ett ' Organisationerna kommer att inbjudas på grundval av den bifogade förteckningen över de organisationer som formellt rådfrågas enligt artikel 3 i avtalet om socialpolitik. '() Detta förslag kommer att låggas fram i samband med de pågående ändringarna av Ittrordning (liK(i) nr 1408/71 och förordning (KIXi) nr 1612/68. 1 ' Se kommissionens meddelande "lin handlingsplan för fri rörlighet för arbetstagare", KOM(97) 586 slutlig. '2 Se t. ex. rekommendationen från lùiropeiska fackliga samorganisationen (KTUC), Union des ('onfédérations de l'Industrie et des Kmployeurs d'Iùirope (UNICIv), saint Centre lùiropiien des Knlreprises å Participation Publique (CI:I:I»). 8 nyckelorgan för samråd i arbetsmiljöfrågor, och kommissionen kommer att rådfråga detta organ parallellt med samrådsförfarandet i två steg. • I de fall dä det är nödvändigt kommer kommissionen att ompröva de rådgivande kommittéernas uppbyggnad och funktionssätt. 3. 2 Samråd pä branschnivå Kommissionen inhämtar åsikter frän arbetsmarknadens parter på branschnivå om gemenskapens politik genom samråd om ett antal sociala initiativ, samt, inom de branscher där man bedriver en gemensam politik, om utarbetande och genomförande av branschspecilik politik. De branschspecifika samråden inriktas på att förbättra och harmonisera arbetsvillkor och också, i vissa fall, pä att förbättra branschens ekonomiska situation och dess konkurrenskraft. Man har efterlyst ett effektivare samrådsförfarande om specifika branschfrågor. Resultatet av samrådet måste bli klart i god tid så att de åsikter som uttryckts av arbetsmarknadens parter kan återspeglas när gemenskapens politik och förslag utarbetas. De som svarade på meddelandet uppmanade kommissionen att förbättra samordningen mellan dess avdelningar när det gäller samrådsförfaranden. De ansåg dock i allmänhet att det övergripande ansvaret för dialogen på branschnivå skulle ligga kvar pä CiD V. De flesta av de som svarade instämde i kommissionens slutsats att de nuvarande strukturerna ofta utgör ett hinder för positiv utveckling. De gemensamma kommittéerna och de informella arbetsgrupperna har blivit överinstitulionaliserade eller har behållit föråldrade arbetsmetoder som överlevt sig själva. Inom vissa branscher är den sociala dialogen en ny företeelse, och befinner sig fortfarande på uppbyggnadsstadiet. Det handlar om att utbyta information, lära sig hur en dialog går till i ett mångkulturellt sammanhang samt komma fram till vilka problem som är specifika för branschen i fråga. Andra branscher har inte deltagit i den sociala dialogen innefattar pä europeisk nivå i sig. Andra typer av samråd eller samarbete som arbetsmarknadens parter har dock inrättats (till exempel i de blandade kommittéerna inom ramen för EKS(i-avtalet). Man måste ha en mer samsyn till de strukturer som stöder den sociala dialogen på branschnivå, för att säkerställa en mer jämlik behandling av de olika branscherna, och göra det möjligt för alla branscher att bidra pä ett effektivt och betydande sätt till utvecklingen av gemenskapens politik på de områden som berör dem. Kommissionen bör vara beredd att besvara förfrågningar frän vilken bransch som helst som vill göra ett betydande gemensamt inlägg. Arbetsmarknadens parter på branschnivå bör ha möjlighet att reagera effektivt på de verkliga utmaningar som påverkar branschen på gemenskapsnivå. Parterna på branschnivå har särskilt goda möjligheter att tillhandahålla den information som behövs för att finna bra metoder och påbörja benchmarking på europeisk nivå. De har en nyckelroll att spela när det gäller att föregripa och hantera industriell omställning inom gemenskapen, och kommer att delta i diskussionerna om rapporterna från den nya högnivågruppen om ekonomiska och sociala konsekvenser av industriella omställningar. Den sociala dialogen på branschnivå har ständigt ökat sin insats på europeisk nivå. För att denna utveckling skall kunna fortsätta, och för att detta deltagande skall kunna förbättras såväl kvantitativt som kvalitativt sä all mervärdet pä europeisk nivå ökar, är det nödvändigt att ersätta de befintliga strukturerna och uppmuntra till en effektivare dialog. Nyckclinsatscr • inom vilket dialogen på Kommissionen kommer att inrätta ett nytt ramverk branschnivå kan fortsätta att utvecklas. Detta ramverk skall kunna tillämpas pä samma villkor på alla de branscher som vill delta i den sociala dialogen. Det skall vara lätt att utvidga den till nya branscher. I detta syfte har kommissionen antagit ett beslut om inrättandet av branschvisa dialogkommittéer (se bilaga II), som skall ersätta alla nuvarande strukturer för dialog på branschnivå. De nya kommittéerna skall utgöra huvudorganet för dialogen pä branschnivå (samråd, gemensamma insatser och forhandlingar). De skall inrättas för alla branscher som lämnar in en gemensam begäran och som är tillräckligt välorganiserade och har en meningsfull verksamhet pä europeisk nivå i linje med de etablerade kriterierna I or representativitet. Arbetsmetoderna kommer att rationaliseras - ett plenarmöte pä hög nivå per är, en partsdelegation med ett begränsat antal deltagare, återbetalning av kostnaderna for högst 15 deltagare från varje sida. Genom det generaldirektorat som mest berörs av frågorna på dagordningen eller GD V skall kommissionen tillhandahålla sekretariatstjänster. Mötena kommer normalt att ledas av en företrädare för arbetsgivarna eller för arbetstagarna, men skall utöva ordförandeskapet om båda parterna lämnar en gemensam begäran därom. för kommissionen företrädare en Kommissionen kommer att garantera betydelsefulla samråd i god tid om branschspecifika frågor med viktiga sociala konsekvenser. Varje bransch kommer alt fä ett gott stöd genom ett partnerskap mellan GD V och andra förbättrat berörda generaldirektorat. Parlnerskapet kommer att innefatta tekniskt stöd för att förbereda och följa upp mötena. 3. 3 Samråd enligt artikel 3 i avtalet om socialpolitik fast lades På det hela taget ansåg de som svarade att det samrådsförfarande i två steg som inrättats enligt avtalet om socialpolitik fungerade tillfredsställande i enlighet med de förfaranden som att samrådsförfarandet kommer att bli viktigare än i dag när Amsterdamfördraget har trätt i kraft, eftersom det kommer att omfatta förslagen till social och arbetsmarknads lagstiftning på gemenskapsnivå, som skall antas i samtliga medlemsstater. Samtliga aktörer måste ta sitt ansvar för att se till att förfarandet förblir betydelsefullt och effektivt. i kommissionens meddelande 1993. Det är uppenbart En överväldigande majoritet av de som svarade var positiva till att bibehålla nuvarande kriterier för att bestämma vilka organisationer som skulle rådfrågas. Den pågående undersökningen om representativitet kommer att bli ett viktigt redskap när de organisationer som skall rådfrågas skall utses enligt dessa kriterier. Vissa organisationer som för närvarande inte rådfrågas skulle vilja delta i förfarandet. Vidare ansåg vissa organisationer att den nuvarande tidsfristen om sex veckor för varje samrådsfas borde förlängas, medan andra av de som svarade på meddelandet underströk 10 behovet av att bibehålla en fast i gemenskapens lagstiftningsförfarande. Man bör också bära det sistnämnda argumentet i enligt tillämpningen den minnet Amsterdamfördraget. inte äventyra effektiviteten samrådsförfaranden utvidgade tidsfrist för att inför av Nyckelinsatser • • formella samråd om förslag till social och arbetsmarknads lagstiftning kommer även i fortsättningen att grundas på de förfaranden som fastställdes i meddelandet från 1993. Detta innebär att tidsfristen om sex veckor för samråd generellt kommer att bibehållas. Kommissionen kommer dock att vara beredd att anpassa tidsfristen i särskilda fall, beroende pä frågans art och komplexitet. En uppdaterad förteckning över de organisationer som uppfyller de tre kriterierna för all delta i bilaga 1. Kommissionen kommer att revidera förteckningen med jämna mellanrum. Man kommer därvid att ta hänsyn till resultaten av den undersökning om representativitet som pågår. i samråd återfinns 4. PARTNERSKAP FOR SYSSELSÄTTNINGEN Trepartsdiskussioner om sysselsättningen äger rum på möten mellan företrädare för arbetsmarknadens parter, rådet och kommissionen. Utöver deltagarnas respektive prioriteringar är syftet att fastställa gemensamma mål. Den ständiga kommittén för sysselsättning13, som inrättades 1970, har varit nyckelorganet for dessa diskussioner pä europeisk nivå. En hel del kritik har riktats mot kommitténs nuvarande arbetssätt. De flesta av kommitténs ledamöter instämmer i att dess sätt att fungera är föråldrat, vilket också gäller valet av ledamöter, de arbetsmetoder som tillämpas, samt användningen av resultaten. Vidare har den bakgrund mot vilken trepartsdialogen på gemenskapsnivå förs förändrats under senare år. 1. Trepartssamarbetet har blivit viktigare i en del av de medlemsstater där sysselsättningspakter har slutits. 2. 3. I diskussioner på senare tid om kompletterande åtgärder vid industriell omställning har partnerskap ansetts vara ett av de viktigaste hjälpmedlen som skulle främjas. Införlivandet av ett nytt kapitel om sysselsättningen i Amsterdam fördraget och tillämpningen av dessa nya bestämmelser har givit trepartsdialogen en ny inriktning. Genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen och övervakningen av deras tillämpning ger upphov till nya utmaningar. Man kommer att be arbetsmarknadens parter ta ställning i dessa frågor. Parterna kommer själva att ansvara for att de stöder riktlinjerna för sysselsättningen. Detta bör innebära ett övergripande arbetssätt där man integrerar alla nödvändiga faktorer för anpassningsbarheten - modernisering av lagstiftning, uppdatering av kollektivavtal och förhandlingar, nya former av arbetsorganisation samt organisation av arbetstiden. 13 Rådets beslut av den 14 december 1979 (EGT L 273, 17. 12. 1970). 11 De initiativ som tagits på senare tid för att uppmuntra till nya former av trepartsdialog har också lett till ett ökat antal forum där rådet och arbetsmarknadens parter träffas för att diskutera sysselsättningsfrågor, parallellt med mötena pä ministernivå inom ramen for den ständiga kommittén tor sysselsättning. Exempel pä sädana forum är mötena mellan ledningsgruppen och arbetsmarknadens parter, samt mötena mellan en trojka bestående av ministrar och/eller statschefer och arbetsmarknadens parter. arbetsmarknad sysselsättning kommittén och för för Denna utveckling samt den ständiga kommitténs odiskutabla brist på effektivitet i dess nuvarande form gör ett nytt, rationaliserat förfarande nödvändigt, genom vilket arbetsmarknadens parter så effektivt som möjligt kan bidra till utveckling och genomförande av riktlinjerna för sysselsättning och övergripande ekonomiska riktlinjer. Nyckclinsatscr • Kommissionen reformeras pä följande sätt: föreslär att den ständiga kommittén för sysselsättning14 skall De arbetsuppgifter som fastställdes 1970 i beslutet om inrättande av kommittén är fortfarande relevanta - att säkerställa en ständig dialog, gemensamma insatser och samråd mellan rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter för att underlätta medlemsstaternas samordning av sysselsättningspolitiken i överensstämmelse med gemenskapens mål. Man vänder sig till kommittén för att diskutera tendenser på arbetsmarknaden och utkast som skall behandlas av rådet. Kommittén är således en kanal för att uttrycka allmänna intressen och solidaritet mellan branscherna. Dess sammansättning bör avspegla detta synsätt på det sätt som förklarats ovan. Den reformerade ständiga kommittén för sysselsättning skall bestå av rådet som företräds av en trojka av stats- och regeringschefer, eller av hela rådet, tillsammans med kommissionen och de tvä delegationerna frän arbetsmarknadens parter (åtta deltagare i den sammansättning som anges nedan). I enlighet med slutsatserna frän Europeiska rådets möte om sysselsättning den 20-21 november 1997 (s. 19) skall kommittén sammanträda före mötena mellan stats- och regeringscheferna i slutet av varje ordförandeskap. fäcklöreningssidan och åtta arbetsgivarsidan, frän frän • Vidare skall man direkt till det årliga förfarande som fastställts för riktlinjerna för sysselsättning knyta de tekniska mötena mellan ledningsgruppen för kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad å ena sidan och arbetsmarknadens parter å andra sidan, vilket föreskrivs i denna kommittés stadgar. Därför föreslås att dessa möten skall äga rum innan kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad avger sitt yttrande om kommissionens meddelande om de nationella handlingsplanerna under det första halvåret varje år, och, under det andra halvåret, innan kommittén avger sitt yttrande om kommissionens årliga uppdatering av riktlinjerna för sysselsättning. '^ I anslutning till det här meddelandet kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till rådets beslut om ändring av beslutet från 1970, enligt bilaga III. 12 sysselsättning Delegationerna för arbetsmarknadens parter vid mötena i den ständiga kommittén samt vid mötena mellan arbetsmarknadens parter och för ledningsgruppen för kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad skall bestå av företrädare från arbetsgivarsidan och från täckföreningssidan. Varje delegation skall således sättas samman så att den omfattar hela ekonomin, inklusive europeiska organisationer, och företräder antingen allmänna intressen eller mer specifika intressen for anställda i chefsställning och personal med fackkunskaper, samt små och medelstora företag. De organisationer som skall delta i parternas delegationer är UN ICE, CEEP, Eurocommerce och COPA pä arbetsgivarsidan, och ETUC och CEC på arbetstagarsidan. Delegationerna skall sättas samman via förbindelseorgan. 5. BETONA GEMENSAMMA INSATSER OCH FORHANDLINGAR En aktiv dialog mellan arbetsgivare och arbetstagare som leder till gemensamma mål och praktiska åtaganden är den sociala dialogens existensberättigande. Detta förutsätter att arbetsmarknadens parter pä europeisk nivå har ett verkligt stöd från sina medlemmar, som ger dem mandat att förhandla fram avtal pä europeisk nivå och åtar sig att följa upp dem, och som tillhandahåller adekvata resurser och strukturer för att parterna skall kunna agera. När Amsterdam fördraget har trätt i kraft kommer lagförslag pä social och arbetsmarknads området att riktas till samtliga medlemsstater, och bli föremål for samrädsförfarandet i tvä steg. Kommissionen kommer att ha möjlighet alt avbryta lagstiftningsförfarande! om arbetsmarknadens parter meddelar sin avsikt att inleda förhandlingar. Detta medför ökade möjligheter och ökat ansvar för arbetsmarknadens parter på europeisk nivå när det gäller utformningen av socialpolitiken. Inom ramen för den nya sysselsättningsstrategin har arbetsmarknadens parter i Europa, både på branschövergripande och branschspecifik nivå, fått möjligheten att spela en av huvudrollerna vid den nödvändiga moderniseringen av arbetsmarknaden. Vid sitt extra möte om sysselsättning i november 1997 uppmanade Europeiska rådet med kraft arbetsmarknadens parter att ta nya initiativ på alla nivåer, särskilt i fråga om anpassbarhet och anställ barhet. • • • Främja moderniseringen av arbetets organisation och arbetsmönster genom förhandlingar på lämplig nivå, särskilt inom de ekonomiska områden som genomgår strukturella förändringar, avtal om arbetets organisation inklusive arbetstid och flexibla arbetssätt med syftet att göra företagen produktiva och konkurrenskraftiga, samt att uppnå den eftersträvade jämvikten mellan flexibilitet och trygghet. Utveckla den sociala dimensionen när industriella omställningar genomförs, särskilt när det gäller information till och samråd med arbetstagare. Öppna arbetsplatser i hela Europa för utbildning, olika slags praktik och andra åtgärder för ökad anställbarhet. Främja lika möjligheter för kvinnor och män, både allmänt och inom ramen för särskilda initiativ som inriktas på att göra det lättare att förena yrkesliv och familj, 13 till exempel vidareutveckling av system för tjänstledigheter, föräldraledighet och deltidsarbete. I den här situationen är det mycket viktigt alt arbetsmarknadens parter antar de nya utmaningarna och övervakar arbetet för sysselsättningen, för alt undersöka alla initiativ som kan las lör att modernisera de lagstadgade, avtalsmässiga och institutionella ramarna pä alla nivåer i dialogen. En annan viktig fråga som gäller förhandlingarna på alla nivåer i dialogen, och som togs upp av många av de som svarade på samrådsmeddelandet, var frågan om deltagande och representativitet och branschspecifik nivå. relationer både på branschövergripande avtalsbundna i Kommissionen kan inte ingripa i förhandlingarna. Det åligger arbetsmarknadens parter att bestämma vem som deltar i förhandlingarna, och det är de som skall försöka uppnå nödvändiga kompromisser. Respekten tor parternas rätt att välja den motpart de skall förhandla med är en hörnsten i oberoendet för arbetsmarknadens parter. Samtidigt är det mycket viktigt att parterna både på branschövergripande och branschspecilik nivä kommer fram till hur man bäst kan bibehålla dialogens dynamik och låta den utvecklas mot ett djupare samarbete och en större öppenhet, så att dialogen kan spela en än mer konstruktiv roll genom att den är så representativ som möjligt. En sådan utveckling är nödvändig för att resultaten av den sociala dialogen skall kunna accepteras av så många som möjligt. I detta sammanhang vill kommissionen understryka att den nuvarande situationen äventyrar den framtida utvecklingen och att man måste hitta en politisk lösning för att förbereda för framtiden. 5. 1 Gemensamma insatser och förhandlingar på branschövergripande nivå Den branschövergripande dialogen har säkrat en strategisk plats i utvecklingen av social och arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadens parter har skapat ett viktigt forum för dialog och samverkan. för den sociala dialogen, där de I liuler senare är har den mest akliva dialogen pä branschövergripande nivä ägt rum inom tre allmänna branschövergripande kommittén organisationerna, UNICE, CEEP och ETUC for sin oberoende dialog. Detta har också utvecklats till kommissionen. till det forum genom vilket de meddelar resultaten av dialogen De organisationer som ingår i kommittén för den sociala dialogen uttalade nyligen att de avser att inrikta sin oberoende dialog inom detta forum på sitt gemensamma bidrag till arbetet för sysselsättningen. Arbetsgrupper har inrättats för att fördjupa vissa frågor. Flera gemensamma ståndpunkter, gemensamma uttalanden och arbetsdokument har förberetts inom arbetsgrupperna för utbildning, arbetsmarknad respektive makroekonomi. Det är av största betydelse att arbetsmarknadens parter på europeisk nivå utvecklar och konsoliderar sin oberoende dialog så att de kan bidra i nyckelfrågorna i syfte att inrätta europeiska ramverk för insatser från arbetsmarknadens parter på nationell nivå. Dessa kan främst omfatta främjandet av anställbarhet och anpassbarhel, inklusive frågor om livslångt lärande, samt information till och samråd med arbetstagarna. 14 Inom ramen för den ökade samordningen av den ekonomiska politiken som efterlystes av Europeiska rådet vid dess möte i Amsterdam, bör den makroekonomiska gruppen inom kommittén för den sociala dialogen undersöka om det är möjligt att finna arbetssätt för att bygga broar mellan de huvudaktörer som avgör hur makroekonomiska åtgärder skall kombineras inom EMU. Det är också myckel viktigt att erkänna all förutsättningarna för den branschövergripande sociala dialogen gradvis utvecklats sedan UNICE, CEEP och ETUC trädde fram och inrättade Val Duchesse-dialogen 19X5. Även om man i svaren på meddelandet underströk att parternas ömsesidiga erkännande och respekten för denna dialogs informella och frivilliga karaktär är grunden till dess framgångar, begärde flera organisationer att få delta i förhandlingarna vid sidan av UNICE, CEEP och ETUC. Många av de som svarade betonade att det är viktigt att öppna den branschövergripande dialogen för andra organisationer, i syfte att berika den, ge ökad spridning åt dess resultat och se till att dessa resultat accepteras av alla berörda parter. För att göra det möjligt att bygga vidare på det som redan uppnätts, kommer kommissionen att fortsätta att stödja den branschövergripande dialogen. Kommissionen är medveten om den betydelse små och medelstora företag har för sysselsättningen, och den roll de spelar for att skapa nya arbetstillfällen. Dessa företags särskilda problem och de möjligheter de erbjuder måste beaktas. Kommissionen uppmanar med kraft arbetsmarknadens parter att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att deras dialog behäller sin betydelse och även fortsättningsvis lar ett brett stöd. 5. 2 Gemensamma insatser och förhandlingar pä branschnivå Branschnivån är ett mycket viktigt utvecklingsområde dels när det gäller allmänna frågor som sysselsättning, industriell omställning och ny arbetsorganisation, dels när det gäller särskilda behov som uppkommer på arbetsmarknaden. Därför är utvecklingen av förhandlingarna på branschnivå en nyckelfråga. Det rådde allmän enighet bland de som svarade om att dialogen på branschnivå är effektiv när det gäller att agera i fråga om sysselsättning, arbetsorganisation och förbättrade arbetsförhållanden, eftersom man på denna nivå står närmast gräsrötterna och har de bästa möjligheterna att föregripa förändringar. Potentialen för att genomföra gemensamma insatser och förhandla fram avtal pä denna nivå används dock inte pä länga vägar fullt ut. Ramavtalet för förbättring av förvärvsarbetet inom jordbruket i Europeiska unionens medlemsstater15 är ett bra och färskt exempel på vad som kan åstadkommas när man gör del bästa av denna potential. Det finns stora skillnader i representationen av olika branscher inom gemenskapens sociala dialog på branschnivå. Här finns dock betydande möjligheter att utveckla dialogen på gemenskapsnivå, eftersom det är här som de ekonomiska och sociala utmaningarna ligger - industriell omstrukturering, införande av ny teknik, ändrade yrkeskrav och ökad konkurrens. Dessutom har parternas agerande på branschnivå större genomslag i den operativa verksamheten. 15 Slutet mellan l'I'A/l'l-'S och GfXMWCOPA den 24 juli 1997. 15 Kommissionen uppmuntrar ytterligare kvalitativ och kvantitativ utveckling av gemensamma insatser och förhandlingar. De nya kommittéerna för dialog pä branschnivå skall bidra till all inrätta flexibla arbetsformer som gör det möjligt lör arbetsmarknadens parter att, om de sä önskar, ta initiativ till gemensamma insatser eller inleda förhandlingar om frivilliga avtal för att främja nyckelfrågor inom respektive bransch. 5. 3 Förhandlingar enligt artikel 3. 4 i avtalet om socialpolitik Enligt artikel 3. 4 i avtalet om socialpolitik kan arbetsmarknadens parter, när de rådfrågas enligt artiklarna 3. 2 och 3. 3 i avtalet, under pågående samråd meddela kommissionen att de önskar inleda förhandlingar. Beslutet att börja förhandla ligger helt hos parterna, och förhandlingarna grundas på principer om självständighet och ömsesidigt erkännande av de förhandlande parterna. De tvä avtal som hittills slutits enligt detta förfarande är viktiga steg framåt för förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare i Europa och för europeisk social och arbetsmarkandspolitik. De har hjärtligt välkomnats i de flesta kretsar, däribland av de europeiska institutionerna. Vissa partsorganisationer har dock varit kritiska till att de inte fatt delta i förhandlingarna. Dessa tvä avtal förhandlades fram på branschövergripande nivå. Det är viktigt att känna till att det inte finns någonting i avtalet om socialpolitik som begränsar möjligheten till förhandlingar pä branschnivå, vare sig det gäller att komplettera branschövergripande avtal eller att sluta oberoende avtal som är begränsade till branschen i fråga. Kommissionen anser att utvecklingen av avtalsbundna relationer, som skrivits in i det nya fördraget, är ett mycket effektivt sätt att genomföra relevanta åtaganden på det sociala och arbetsmarknadsområdet. Kommissionen hoppas därför att arbetsmarknadens parter kommer all vidareutveckla sina avtalsbundna relationer både på branschövergripande och branschspecifik nivå. Dessa relationer har en plats alt fylla i den socialpolitiska utvecklingen vid sidan av lagstiftningen. Kommissionen anser att branschavtal mellan arbetsmarknadens parter kan utgöra en viktig grund för att uppnå sociala mål, inklusive det förfarande genom vilket avtal görs bindande genom gemenskapsrätten pä begäran frän arbetsmarknadens parter. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att ge stort stöd till denna typ av förhandlingar. Samtidigt understryker man att parterna både på branschövergripande och branschspecifik nivå uppmuntras att ta sitt ansvar i denna fråga. Kommissionen kan inte blanda sig i det fria valet av förhandlingsparter. Kommissionen välkomnar, som ett positivt exempel, det faktum att Eurocommerce, FENI, COPA och IlOTRliC anlitats som sakkunniga i de senaste förhandlingarna. Det var ett viktigt steg, och kommissionen uppmuntrar arbetsmarknadens parter att gå vidare med att göra avtalen ännu lättare att acceptera för alla berörda genom att se till att bästa möjliga företrädare involveras i förhandlingarna. 5. 4 Genomförande av avtal som slutits pä gemenskapsnivå Avtal kan slutas både om branschspecifika och branschövergripande frågor inom ramen för den sociala dialogen eller inom ramen för ett samråd enligt artikel 3 i avtalet om socialpolitik. 16 Dessa avtal kan genomföras antingen i enlighet med de särskilda förfaranden som tillämpas pä arbetsgivare och arbetstagare i medlemsstaterna eller, i frågor som omfattas av arlikel 2 i avlalel om socialpolitik, pä gemensam begäran av de undertecknande parterna, genom ett beslut av rådet pä förslag av kommissionen (artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik). 5. 4. 1 Genomförande av arbetsmarknadens parter Att bra mekanismer för information och uppföljning finns är en förutsättning för att avtal skall kunna genomföras på ett effektivt sätt enligt de förfaranden och den praxis som arbetsmarknadens parter och medlemsstaterna tillämpar. Kommissionen kommer att stödja arbetsmarknadens parter när det gäller att utveckla förfaranden för information och övervakning för att säkerställa att avtalen verkligen tillämpas pä nationell nivå. Genomförandet av ramavtalet om förbättring av avlönat arbete inom jordbruket kommer att utgöra ett viktigt steg i detta sammanhang. 5. 4. 2 ( ienomförande genom lagstiftning pä gemenskapsnivå Hittills har arbetsmarknadens parter tvä gånger begärt att avtal skall genomföras genom lagstiftning, nämligen föräldraledighet och deltidsarbete. Direktivet16 om genomförande av avtalet om föräldraledighet antogs av rådet den 3 juni 1996, och direktivet17 om genomförande av avtalet om deltidsarbete den 15 december 1997. för de europeiska ramavtalen om Innan ett förslag till beslut om genomförande av ett avtal läggs fram för rådet genomför kommissionen en utvärdering18. I denna utvärdering beaktas de avtalsslutande parternas representativitet och deras mandat. Dessutom undersöks om samtliga klausuler i kollektivavtalet är förenliga med gemenskapsrätten inklusive bestämmelserna om små och medelstora företag. En europeisk partsorganisation har ifrågasatt legitimiteten av det direktiv om föräldraledighet som antogs enligt detta förfarande14. Det är viktigt att understryka all kommissionen inte lägger fram något lagförslag för rådet som kan göra avlalel bindande, om man anser alt de parter som undertecknat det inte är tillräckligt representativa i förhällande till avtalets tillämpningsområde. Nyckclinsatser • De parter som förhandlar fram ett avtal som skall genomföras genom lagstiftning i enlighet med artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik måste se till att de frågor som diskuteras omfattas av artikel 2 i avtalet om socialpolitik. Kommissionen kommer att utvärdera de avtal som läggs fram för den från fall till fall med hänsyn till de undertecknande parternas representativitet (att parterna är tillräckligt representativa i förhållande till föremålet för förhandlingarna). Man l() Rådets direktiv 96/34/IXi av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet undertecknat av UNIOv, ( ï ' K l ' o c h l T l J C. 17 Rådets direktiv 97/ Xl/IXi av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICH, ('KEPochKTlJC'. 18 Detta förfarande fastställs i punkterna 38-42 i meddelandet från 1993 (K()M(93) 600 slutlig) om tillämpningen av protokollet om socialpolitik. '-* Talan av UEAPME inför förstainstansrätten, mål T-135/96. UEAPME har även väckt talan avseende avtalet om deltidsarbete, mål T-55/98. 17 kommer också att undersöka att avtalets klausuler i strid med gemenskapsrätten, och särskilt granska de bestämmelser som gäller små och medelstora förelag. inte står Innan man föreslår ett beslut om genomförande av ett avtal som slutits i en fråga som omfattas av sakområdet för artikel 2 i avtalet om socialpolitik, men som förhandlats fram utanför det formella samrådsfbrfarandet, är kommissionen skyldig att utvärdera om det är lämpligt att gemenskapen agerar på området i fråga. Kommissionen hjälper arbetsmarknadens parter på alla sätt genom att ge allt politiskt, tekniskt och juridiskt stöd, i enlighet med artikel 118b i fördraget. Kommissionen kommer även i fortsättningen att meddela Europaparlamentet när samråd inleds och när förhandlingar enligt artikel 3 i avtalet om socialpolitik inleds och avslutas. Vidare kommer kommissionen att omgående meddela parlamentet när arbetsmarknadens parter ber kommissionen att lägga fram ett förslag om lagstiftning för alt genomföra ett avtal enligt artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik - detta för att parlamentet skall kunna avge sitt yttrande om förslaget i tid innan rådet fattar sitt formella beslut. Frågor som gäller de europeiska institutionernas roll i beslutsförfarandet enligt avtalet om socialpolitik - och särskilt spridning av information om förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter - kommer att tas upp till ytterligare diskussion mellan samband med överläggningarna mellan de tre institutionerna. och Europaparlamentet kommissionen, rådet i 6. NYA FRAMTIDSPERSPEKTIV 6. 1 Social dialog och utvidgning Mol bakgrund av alt förfarandet för anslutning till Europeiska unionen har påbörjats och framför allt av att Agenda 2000 antagits och förhandlingar inletts, är det viktigt att understryka följande. ^> Det är mycket viktigt att kandidatländerna utvecklar egna strukturer för den sociala dialogen och en verksamhet pä detta område på det sätt som avses i partnerskapen för anslutning. Arbetsmarknadsorganisationerna i dessa länder måste förbereda sig för att kunna spela en effektiv roll inom ramen för den sociala dialogen. Alla berörda är överens om att detta är av största vikt för att hjälpa länderna i Central - och Östeuropa i dessa frågor. •=> Vidare bekräftar införlivandet av avtalet om socialpolitik i det nya fördraget den sociala dialogens ställning som en betydelsefull del av gemenskapens socialpolitik, vilket nya medlemsstater måste beakta när de införlivar gemenskapens befintliga regler i sin lagstiftning Därför vidtar kommissionen följande åtgärder: • Kommissionen kommer att hjälpa arbetsmarknadens parter i Europeiska unionen all utveckla förbindelser och praktiskt samarbete på både branschövergripande och 18 • • branschspecifik nivå för att uppmuntra framväxten av oberoende, representativa fackföreningar och arbetsgivarorganisationer i Central- och Östeuropa. Kommissionen uppmuntrar politiska organ och förvaltningsorgan i kandidatländerna att knyta arbetsmarknadens parter nära till den politik som förs inför utvidgningen av Europeiska unionen och att anpassa den nationella lagstiftningen för att främja framväxten av en social dialog. Kommissionen kommer att uppmuntra tillämpliga organ for social dialog att ta emot arbetsmarknadsorganisationer från kandidatländerna för att dessa organisationer skall lära sig vilka principer som ligger till grund för organen och hur de arbetar. 6. 2 Utveckling av en europeisk kultur för förhällandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och för partnerskap 6. 2. 1 Decentraliserad dialog över gränserna Den sociala dialogen inom multinationella företag utvecklas snabbt. Till följd av att direktivet om inrättande av ett europeiskt företagsräd20 antagits slöt parterna i de berörda företagen mer än 400 avtal innan direktivet trädde i kraft. Kommissionen avser att även fortsättningsvis stödja utvecklingen av förbindelser mellan den europeiska och den gränsöverskridande nivån för att hjälpa de berörda parterna att dra nylta av goda erfarenheter och idéer. I detta syfte kommer kommissionen under 1998 att anordna en konferens för att göra en inventering av de avtal om information och samråd som slutits i gränsöverskridande förelag. Det finns också en växande social dialog över gränserna på regional nivå, när det gäller både sysselsättningen och genomförandet av direktiven om arbetsmiljö. Detta är mycket betydelsefullt flöden över gränserna. Kommissionen kommer att överväga hur man kan stödja insatser av detta slag när de tydligt medför ett mervärde på europeisk nivå. i regioner där det förekommer betydande 6. 2. 2 Stöd till arbetsgivare och arbetstagare Oberoende av den sociala dialogen stöder kommissionen medvetenheten om Europafrågor. initiativ för att öka litt pågående initiativ i samband med detta är Network of Human Resource Directors (nätverket for chefer för mänskliga resurser) som spelar en roll för att sprida information om framgångsrika erfarenheter och nya idéer som kan användas på andra nivåer i dialogen. I European Business Network for Social Cohesion (europeiska företagsnätverket för social sammanhållning) samlas ett antal företag som utvecklar nyskapande initiativ för att ge ett praktiskt innehåll till deras sociala åtagande att bekämpa social utslagning och främja social sammanhållning. 20 Rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett till och samråd med i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag information för förfarande arbetstagare. 19 Kommissionen ger tekniskt och ekonomiskt stöd till olika initiativ från såväl av arbetsgivarorganisationer gemensamma initiativ, spridning av resultaten av den sociala dialogen. ). genomförande fackföreningar (konferenser, som Kommissionen ger också bidrag som anordnas av fackföreningarna och stöd till Europeiska fackforeningsinstitutet. Syftet är atl främj-a spridningen av en europeisk kultur för förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare samtidigt som man respekterar nationella erfarenheter och traditioner. till utbildningsinsatser 6. 2. 3 Stöd till det europeiska centrumet for arbetsmarknadsrelationer År 1995 slöt arbetsmarknadens parter ett avtal genom vilket del europeiska centrumet för arbetsmarknadsrelationer inrättades. Deras initiativ stöddes av kommissionen. Det är ett utbildningscentrum där medlemmar i arbetsgivarorganisationer och fackföreningar från medlemsstaterna tillsammans studerar de olika systemen för relationerna mellan arbetsgivare och arbetstagare i Europa. Centrumet erbjuder alleuropeiska utbildnings- och forskningsmöjligheter som kan utnyttjas gemensamt av arbetsmarknadens parter i Europa. Kommissionen ställer sig bakom centrumets arbetssätt, och kommer att fortsätta att följa dess utveckling på nära håll. Kommissionen anser att centrumets grundare bör granska det salt pä vilket det fungerar så att dess inneboende möjligheter kan utnyttjas fullt ut. 6. 3 Metoder for att främja den sociala dialogen För att främja den sociala dialogen pä gemenskapsnivå måste man förbättra de politiska och logistiska förutsättningarna för att dialogen skall kunna äga rum, samt ge tekniskt stöd före och efter mötena till de olika organisationer som deltar i dem. Under åren har kommissionen inrättat, både på eget initiativ och på begäran från arbetsmarknadens parter, olika strukturer för information, samråd och dialog. Detta gör det möjligt för parterna att delta aktivt på gemenskapsnivå under förhållanden som uppmuntrar de nationella medlemmarna att uttrycka sina åsikter. information Kommissionen stöder också de initiativ som arbetsmarknadens parter tar på europeisk och nationell nivå för att öka kunskaperna om avtalet om socialpolitik. Det kan gälla förberedande förberedande möten, arbetsgrupper, ujtbildning om Europafrågor) och stöd för uppföljning av resultaten från den sociala dialogen (spridning, övervakning och utvärdering av avtal, europeiska insatser för t. ex. sysselsättning för ungdomar, samt inrättandet av ett utbildningscentrum om partsrelationerna på arbetsmarknaden). undersökningar, (konferenser, Det åligger kommissionen att främja och stödja den sociala dialogen så effektivt som möjligt. Detta innebär bland annat att man anpassar befintliga strukturer för att göra det möjligt för arbetsmarknadens parter att finna bästa möjliga lösningar mot bakgrund av den senaste utvecklingen och de framtida utmaningar denna utveckling för med sig. Kommissionens stöd bör skapa möjligheter för arbetsmarknadens parter på europeisk nivå att föregripa och analysera förändringar för att bättre kunna förstå olika system för förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare samt att undersöka konsekvenserna av reformerna av den europeiska inklusive utbildningssystemen, samt systemen för social trygghet. Med andra ord skulle det innebära att dagens och morgondagens parter på arbetsmarknaden skulle kunna fylla sin industrin, ekonomin, arbetsmarknaden 20 uppgift som förhandlare på europeisk nivå för att främja europeisk integration i samband med den inre marknaden, EMU och social sammanhållning. 6. 4 Ett tanke- och diskussionsarbete: en arbetsgrupp Liksom övriga industrialiserade delar av världen står Europa inför ett antal stora utmaningar som innefattar världsomspännande konkurrens, snabba tekniska framsteg, miljöskydd och en åldrande befolkning. Dessutom måste Europa förbereda sig for införandet av den gemensamma valutan från och med 1999 och för anslutningen av nya medlemsstater till unionen. Vidare spelar arbetsmarknadens parter i medlemsstaterna i allmänhet alltmer en partnerroll. Deras roll förändras särskilt genom att arbetsmarknadens parter givits en nyckelroll i Amsterdam fördraget och i samband med riktlinjerna for sysselsättningen. Alla dessa förändringar får konsekvenser pä förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, och kvaliteten pä de syslem som styr detta förhållande kommer att vara betydande för Europas formäga alt anta dessa utmaningar. Som ett bidrag till debatten om dessa grundläggande frågor har kommissionen beslutat att engagera sakkunniga pä både nationell och europeisk nivå för att säkerställa att man får sä mänga olika synpunkter som möjligt på frågorna, och för att öka kunskapen om den europeiska sociala dialogen. Kommissionen bör stödja en diskussion på alla berörda nivåer. 21 FÖRTECKNING ÖVER ARBETSMARKNADSORGANISATIONER 1 EUROPA SOM FÖR NÄRVARANDE DELTAR I SAMRÅD ENLIGT ARTIKEL 3 I AVTALET OM SOCIALPOLITIK BILAGA I Denna förteckning kommer att, enligt de kriterier som fastställts i kommissionens meddelande KOM(93) 600 slutlig av den 14 december 1993 om tillämpningen av protokollet om socialpolitik, punkt 24, anpassas efter de resultat som den pågående undersökningen om representativitet ger allteftersom. 1. Allmänna branschövergripande organisationer Union of Industrial and Employers' Confederations of Europe (UNICE) {Europeiska samarbetsorganisationen för nationella arbetsgivarföreningar och industriförbund) European Centre of Enterprises with Public Participation (CEEP) (Europeiska centrumet för offentliga affärsverk och företag) Europeiska fackliga samorganisationcn (EFS) Branschövergripande organisationer som företräder vissa grupper av arbetstagare eller företag: European Association of Craft, Small and Medium-Sized Enterprises (UEAPME-EUROPMI - "Gemensamma kommittén för den sociala dialogen") Confédération européenne des cadres (CEC) Eurocadres 3. Särskilda organisationer Eurochambres 4. Branschorganisationer Eurocommerce - COPA/COGECA Europeche Association of European Cooperative Insurers, AECI International Association of Insurance and Reinsurance Intermediaries, BIPAR European Insurance Committee, CEA Banking Federation of the European Community Savings Banks Group of the European Community, GCECEE 22 Association of Cooperative Banks of the EC European Confederation of woodworking industries, CEI-bois Confederation of the National Hotel and Restaurant Associations in the EC, HOTREC European Construction Industry Federation European Regional Airlines Association, ERA Airports Council International - European Region, ACl-Europe Association des compagnies indépendantes de la Communauté européenne, ACE Association of European Airlines, AEA Organisation européenne des bateliers International Union for Inland Navigation European Community Shipowners Association, ECSA Community of European Railways, CER International Road Transport Union, IRU Industrial Cleaning European Federation, FENI Europeiska branschorganisationer som tillhör EFS (*) FEM/EMF (metall) EURO-FIET (handel, kontor och teknik) European Committee Communications International EF A (jordbruk) EEA (media) ECF (livsmedel, hotell- och restaurangnäring) FSESP/EPSU (offentlig verksamhet) FST (transport) CSEE/ETUCE (utbildning) FETBB/EFBWW (byggnadsarbete - trä) FGE/EGF (grafik) FSE-THC7ETUC-TCL (textil) EMCEF (gruvarbete, kemi och energi) FEJ-FIJ/EFJ-IFJ (journalism) EFDPS (diamanter och ädelstenar) (*) Kopia av brevet till EFS 23 BILAGA II KOMMISSIONENS BESLUT av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittér för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå 24 MOTIVERING 1. Kommissionen är skyldig att främja dialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare i enlighet med artikel 118b i fördraget. Den inhämtar åsikter från arbetsmarknadens parter på branschnivå om gemenskapens politik genom samråd om ett antal sociala och arbetsmarknads politiska initiativ, samt, inom de branscher där man bedriver en gemensam politik, om utarbetande och genomförande av branschspecifik politik. De branschspecifika samråden inriktas på att förbättra och harmonisera arbetsvillkoren och också, i vissa fall, pä att förbättra branschens ekonomiska situation och dess konkurrenskraft. Detta arbete utförs i branschkommittéer som inrättats formellt, de gemensamma kommittéerna, eller i informella arbetsgrupper. 2. Kommissionen i ett 1996 antog september samrådsmeddelande (KOM(96) 448 slutlig av den 18 september 1996, om utvecklingen av den sociala dialogen pä gemenskapsnivå) för att samla ihop så många synpunkter som möjligt pä hur man skall gå till väga för att främja och utveckla den europeiska sociala dialogen. 1 detta meddelande underströk kommissionen att de gemensamma kommittéerna och de informella arbetsgrupperna har blivit överinstitutionaliserade eller har behållit föråldrade arbetsmetoder som överlevt sig själva. Därför ville man ha synpunkter på uppläggning och ansvarsområden när det gäller den branschvisa dialogen. 3. Under än 1997 detaljerade 80 mycket fick man mer från arbetsgivarorganisationer och fackföreningar på europeisk och nationell nivå, från europeiska institutioner (se Europaparlamentets resolution av den 18 juli 1997 om kommissionens meddelande om utvecklingen av den sociala dialogen pä gemenskapsnivå, KOM(96) 448 slutlig, och Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande i samma fråga, antaget den 29-30 januari 1997), och från nationella myndigheter. EU europeiskt forum hölls i Haag i april 1997 för att diskutera den sociala dialogens framtid pä europeisk nivå. svar 4. De flesta av de som svarade instämde i kommissionens slutsats att de nuvarande strukturerna ofta utgör ett hinder för positiv utveckling. Man måste ha en mer inställning till de strukturer som stöder den sociala dialogen på samordnad branschnivå för att säkerställa en mer rättvis behandling av de olika branscherna, och göra det möjligt för alla branscher att bidra på ett effektivt och betydande sätt till utvecklingen av gemenskapens politik på de områden som berör dem. Kommissionen bör vara beredd att besvara förfrågningar från alla branscher som vill vara aktivt involverade i den europeiska dialogen. 5. För att förbättra tillskottet från dialogen på branschnivå såväl kvantitativt som kvalitativt, så att mervärdet på europeisk nivå ökar, är det nödvändigt att ersätta de befintliga strukturerna och uppmuntra till en effektivare dialog. Arbetsmetoderna kommer att rationaliseras - ett plenarmöte på hög nivå per år, en partsdelegation med ett begränsat antal deltagare, återbetalning av kostnaderna för högst 15 deltagare från varje sida. Genom det generaldirektorat som mest berörs av tillhandahålla frågorna på dagordningen eller GD V sekretariatstjänster. Mötena kommer normalt att ledas av en företrädare för arbetsgivarna eller för arbetstagarna, men en företrädare för kommissionen skall utöva ordförandeskapet om båda parterna lämnar en gemensam begäran därom. skall kommissionen 25 Varje bransch kommer att få ett gott stöd genom ett partnerskap mellan GD V och andra berörda generaldirektorat. Partnerskapet kommer att innefatta förbättrat tekniskt stöd för att förbereda och följa upp mötena. 26 KOMMISSIONENS BESLUT av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittéer för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter pä europeisk nivå. EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTA T FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och med beaktande av följande: Enligt artikel 1 18b i fördraget skall kommissionen sträva efter att utveckla dialogen pä europeisk nivå mellan arbetsgivare och arbetstagare sä att denna dialog, om parterna önskar det, kan leda till avtalsbundna relationer. att arbetsgivare I punkt 12 i gemenskapens stadga för arbetstagares grundläggande sociala rättigheter och föreskrivs arbetstagarorganisationer å andra sidan skall ha rätt att förhandla och sluta kollektivavtal enligt de villkor som anges i nationell lagstiftning och praxis. Dialogen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå måste utvecklas och får, om båda parter anser det vara önskvärt, resultera i att avtal sluts särskilt över yrkesgränser och branschvis. arbetsgivarorganisationer sidan eller ena å Som svar pä sitt meddelande av den 18 september 1996 om utvecklingen av den sociala dialogen pä gemenskapsnivå21 fick kommissionen starkt slöd för sitt förslag alt stärka den sociala dialogen på branschnivå från alla berörda parter. 1 sin resolution av den 18 juli 199722, som svar på kommissionens meddelande, krävde Europaparlamentet att man skulle fästa särskild vikt vid den sociala dialogen på sektorsnivä eftersom effekterna av reglering respektive avreglering på sysselsättningen inom olika ekonomiska sektorer bäst kan bedömas inom ramen för den sociala dialogen på sektorsnivå. I sitt yttrande av den 29 januari 199723, som svar på kommissionens meddelande, fastslog Ekonomiska och sociala kommittén att den sektorsinriktade dialogen skall vara effektiv, rationell och välinriktad. Situationen i de olika medlemsstaterna påvisar tydligt behovet för arbetsgivare och arbetstagare att delta aktivt levnads- och arbetsförhållanden i deras bransch, lin dialogkommillé pä branschnivå som knyts till kommissionen är det mest lämpliga sättet att säkerställa denna medverkan genom att skapa ett representativt forum pä gemenskapsnivå för berörda socio-ekonomiska intressen. i diskussioner som gäller förbättrade Kommissionen bör sträva efter att säkerställa att valet av ledamöter och verksamheten i de branschvisa dialogkommittéerna bidrar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. 21 K()M(%) 448 slutlig. 22 23 FXiT C 89, 19. 3. 1997, s. 27. IÏGT C 286, 22. 9. 1997, s. 338. 27 De befintliga branschvisa dialogkommitléerna. Besluten om inrättande av de förstnämnda kommittéerna bör därför upphävas. kommittéerna gemensamma av de ersättas bör IÀRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Härmed inrättas branschvisa dialogkommittéer (nedan kallade "kommittéerna") inom de branscher där arbetsmarknadens parter framställer en gemensam begäran om att delta i en dialog pä europeisk nivå, och där de organisationer som företräder arbetsgivare respektive arbetstagare uppfyller följande krav: a) De skall vara inriktade på specifika branscher eller kategorier samt ha en organisation på europeisk nivå. b) De skall bestå av erkända organisationer som själva ingår som en del av medlemsstaternas strukturer för arbetsmarknadens parter, som har förmåga att avlalsforhandla, och som är representativa för flera medlemsstater. c) De skall vara uppbyggda pä ett sätt som säkerställer en effektiv medverkan i kommittéernas arbete. Artikel 2 Kommittéerna skall, för de respektive branscher för vilka de inrättas a) rådfrågas om utvecklingen pä gemenskapsnivå när den får sociala konsekvenser, samt b) utveckla och främja den sociala dialogen pä branschnivå. Artikel 3 De företrädare för arbetsmarknadens parter som deltar i en kommittés sammanträden skall vara sammanlagt högst 40 stycken, med ett lika stort antal företrädare för arbetstagardelegationen respektive arbetsgivardelegationen. Artikel 4 Kommissionen skall inbjuda företrädarna alt delta i kommittéernas möten pä förslag frän de partsorganisationer som har framställt den begäran som avses i artikel 1. 28 Artikel 5 1. Varje kommitté skall tillsammans med kommissionen fastställa sin egen arbetsordning. 2. Ordförande för varje kommitté skall vara en företrädare för arbetsgivardelegationen eller arbetstagardelegationen eller, efter en gemensam begäran från dessa delegationer, en företrädare för kommissionen. 3. Kommittéerna skall sammanträda minst en gång om året. Högst trettio företrädare för arbetsgivare och arbetstagare som deltar i ett möte i en kommitté skall fä traktamente och ersättning för resekostnader. 4. Kommissionen skall regelbundet, i samråd med arbetsmarknadens parter, granska del sätt på vilket de branschvisa dialogkommittéerna fungerar och hur deras verksamhet fullföljs i olika branscher. Artikel 6 Om kommissionen har informerat en kommitté om att en fråga som diskuteras rör ett konfidentiellt ämne är kommitténs ledamöter, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 214 i fördraget, skyldiga att inte yppa någon information som de fått vid mötena i kommittén eller genom dess sekretariat. Artikel 7 1. De branschvisa dialogkommitléerna skall ersätta de befintliga gemensamma kommittéerna enligt följande: a) b) c) d) Gemensamma kommittén för sjötransporter, inrättad genom kommissionens beslut 87/467/EEG24. Gemensamma kommittén för civil luftfart, inrättad genom kommissionens beslut 90/449/EEG25. Gemensamma kommittén för inlandssjöfart, inrättad genom kommissionens beslut 80/991/EEG26. Gemensamma kommittén för vägtransporter, inrättad genom kommissionens beslut 85/516/EEG27. 24 EGT L 253, 4. 9. 1987, s. 20. 25 EGT L 230, 24. 8. 1990, s. 22. 26 EGT L 297, 6. 11. 1980, s. 28. 27 EGT L 317, 28. 11. 1985, s. 33. 29 e) f) g) h) i) Gemensamma kommittén för järnvägen, inrättad genom kommissionens beslut 85/13/EEG28. Gemensamma kommittén för telekommunikationstjänster, inrättad genom kommissionens beslut 90/450/EEG29. Gemensamma kommittén för lantarbetares sociala problem, inrättad genom kommissionens beslut 74/442/EEG30. Gemensamma kommittén för de sociala förhållandena för arbetstagare inom havsfisket, inrättad genom kommissionens beslut 74/441/EEG31. Gemensamma kommittén för postväsendet, inrättad genom kommissionens beslut 94/595/EG32. De kommittéer som inrättats genom ovanstående beslut skall dock fortsätta att fungera fram till dess att de branschvisa kommittéer som inrättas genom detta beslut börjar fungera, dock längst till och med den 31 december 1998. 2. Om inte annat följer av artikel 1, skall den branschvisa dialogkommittén även ersätta andra informella arbetsgrupper genom vilka kommissionen hittills har främjat den sociala dialogen inte omfattas av ett kommissionsbeslut om inrättande av en gemensam kommitté. i vissa branscher som 3. De beslut som anges i punkt 1 a-i upphävs med verkan från och med den 1 januari 1999. Utfärdat i Bryssel den 20 maj 1998 På kommissionens vägnar Pådraig FLYNN Ledamot av kommissionen 28 EGT L 8, 10. 1. 1985, s. 26. 29 EGT L 230, 24. 8. 1990, s. 25. 30 EGT L 243, 5. 9. 1974, s. 22. 31 EGT L 243, 5. 9. 1974, s. 19. 32 EGT L 225, 31. 8. 1994, s. 31. 30 Utkast till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 70/532/EEG om inrättande av en ständig kommitté för sysselsättningen i Europeiska gemenskaperna 31 MOTIVERING 1. Trepartsdiskussioner om sysselsättningen äger rum pä möten mellan företrädare for arbetsmarknadens parter, rådet och kommissionen. Utöver deltagarnas respektive prioriteringar är syftet att fastställa gemensamma mål. Den ständiga kommittén för sysselsättning, som inrättades 1970 (rådets beslut nr 70/532/EEG, ändrat genom beslut nr 75/62/1 îlïG), har varit nyckelorganet för dessa diskussioner på europeisk nivå. 2. En hel del kritik har riktats mot kommitténs nuvarande arbetssätt. De flesta av kommitténs ledamöter instämmer i att dess sätt att fungera är föråldrat, vilket också gäller valet av ledamöter, de arbetsmetoder som tillämpas, samt användningen av resultaten. 3. Vidare har den bakgrund mot vilken trepartsdialogen pä gemenskapsnivå fors förändrats under senare är. Trepartssamarbetel har blivit viktigare i en del av de medlemsstater där sysselsättningspakler har slutits. I diskussioner pä senare tid om kompletterande åtgärder vid industriell omställning har partnerskap ansetts vara ett av de viktigaste hjälpmedel som skulle främjas. Införlivandet av ett nytt kapitel om sysselsättningen i Amsterdamfördraget och tillämpningen av dessa nya bestämmelser (se rådets resolution om riktlinjerna för sysselsättningen 1998, antagen den 15 december 1997, EGT C 30, 28. 1. 1998, s. 1-5) har givit trepartsdialogen en ny inriktning. De initiativ som tagits på senare tid för att uppmuntra till nya former av trepartsdialog har också lett till ett ökat antal forum där rådet och arbetsmarknadens parter trallas för all diskutera sysselsättningsfrågor, parallellt med mötena pä ministernivå inom ramen for den ständiga kommittén för sysselsättning. Exempel pä sädana forum är mötena mellan ledningsgruppen for kommittén for sysselsättning och arbetsmarknad och arbetsmarknadens parter, samt mötena mellan en trojka bestående av ministrar och/eller statschefer och arbetsmarknadens parter. 4. Denna utveckling samt den ständiga kommitténs odiskutabla brist på effektivitet i dess nuvarande form gör ett nytt, rationaliserat förfarande nödvändigt, genom vilket arbetsmarknadens parter så effektivt som möjligt kan bidra till utveckling och genomförande av riktlinjerna för sysselsättning och övergripande ekonomiska riktlinjer. I kommissionens förslag till ändring av det nu gällande rådsbeslutet begränsas således antalet deltagare vid mötena, och parternas medlemsskap uppdateras med hänsyn till kommande utvidgningar av gemenskapen och till att utvecklingen kan komma att påverka de representativa organisationerna. I förslaget ges också nödvändig flexibilitet så att kommittémötena kan knytas direkt till det nya arbetet för sysselsättningen. 32 Kommissionen har följande kommentarer till den enda artikeln i förslaget: 5. Beträffande ändringen av artikel 2. 1 i beslut 70/532/EEG. I första hand inskränker sig denna ändring till att återspegla förändringarna avseende deltagande i kommittén. Därutöver fastställs i denna ändring att kommittén skall sammanträda två gånger om året. Denna bestämmelse ersätter kommitténs tidigare skyldighet att "uppfylla sin funktion innan några åtgärder vidtas av de berörda institutionerna". Denna ändring återspeglar den viktiga roll som arbetsmarknadens parter skall spela i det nya arbetet för sysselsättningen i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte om sysselsättning den 20-21 november 1997 (s. 19) (loppmötet om sysselsättning i Luxemburg). 6. Beträffande ändringen av artikel 2. 2 i beslut 70/532/EEG. Denna ändring ger varje ordförandeland for unionen nödvändig frihet att välja den mest lämpliga formen för diskussioner om sysselsättning med arbetsmarknadens parter - antingen hela rådet eller en trojka av stats- och regeringschefer, i enlighet med slutsatserna frän loppmötet om sysselsättning i Luxemburg (s. 19). 7. Beträffande ändringen av artikel 2. 3 i beslut 70/532/EEG, ändrat genom beslut 75/62/EEG. i det Lör det första minskas genom denna ändring antalet deltagande parter från 36 till 16 för att mötena skall bli effektivare. För det andra ersätter artikeln den funktion som tidigare beslutet hade, genom att det här fastställs vilka bilagan arbetsmarknadsorganisationer arbete. delta kan Arbetsmarknadsorganisationerna skall väljas ut på så sätt att varje partsdelegation omfattar hela ekonomin, och består av europeiska organisationer som företräder antingen allmänna i intressen för anställda chefsställning och personal med fackkunskaper, samt små och medelstora företag. intressen eller mer specifika kommitténs som i 8. Beträffande fav beslut 70/532/EEG, ändrat genom beslut 75/62/EEG. artikel 2. 4 och ändringen strykandet av bilagan till I denna ändring återspeglas minskningen av antalet deltagare frän partsdelegationerna. 33 Utkast till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 70/532/1 iEG om inrättande av en ständig kommitté för sysselsättningen i Europeiska gemenskaperna EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 145 i detta, och med beaktande av följande: Europaparlamentet krävde i sin resolution av den 18 juli 199733 om kommissionens meddelande av den 18 september 1996 angående utvecklingen av den sociala dialogen på gemenskapsnivå34 att reformeringen av den ständiga kommittén för sysselsättning sker snarast. Ekonomiska och sociala kommittén ansåg i sitt yttrande av den 29 januari 199735 om kommissionens nämnda meddelande att den ständiga kommittén lör sysselsättning bör få en starkare ställning. Rådet betonade i sin resolution av den 15 december 1997 om riktlinjer för sysselsättningen under år 199836 nödvändigheten av att inbegripa arbetsmarknadens parter i sysselsättningspolitiken. Kommissionen underströk i sitt meddelande "Anpassa och främja den sociala dialogen på gemenskapsnivå" av den 20 maj 199837 vikten av att sammansättningen av och arbetsmetoderna för den ständiga kommittén för sysselsättning anpassas till den nya miljön. I sina slutsatser till 1996 års regeringskonferens bekräftade Europeiska rådet vid sitt möte i Morens den 21-22 juni 1996 på nytt vikten av att främja sysselsättningen och minska för unga människor, den oacceptabelt höga arbetslösheten långtidsarbetslösa och lågutbildadc. i Europa, särskilt Europeiska rådet underströk vid sitt extra toppmöte om sysselsättning i Luxemburg den 20-21 november 1997 att, som ett led i en nödvändig förstärkning av den sociala dialogen, kommer arbetsmarknadens parter på alla nivåer att delta i alla stadier av denna nya strategi och medverka till genomförandet av riktlinjerna. Rådets beslut 70/532/EEG, senast ändrat genom beslut 75/62/EEG, bör därför ändras i enlighet härmed. 33 EGT C 286, 22. 9. 1997, s. 338. 34 KOM(96) 448 slutlig. 35 EGT C 89, 19. 3. 1997, s. 27. 36 EGT C 30, 28. 1. 1998, s. 1. 37 KOM(1998) 322 slutlig. 34 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: i i Beslut 70/532/EEG ändras pä följande sätt: Enda artikel 1. I artikel 2 skall punkterna 1 -4 ersättas med följande: "1. Kommitténs uppgift skall vara att, i enlighet med fördragen och med respekt för befogenheterna för gemenskapernas organ och institutioner, säkerställa en kontinuerlig dialog, gemensam handling och samråd mellan rådet - eller och en arbetsmarknadens parter lör att förenkla samordningen av medlemsstaternas sysselsättningspolitik i överensstämmelse med gemenskapens målsättningar. regeringschefer-, kommissionen trojka stats- eller av Kommittén skall sammanträda tvä gånger om året. 2. 1 oljande parter skall delta i kommitténs arbete: Rådet eller en trojka av stats- eller regeringschefer. Kommissionen. Arbetsgivarorganisationer. Arbetstagarorganisationer. 3. Arbetsgivare och arbetstagare skall ha åtta företrädare var. Delegationerna skall omfatta hela ekonomin och bestå av europeiska organisationer som företräder antingen allmänna intressen eller mer specifika intressen för anställda i chefsställning och personal med fackkunskaper, samt små och medelstora företag. Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) skall samordna utnämnandet av arbetstagarnas delegation (EFS, CEC), och Europeiska samarbetsorganisationen för nationella arbetsgivarföreningar och industriförbund (UNICE) skall samordna utnämnandet av arbetsgivarnas delegation (UNICE, CEEP, UEAPME, Eurocommerce, COPA). 4. Var och en av de parter som deltar i kommitténs arbete skall utse sina företrädare efter eget godtycke antingen för en bestämd period eller, beroende på de ärenden som skall behandlas, för bestämda möten. " 2. Bilagan skall utgå. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 35 FINANSIERINGSÔVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Branschvisa dialogkommittéer 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER Enbart del A i hudgeten 3. RÄTTSLIG GRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen, särskilt artikel 118B och artikel 3 i avtalet om socialpolitik. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål I meddelandet läggs ett förslag fram om rationalisering av befintliga kommittéer och grupper när det gäller branschvisa sociala dialoger. Denna rationalisering syltar till att ge en enhetlig struktur när det gäller dessa dialoger och till alt minska den kommittéerna. administrativa Rationaliseringen kommer att göra det möjligt att svara på förfrågningar från nya branscher om att delta i den sociala dialogen inom ramen för tillgängliga medel. Den åtföljs av en ändring i de aktuella stadgarna för de gemensamma kommittéerna. gemensamma inrättade bördan för de 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förlängning. Obegränsad varaktighet. 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER/INKOMSTER 5. 1 5. 2 5. 3 kke-obligatoriska utgifter leke-dijferenlierade anslag Typ av berörda inkomster : Inga inkomster 36 6. TYP AV UTGIFTER/INKOMSTER Utgifterna berör huvudsakligen utgifterna för möten för branschvisa sociala dialoger. Det rör sig om utgifter för bokning av rum, återbetalning av resekostnader för arbetsmarknadens parter och tolkning. 7. BUDGETKONSEKVENSER INGA BUDGETKONSEKVENSER FÖR DEL B I BUDGETEN 7. 1 Beräkningssätt för de totala utgifterna för åtgärden (samband mellan enskilda utgifter och totala utgifter) Rationaliseringen och för branschvisa dialogkommittéer kommer inte att medföra nya behov när det gäller ekonomiska medel och andra resurser. förändringen av stadgarna 7. 2 Fördelning pä olika delar av åtgärden i miljoner ecu (löpande priser) Fordelning n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 Ar n Totalt n + 5 och foljan de rakens kapsar Total! 37 7. 3 Driftkostnader för studier, experter etc. i del B i budgeten i miljoner ecu (i löpande priser) Ar n n I 1 ni 2 n i 3 ni 4 Totalt n t- 5 och loljan- de raken- skapsar - Studier - Expcrtmolcn - Konferenser och kongresser - Information och publikationer Total! 7. 4 Tidsplan lör älagandebcmyndiganden / betalningsbemyndiganden i miljoner ecu Am n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 Totalt n + 5 och fbljan- de raken skapsar Atagandcbemyndigande Betalningsbemyndigande Am ni 1 n t-2 n i 3 n + 4 n + 5 och foljande rakenskapsar Totalt 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Inga bestämmelser när det gäller budgeterade kostnader (anordnande av möten) med undantag av sedvanliga kontroller när det gäller återbetalning av deltagarnas kostnader för resor och uppehälle. 38 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN 9. 1 Specifika kvantifierbara mål, målgrupp Det gäller att göra det möjligt för arbetsmarknadens parter på branschnivå att utveckla en social dialog som kan mynna ut i avtal. Målgruppen är arbetsmarknadens parter på branschnivå och medlemmar representativa organisationer. i 9. 2 Motivering av åtgärden Den branschvisa sociala dialogen har fortlöpande haft ett ökat indy tände pä europeisk nivå. För att denna utveckling skall kunna fortsätta och lor att inflytandet skall kunna lorbättras kvantitativt och kvalitativt och ge ett ökat mervärde pä europeisk nivå är man tvungen att ersätta de befintliga strukturerna och uppmuntra till en effektiv politisk dialog snarare än ett ytterst formaliserat åsiktsutbyte. Kommissionen kommer att inrätta ett nytt ramverk inom vilket den branschvisa dialogen även fortsättningsvis kan utvecklas. Detta ramverk kan tillämpas på samma sätt på alla sektorer som önskar delta i den sociala dialogen och kommer att vara lätt att utvidga till nya sektorer. De nya kommittéerna kommer att utgöra det viktigaste forumet för den branschvisa dialogen (samråd, gemensam åtgärd och förhandlingar) och de kommer att inrättas inom alla sektorer som lämnar in en gemensam ansökan och som är tillräckligt välorganiserade på europeisk nivå i linje med de fastställda kriterierna för representativitet. 9. 3 l Ipploljning och utvärdering av åtgärden Tillgängen till olika mölesfacilitcter för de olika kommittéerna kommer att ordnas i överensstämmelse med deras ärliga arbetsprogram. De texter som antas gemensamt av arbetsmarknadens parter inom ramen för dessa kommittéer skall offentliggöras och spridas såväl inom gemenskapens institutioner till nationella som arbetsmarknadsorganisationer. i medlemsstaterna och institutionerna särskilt inom Resultaten av den sociala dialogen och således av verksamheten i dessa kommittéer dessa kommer arbetsmarknadsorganisationer. Representanterna skall väljas vid fackföreningsval eller genom andra omröstnings förfaranden. huvudsakligen representanter utvärderas för att av Dessutom kommer kommissionen att lägga fram resultaten av arbetet i dessa branschvisa kommittéer i samband med den årliga redovisningen av den sociala dialogen. 39 10. ADMINISTRATIVA KOSTNADER (DEL A I AVSNITT III I DEN ALLMÄNNA BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa resurser sker genom kommissionens ärliga beslut om fördelning av medel med hänsyn till antal tjänster och ytterligare belopp som beviljas av hudgctmyndighclcn. 10. 1 Inverkan pä antal tjänster INGA YPPERLIGARE TJÄNSTER KRÄVS I TABELLEN NEDAN VISAS DE TJÄNSTER SOM FINNS NU. DENNA ÅTGÄRD KOMMER AV ARBETSUPPGIFTERNA OMFÖRDELNING INTERN KRÄVA ATT EN Typ av tjiinst Personal som skall administrera atgarden Fasta tjänster Tillfälliga tiänstcr A B G Tjansleman Eller temporiirt anstiitlda Timanstallda Övriga tjänster A-7001 Totalt 9 1 2 12 1 1 2 Varav langd Befmtliga tjiinster inom berort GD eller berord avdelning 10 1 2 1 14 Ytterligare tjiinster * Odefinierat 10. 2 Total budgetkonsekvens på de mänskliga resurserna INGA YTTERLIGARE TJÄNSTER KRÄVS. I TABELLEN NEDAN VISAS DE TJÄNSTER SOM FINNS NU. ÅTGÄRDEN KOMMER A IT KRÄVA INTERN OMFÖRDELNING AV ARBETSUPPGIFTERNA, (ecu) Tjanstemiin* Tillfalligt anstallda Ovriga resurser (A-7001) Totalt Belopp 1. 296. 000 108. 000 43. 000 Berakningssatt 12x108. 000 = 1. 296. 000 I x 108. 000 = 108. 000 1 x 43. 000 = 43. 000 1 1. 447. 0001 Genom att använda de tillgängliga resurser som har anslagits till administrationen av åtgärden (beräkning grundad på A-l, A-2, A-4, A-5 och A-7) 40 10. 3 Budgetkonsekvens pä övriga driftkostnader för åtgärden (ecu) Budgelposl (nr och ruhrik) A 7032 Kommiltemoten Belopp 1. 265. 040 Totalt 11. 265. 040 \ Berakningssall 753 ecu/deltagare i genomsnitt x 30 deltagare maximum per mote x minst 56 moten Beloppet ovan, som berör alla de branschvisa dialogkommittéer som skall bildas, ligger inom ramen för anslaget från GD V. 41 ISSN 1024-4506 KOM(98) 322 slutlig DOKUMENT SV 05 01 Katalognummer : CB-CO-98-355-SV-C ISBN 92-78-36867-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg '•y </»•