title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1495/98 af Heinz KINDERMANN , Jan MULDER , Jan SONNEVELD , Robert STURDY til Kommissionen. Disponibilitet af lægemidler til heste

eurovoc_concepts:
equidae
horsemeat
human nutrition
leisure
marketing
quantitative restriction
veterinary drug
veterinary legislation
veterinary medicinal product
waste

text: C 31/42 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 5. 2. 1999 Hvad ang(cid:229)r Honduras har Kommissionen siden 1993 ydet stłtte til projekter, som gennemfłres af ikke-statslige organisationer, der arbejder med gadebłrn. Disse projekter er koncentreret om forskellige temaer, herunder: › information om błrns rettigheder, s(cid:229)ledes at de f(cid:229)r mere kendskab til deres rettigheder og muligheder for at forsvare sig › forebyggende aktioner, hvor form(cid:229)let er at hj(cid:230)lpe gadebłrn til at blive genintegreret i deres familie. I projekterne arbejdes der med błrnene, men ogs(cid:229) med deres familie og deres omgivelser › stłtte til ngo(cid:146)er, som tilbyder husly for gadebłrn. I disse projekter er form(cid:229)let at tage sig af alt, hvad der vedrłrer błrnene og tilbyde de unge en uddannelse, s(cid:229)ledes at det bliver lettere for dem at blive genintegreret i det honduranske samfund. Det skal ogs(cid:229) understreges, at Kommissionen hj(cid:230)lper de statslige institutioner med at finde en lłsning p(cid:229) gadebłrns specifikke problemer. Kommissionen yder stłtte til brede projekter i andre central- og sydamerikanske lande, hvor der deltager lokale ngo(cid:146)er i n(cid:230)sten samtlige latinamerikanske lande. (1999/C 31/053) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1495/98 af Heinz Kindermann (PSE), Jan Mulder (ELDR), Jan Sonneveld (PPE) og Robert Sturdy (PPE) til Kommissionen Om: Disponibilitet af l(cid:230)gemidler til heste (13. maj 1998) 1. Kommissionen er sikkert klar over, at dyrl(cid:230)ger, der er specialiseret i heste, st(cid:229)r over for et stadig mere begr(cid:230)nset antal veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler, som er tilladt til behandling af heste, og at behandlingens kvalitet derfor forringes, og dyrenes velf(cid:230)rd bringes i fare. Som fłlge heraf er Kommissionen sikkert klar over, at dyrl(cid:230)ger, der er specialiseret i heste, n(cid:229)r der ikke findes noget tilladt produkt i deres egne medlemsstater, s(cid:229)fremt de stadig łnsker at behandle de heste, de har ansvaret for, ingen andre alternativer har end at benytte produkter importeret fra tredjelande eller at benytte produkter, som er tilladt i deres egne medlemsstater, men ikke til heste, hvilket i begge tilf(cid:230)lde er ulovligt. Hvad agter Kommissionen at głre for at genoprette det medicinarsenal, som st(cid:229)r til r(cid:229)dighed for dyrl(cid:230)ger, der er specialiseret i heste? 2. Deler Kommissionen vor opfattelse g(cid:229)ende ud p(cid:229), at i betragtning af det begr(cid:230)nsede antal af heste til fritidsbrug, som slagtes hvert (cid:229)r i EU, burde s(cid:229)danne heste ikke betragtes som fłdevareproducerende dyr, og at, s(cid:229)fremt de ikke desto mindre skulle blive slagtet og komme til at indg(cid:229) i fłdek(cid:230)den, kunne folkesundheden beskyttes ved en fastsat karenstid forud for slagtning (f. eks. 3 m(cid:229)neder)? En s(cid:229)dan karenstid ville give tilstr(cid:230)kkelig tillid til, at alle restkoncentrationer af produkter, der er blevet anvendt i lłbet af dyrets levetid, vil v(cid:230)re faldet til et s(cid:229) lavt niveau, at det ikke v(cid:230)kker bekymring hos forbrugeren. Under disse omst(cid:230)ndigheder er Kommissionen da indstillet p(cid:229) at skelne mellem heste til fritidsbrug og heste, der fremavles med henblik p(cid:229) kłdproduktion, og at acceptere, at veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler kan anvendes til heste til fritidsbrug, n(cid:229)r der ikke er fastsat maksimale gr(cid:230)nser for restkoncentrationer for heste? 3. Til trods for de eksisterende foranstaltninger til forłgelse af antallet af veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler, der st(cid:229)r til r(cid:229)dighed for mindre arter eller mindre form(cid:229)l, st(cid:229)r dyrl(cid:230)ger over for et begr(cid:230)nset antal produkter, som er tilladt til s(cid:229)danne brug og s(cid:229)danne arter. Er Kommissionen villig til at undersłge, hvilke yderligere foranstaltninger der kunne tr(cid:230)ffes for at forłge antallet af s(cid:229)danne produkter og udforme en politik med de foranstaltninger, som er truffet i forbindelse med generiske l(cid:230)gemidler, der er nłdvendige for behandling af sj(cid:230)ldne humanmedicinske sygdomme, som forbillede?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1517/98 do Deputado Claudia ROTH à Comissão. Verbas da Comissão atribuídas ao Gabinete para o Reconhecimento dos Refugiados Estrangeiros

eurovoc_concepts:
Germany
consultancy
credit
financial aid
legal aid
non-governmental organisation
refugee

formats: html pdf print

text: 11. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 386/141 (98/C 386/195) PERGUNTA ESCRITA E-1515/98 apresentada por Helena Torres Marques (PSE) (cid:224) Comissªo (12 de Maio de 1998) Objecto: Estat(cid:237)sticas sobre as mulheres Na reuniªo de 1997 do Grupo de Trabalho de ComissÆrios para a Igualdade de Oportunidades, a ComissÆria Wulf-Mathies informou que, a partir de Junho de 1997, estariam dispon(cid:237)veis estat(cid:237)sticas sobre as ac(cid:231)ıes positivas no dom(cid:237)nio da igualdade de oportunidades e que seriam publicadas numa brochura. Gostaria que me informassem sobre os progressos nesta matØria e que me fossem enviados esses dados estat(cid:237)sticos. Resposta dada pelo ComissÆrio Flynn em nome da Comissªo (19 de Junho de 1998) Dados estat(cid:237)sticos sobre igualdade de oportunidades para mulheres e homens sªo anualmente publicados no «Relat(cid:243)rio Anual sobre Igualdade de Oportunidades para Mulheres e Homens na Uniªo Europeia». Esse relat(cid:243)rio dÆ uma boa visªo global dos dados mais recentes sobre a matØria. A sua segunda edi(cid:231)ªo (relativa ao ano de 1997) foi adoptada pela Comissªo em 12 de Maio de 1998. Um exemplar da mesma serÆ enviado (cid:224) Senhora Deputada e ao Secretariado do Parlamento. (cid:201) tambØm de referir que a Comissªo publica periodicamente dados recentes sobre igualdade de oportunidades para mulheres e homens na sua brochura intitulada «Estat(cid:237)sticas em Foco». Em 1997 publicou os resultados do estudo sobre a estrutura dos rendimentos (1) que continha dados sobre a desigualdade dos salÆrios pagos a homens e mulheres. (1) Espanha, Fran(cid:231)a, SuØcia e Reino Unido. Estat(cid:237)sticas em Foco, 15/97. (98/C 386/196) PERGUNTA ESCRITA E-1517/98 apresentada por Claudia Roth (V) (cid:224) Comissªo (12 de Maio de 1998) Objecto: Verbas da Comissªo atribu(cid:237)das ao Gabinete para o Reconhecimento dos Refugiados Estrangeiros De acordo com o noticiado pelos representantes alemªes da Comissªo no Boletim Informativo da UE em 28. 1. 1998, o Gabinete para o Reconhecimento dos Refugiados Estrangeiros (BAFI) em Nuremberga recebe verbas da Comissªo para aconselhamento jur(cid:237)dico independente dos candidatos a asilo no Aeroporto de Francoforte. TerÆ a Comissªo conhecimento de que o Tribunal Constitucional Alemªo, na sua senten(cid:231)a de 1996, ordenou a todas as reparti(cid:231)ıes estatais a institui(cid:231)ªo de um aconselhamento jur(cid:237)dico independente? SerÆ a Comissªo da opiniªo de que as escassas verbas destinadas ao trabalho com candidatos a asilo deveriam ser postas (cid:224) disposi(cid:231)ªo das reparti(cid:231)ıes estatais?


title: Komission asetus (EY) N:o 1004/98, annettu 13 päivänä toukokuuta 1998, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: L 142/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 14. 5. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1004/98, annettu 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 192/98 (2), koskevista ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) riisialan tuontitullien osalta 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1503/96 (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1403/97 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, yksityiskohtaisista sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit; kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yht(cid:132) suuri kuin n(cid:132)iden tuotteiden tuontihetkell(cid:132) voimassa oleva interventiohinta, jota on korotettu tietyll(cid:132) prosenttim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) sen mukaan, onko kysymys esikuoritusta tai kokonaan hiotusta riisist(cid:132), ja josta on v(cid:132)hennetty tuotantohinta; t(cid:132)m(cid:132) tulli ei kuiten- kaan saa ylitt(cid:132)(cid:132) yhteisen tullitariffin tullien m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132), asetuksen (EY) N:o 3072/95 12 artiklan 3 kohdan mukaan lasketaan kyseisen tuotteen maailman- cif-tuontihinnat markkinoiden tai yhteis(cid:148)n tuontimarkkinoiden edusta- vien hintojen perusteella, asetuksessa (EY) N:o 1503/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t riisialan tuontitullien osalta, tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti; ne j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t my(cid:148)s voimaan, jos seuraavaa kausittaista vahvistamista edelt(cid:132)vien kahden viikon aikana ei ole k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) asetuksen (EY) N:o 1503/96 5 artik- lassa s(cid:132)(cid:132)detyst(cid:132) viitel(cid:132)hteest(cid:132) saatavaa noteerausta, tuontitull¶(cid:132)rjestelm(cid:132)n moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana markkinakursseja, ja asetuksen (EY) N:o 1503/96 soveltamisesta seuraa, ett(cid:132) tuontitullit vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteiden mukai- sesti, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) I liitteess(cid:132) II annettujen tek¶(cid:148)iden perusteella. tuontitullit riisialalla 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (2) EYVL L 20, 27. 1. 1998, s. 16 (3) EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 71 (4) EYVL L 194, 23. 7. 1997, s. 2 14. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 142/37 LIITE I Riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullit Kolmannet maat (muut kuin AKT-valtiot ja Bangladesh) (3) (7) AKT-valtiot Bangladesh (1) (2) (3) (4) Basmati Intia ja Pakistan (6) Egypti (8) Tuontimaksut (5) (ecua/t) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 332,41 332,41 332,41 268,27 332,41 332,41 332,41 268,27 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 161,87 161,87 161,87 129,80 161,87 161,87 161,87 129,80 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 78,38 18,27 18,27 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 249,31 249,31 249,31 201,20 249,31 249,31 249,31 201,20 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 123,00 CN-koodi 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 (1) Jollei neuvoston asetuksen (ETY) N:o 715/90 (EYVL L 84, 30. 3. 1990, s. 85), sellaisena kuin se on muutettuna, 12 ja 13 artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten soveltamisesta muuta johdu. (2) Asetuksen (ETY) N:o 715/90 mukaisesti maksuja ei sovelleta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista per(cid:132)isin oleviin ja suoraan R(cid:130)unionin merentakai- seen departementtiin tuotaviin tuotteisiin. (3) R(cid:130)unionin merentakaiseen departementtiin tuotavalta riisilt(cid:132) kannettava maksu m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n asetuksen (EY) N:o 3072/95, 11 artiklan 3 kohdassa. (4) Bangladeshist(cid:132) per(cid:132)isin olevan riisin, lukuun ottamatta rikkoutuneita riisinjyvi(cid:132) (CN-koodi 1006 40 00), tuontiin sovelletaan maksua neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3491/90 (EYVL L 337, 4. 12. 1990, s. 1) ja komission asetuksessa (ETY) N:o 862/91 (EYVL L 88, 9. 4. 1991, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna, m(cid:132)(cid:132)ritellyn j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisesti. (5) MMA:ista per(cid:132)isin olevien tuotteiden tuonti vapautetaan maksusta neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 91/482/ETY (EYVL L 263, 19. 9. 1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (6) Intiasta ja Pakistanista per(cid:132)isin olevaan esikuorittuun Basmati-lajikkeen riisiin sovelletaan 250 ecun alennusta tonnilta [asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 a artikla, sellaisena kuin se on muutettuna]. (7) Tuontitulli vahvistettu yhteisess(cid:132) tullitariffissa. (8) Egyptist(cid:132) per(cid:132)isin olevan ja sielt(cid:132) yhteis(cid:148)n alueelle tulevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2184/96 (EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 1) sek(cid:132) kommission asetuksen (EY) N:o 196/97 (EYVL L 31, 1. 2. 1997, s. 53), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132). L 142/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 14. 5. 98 LIITE II Tuontitullien laskeminen riisialalla Paddy- eli raakariisi Indica-riisi Japonica-riisi Esikuorittu Hiottu Esikuorittu Hiottu Rikkoutuneet riisinjyv(cid:132)t 1. Tuontitulli (ecu/t) (1) 268,27 533,00 332,41 533,00 2. Laskuperusteet: a) Cif ARAG -hinta (ecu/t) b) FOB-hinta (ecu/t) c) Merirahti (ecu/t) d) Alkuper(cid:132) (1) Tuontitulli vahvistettu yhteisess(cid:132) tullitariffissa. (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 339,14 336,06 302,00 347,08 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 274,96 320,04 27,04 27,04 USDA Toimija Toimija Toimija (1) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 997/98 av den 13 maj 1998 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 14. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 142/9 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 997/98 av den 13 maj 1998 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 1 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1599/96 (2), särskilt artikel 19. 4 första stycket a, och med beaktande av följande: I artikel 19 i förordning (EEG) nr 1785/81 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1. 1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett export- bidrag. I förordning (EEG) nr 1785/81 föreskrivs att när export- bidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odena- turerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmark- naden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 17a i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten. Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 431/68 av den 9 april 1968 om fastställande av en standardkvalitet för råsocker samt av gemenskapens gränsövergångsställe för beräkning av cif- pris för socker (3), ändrad genom förordning (EG) nr 3290/ 94 (4). Dessutom bör detta exportbidrag fastställas i enlighet med artikel 17a. 4 i förordning (EEG) nr 1785/81. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsfö- reskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerex- port (5). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste till- lämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet. Situationen på världsmarknaden eller vissa marknaders särskilda krav kan göra det nödvändigt att variera export- bidraget för socker efter destinationen. I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter. De representativa marknadskurser som definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 3813/92 (6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 150/95 (7), används för att räkna om belopp uttryckta i tredje länders valutor och som grundval för fastställande av jordbruksomräknings- kurserna i medlemsstaternas valutor. Närmare bestäm- melser för tillämpningen och fastställande av dessa omrä- förordning kningskurser (EEG) nr 1068/93 (8), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1482/96 (9). i kommissionens föreskrivs Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden. Tillämpningen av de bestämmelser som föreskrivs ovan på den nuvarande situationen på sockermarknaden, särskilt på prisnoteringar eller priser på socker inom att gemenskapen och på exportbidraget bör vara det som anges i bilagan till denna förordning. världsmarknaden innebär De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga från Förvaltningskommittén för socker. med yttrandet HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Exportbidragen för de produkter som räknas upp i artikel 1. 1 a i förordning (EEG) nr 1785/81 och som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick skall vara de belopp som anges i bilagan till den här förordningen. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 14 maj 1998. (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 43. (3) EGT L 89, 10. 4. 1968, s. 3. (4) EGT L 349, 31. 12. 1994, s. 105. (5) EGT L 214, 8. 9. 1995, s. 16. (6) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (7) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. (8) EGT L 108, 1. 5. 1993, s. 106. (9) EGT L 188, 27. 7. 1996, s. 22. L 142/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 5. 98 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 maj 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen till kommissionens förordning av den 13 maj 1998 om fastställande av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick BILAGA Produktnummer 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 1701 91 00 9000 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 Bidragsbelopp (cid:190) ecu/100 kg (cid:190) 41,05 38,11 41,05 38,11 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) ecu/1 % sackaros × 100 kg (cid:190) 0,4463 (cid:190) ecu/100 kg (cid:190) 44,63 43,07 43,07 (cid:190) ecu/1 % sackaros × 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4463 (1) Tillämpligt på råsocker med utbyte på 92 %. Om utbytet är ett annat än 92 % skall det tillämpliga exportbidraget beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 17a. 4 i förordning (EEG) nr 1785/81. (2) Fastställande upphävt genom kommissionens förordning (EEG) nr 2689/85 (EGT L 255, 26. 9. 1985, s. 12), ändrad genom förordning (EEG) nr 3251/85 (EGT L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: Mitteilung der Kommission an das Europäische Parlament und an den Rat - Wirksamere Gestaltung der Binnenmarktvorschriften

eurovoc_concepts:
EU Member State
action programme
national implementing measure
single market

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 13. 05. 1998 KOM(1998)296 endg. Mitteilung der Kommission an das Europäische Parlament und an den Rat Wirksamere Gestaltung der Binnenmarktvorschriften KOM( 1998) 296 Mitteilung der Kommission an das Europäische Parlament und an den Rat Wirksamere Gestaltung der Binnenmarktvorschriften (1) (2) In dem Aktionsplan für den Binnenmarkt1 werden die Mitgliedstaaten und die Kommission aufgefordert, sich gemeinsam für eine wirksamere Gestaltung der geltenden Binnenmarktvorschriften einzusetzen. Seit der Annahme des Aktionsplans im Juni 1997 ist dem sogenannten Umsetzungsdefizit, d. h. die Mitgliedstaaten führen die im Rat und im Parlament vereinbarten Richtlinien nicht fristgerecht durch, große Beachtung geschenkt worden. Im vergangenen Jahr fiel der Prozentsatz der noch nicht in allen Mitgliedstaaten durchgeführten Richtlinien um fast die Hälfte von 35 % im Juni 1996 auf 18 % am 1. Mai 1998 zurück. Diese Tendenz muß fortgeführt werden; die Kommission wird daher die Leistungen der Mitgliedstaaten in diesem Bereich aufmerksam verfolgen und weitere Verbesserungen fördern. Deshalb sollten nach Auffassung der Kommission die im Rahmen des Aktionsplans festgelegten Zeitpläne, welche die Mitgliedstaaten bei ihren Bemühungen um eine fristgerechte Umsetzung unterstützen sollen, systematisch genutzt werden, um in Zukunft weitere Verzögerungen zu vermeiden. 2 Außerdem muß die Kommission nun verstärkt auf die Qualität der einzelstaatlichen Maßnahmen der Binnenmarktvorschriften achten. Dies schließt auch weitere Überlegungen über die Rolle der Kommission und die ihr zur Verfügung stehenden Mittel ein, um eine ordnungsgemäße Anwendung der Binnenmarktregeln zu gewährleisten und Durchsetzung zur Umsetzung Klare und verständliche Vorschriften sind ein zentraler Bestandteil der Regulierungspolitik der Kommission, die unter anderem darauf ausgerichtet ist, einen Rechtsrahmen zu schaffen, der die Bürger und Unternehmen dazu ermutigt, die ihnen durch den Binnenmarkt entstehenden Rechte zu nutzen, ohne daß ihnen eine übermäßige administrative Belastung aufgebürdet wird. Die Kommission wird weiterhin aktiv an der Festlegung von Leitlinien für die Ausarbeitung von Gemeinschaftsvorschriften mitwirken und dabei auch die Erklärung Nr. 39 des Vertrags von Amsterdam berücksichtigen. Allerdings werden die Vorschriften, die von den Bürgern und Unternehmen einzuhalten sind, von den Mitgliedstaaten erlassen und auch hier ist die Qualität ein wichtiger Faktor, um eine effiziente Anwendung zu gewährleisten. Deshalb sollte während der Umsetzungsphase ein informelles Verfahren zur gegenseitigen Information und für den Dialog zwischen den Mitgliedstaaten und der Kommission eingeführt werden, um so ein einheitliches Umsetzungskonzept zu entwickeln. 1 CSE (97) 1 endg. vom 4. Juni 1997. Dieser Vorschlag und andere, in der Mitteilung enthaltene Anregungen werden in dem beigefügten Arbeitspapier ausführlich erläutert (SEK ( 1998) 903). 1 (3) einheitlich durchgesetzt Damit das Vertrauen der Unternehmen gewonnen werden kann, müssen die werden. Binnenmarktvorschriften Die für eine wirksame und ist dabei der Schlüssel Verwaltungskooperation übereinstimmende Anwendung der für die gesamte Union geltenden Regeln. Einzelstaatliche Beamte sollten dazu ermutigt werden, ihr Wissen und ihre Erfahrungen mit der Anwendung der Binnenmarktvorschriften nicht nur auf Ad- hoc-Basis, sondern auch in einem strukturierten Rahmen auszutauschen: Hierfür kämen beispielsweise über das Karolus-Programm finanzierte Seminare, Verfahren zur gegenseitigen Evaluierung und Überprüfung oder die Inanspruchnahme der auf Grundlage des Aktionsplans errichteten Koordinierungsstellen in Betracht. (4) Kommen die Mitgliedstaaten ihren Verpflichtungen nicht nach, wird die Kommission nicht zögern, ein Vertragsverletzungsverfahren einzuleiten. Die Kommission wird sich weiterhin um eine Straffung der Verstoßfälle bemühen und auf die strikteste Einhaltung durch die Mitgliedstaaten achten. Dabei kommt auch den einzelstaatlichen Gerichten eine wesentliche Rolle zu. (5) Die Kommission fordert deshalb den Rat auf: • hervorzuheben, daß die Mitgliedstaaten der Erfüllung ihrer Verpflichtung rechtzeitigen und qualitativen Umsetzung der zur vollständigen, Binnenmarktvorschriften höchste Priorität einräumen sollten; • dem Vorschlag zuzustimmen, daß die Mitgliedstaaten die im Rahmen des Aktionsplans vorgelegten Zeitpläne einhalten müssen und auch nach Ablauf des Aktionsplans für alle neuen Binnenmarktmaßnahmen solche Zeitpläne vorzulegen haben; • die in dem beigefügten Arbeitspapier enthaltenen Anregungen zur Qualitätssicherung der Umsetzungsmaßnahmen zu prüfen, • • die Absicht der Mitgliedstaaten zu bestätigen, alle erforderlichen Schritte einzuleiten, um sicherzustellen, daß die auf Grundlage des Aktionsplans und zur früherer Ratsentschließungen getroffenen Vorkehrungen Rechtsdurchsetzung und Problemlösung wirksam angewandt werden; zu unterstreichen, daß die Mitgliedstaaten dem Gemeinschaftsrecht und insbesondere den in Fristsetzungsschreiben und mit Gründen versehenen Stellungnahmen in vorgegebenen ihrer Verpflichtungen aus dem Aktionsplan Übereinstimmung mit nachzukommen haben. der Kommission Fristen ISSN 0254-1467 KOM(98) 296 endg. DOKUMENTE DE 10 09 02 01 Katalognummer : CB-CO-98-335-DE-C ISBN 92-78-36427-4 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1506/98 do Deputado Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA à Comissão. Sociedade da Informação e Coesão Económica e Social

eurovoc_concepts:
Structural Funds
economic and social cohesion
environmental protection
information
information policy
less-favoured region
structural policy
telecommunications

text: C 31/46 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 5. 2. 1999 territorial na UE e, de um modo geral, uma Sociedade da Informa(cid:231)ªo a duas velocidades. O relat(cid:243)rio da Comissªo da Pol(cid:237)tica Regional do PE (A4-0399/97) retoma esta questªo em termos anÆlogos. PoderÆ a Comissªo informar como foi acolhida esta necessidade nas propostas definitivas da Comissªo sobre a reforma dos Fundos Estruturais por novo per(cid:237)odo 2000-2006, aprovadas pelo ColØgio de ComissÆrios no passado dia 18 de Mar(cid:231)o, especialmente no que se refere (cid:224)s PME e, de um modo geral (cid:224)s regiıes menos favorecidas (rurais, insulares e perifØricas)? (1999/C 31/060) PERGUNTA ESCRITA E-1506/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) Comissªo Objecto: Sociedade da Informa(cid:231)ªo e Coesªo Econ(cid:243)mica e Social (13 de Maio de 1998) A comunica(cid:231)ªo da Comissªo: «A Coesªo e a Sociedade da Informa(cid:231)ªo» (COM(97) 7 final de 22 de Janeiro de 1997) p(cid:244)s em destaque (pÆg. 17) a maior dificuldade por parte das regiıes mais atrasadas ao acesso e explora(cid:231)ªo das possibilidades da Sociedade da Informa(cid:231)ªo. Simultaneamente, uma boa infra-estrutura de telecomunica(cid:231)ıes poderÆ evitar ou limitar o transporte f(cid:237)sico das pessoas e inclusive das mercadorias, com menores repercussıes no meio ambiente, nos recursos energØticos e nas dota(cid:231)ıes necessÆrias para a sua realiza(cid:231)ªo. PoderÆ a Comissªo informar se esta perspectiva foi contemplada nas propostas definitivas da Comissªo sobre a reforma dos Fundos Estruturais para o novo per(cid:237)odo 2000-2006, aprovadas pelo ColØgio de ComissÆrios no passado dia 18 de Mar(cid:231)o? (1999/C 31/061) PERGUNTA ESCRITA E-1507/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) Comissªo Objecto: Sociedade da Informa(cid:231)ªo e Coesªo Econ(cid:243)mica e Social (13 de Maio de 1998) A Comissªo da Pol(cid:237)tica Regional do PE (Relat(cid:243)rio A4-0399/97 de 9 de Dezembro de 1997) solicitara (cid:224) Comissªo que tomasse devidamente em conta as necessidades espec(cid:237)ficas das regiıes menos desenvolvidas bem como as necessidades de coesªo dos actuais Estados-membros no momento de enfrentar os desafios decorrentes do alargamento ao desenvolver a sua pol(cid:237)tica em matØria de Sociedade da Informa(cid:231)ªo. PoderÆ a Comissªo informar em que medida teve em conta este pedido no (cid:226)mbito das propostas definitivas de reforma dos Fundos Estruturais para o novo per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo 2000-2006, aprovadas pelo ColØgio de ComissÆrios no passado dia 18 de Mar(cid:231)o de 1998? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1499/98, E-1503/98, E-1506/98 e E-1507/98 dada pela ComissÆria Monika Wulf-Mathies em nome da Comissªo (13 de Julho de 1998) Na proposta de novos regulamentos dos fundos estruturais apresentada pela Comissªo (1), a inova(cid:231)ªo tecnol(cid:243)gica (em especial a divulga(cid:231)ªo das tecnologias da informa(cid:231)ªo e da comunica(cid:231)ªo) constitui um dos objectivos da interven(cid:231)ªo dos fundos. Mais concretamente, o no 2 do artigo 2o da proposta de regulamento do Conselho relativa ao Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional (Feder) refere claramente o desenvolvimento da sociedade da informa(cid:231)ªo como um dom(cid:237)nio prioritÆrio. Essa prioridade traduz-se em aux(cid:237)lios aos investimentos em tele- comunica(cid:231)ıes, aos servi(cid:231)os (cid:224)s empresas e ao desenvolvimento tecnol(cid:243)gico com vista (cid:224) aplica(cid:231)ªo das novas tecnologias e da inova(cid:231)ªo nas empresas. As orienta(cid:231)ıes que a Comissªo estabelecerÆ ap(cid:243)s a entrada em vigor do novo regulamento (no 4 do artigo 9o da proposta de regulamento do Conselho que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos Estruturais) fornecerªo informa(cid:231)ıes complementares acerca da forma de integrar a sociedade da informa(cid:231)ªo na interven(cid:231)ªo dos fundos


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1481/98 von Wim van VELZEN an die Kommission. Zweckwidrige Verwendung von und Betrügereien mit ESF- Beihilfen in den Niederlanden

eurovoc_concepts:
EU financing
European Social Fund
Netherlands
disabled person
distribution of aid
reintegration into working life
use of aid
worker with disabilities

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1609/98 del Michael McGOWAN al Consejo. Sahara Occidental

eurovoc_concepts:
Western Sahara
humanitarian aid
logistics
peacekeeping
referendum
return migration
settlement of disputes


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1463/98 do Deputado Quinídio CORREIA à Comissão. Projectos apresentados pela UGC à Comissão Europeia

eurovoc_concepts:
EU financing
Portugal
consumer movement
consumer protection
project evaluation

text: 11. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 386/131 1. Quantos e que projectos foram aprovados pela Comissªo Europeia para 1998 a desenvolver em Portugal? 2. Quais as entidades portuguesas que viram aprovados os seus projectos? 3. Quais os critØrios utilizados e determinantes na aprova(cid:231)ªo dos projectos? 4. Qual a distribui(cid:231)ªo das disponibilidades or(cid:231)amentais neste particular pelos diversos Estados-membros da Uniªo Europeia? (98/C 386/183) PERGUNTA ESCRITA E-1463/98 apresentada por Quin(cid:237)dio Correia (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Maio de 1998) Objecto: Projectos apresentados pela UGC (cid:224) Comissªo Europeia Face (cid:224) recusa de apoio financeiro aos projectos no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica de consumidores para o ano de 1998, apresentados pela Uniªo Geral de Consumidores de Portugal, pode a Comissªo informar: 1. Quais os critØrios utilizados e determinantes na aprova(cid:231)ªo dos projectos? 2. Qual a distribui(cid:231)ªo das disponibilidades or(cid:231)amentais pelos diversos Estados-membros da Uniªo Europeia? 3. Quantos e quais os projectos que foram aprovados pela Comissªo Europeia para 1998, a desenvolver em Portugal? (98/C 386/184) PERGUNTA ESCRITA P-1466/98 apresentada por Helena Torres Marques (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Projectos portugueses no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica de consumidores A Uniªo Geral de Consumidores (UGC) apresentou (cid:224) Comissªo Europeia, de acordo com o anœncio publicado no JO C 277 de 12/9/1998, 3 projectos no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica de consumidores que, apesar de corresponderem (cid:224)s prioridades definidas pela Comissªo para 1998, foram rejeitados. Para melhor poder esclarecer a UGC quanto a este nªo financiamento por parte da Comissªo, agradecia que me enviasse as seguintes informa(cid:231)ıes: 1. Quantos e que projectos foram aprovados pela Comissªo Europeia para 1998, no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica de consumidores, a desenvolver em Portugal? 2. Quais as entidades portuguesas que viram aprovados os seus projectos? 3. Quais os critØrios utilizados e determinantes na aprova(cid:231)ªo dos projectos? 4. Qual a distribui(cid:231)ªo das disponibilidades or(cid:231)amentais pelos diversos Estados-membros da UE? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1448/98, E-1463/98 e P-1466/98 dada pelo ComissÆria Emma Bonino em nome da Comissªo (19 de Junho de 1998) 1. e 2. Em resposta ao convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de projectos publicado no Jornal Oficial (1), a Comissªo recebeu 378 pedidos de contribui(cid:231)ªo financeira. Foram seleccionados 60 projectos para obten(cid:231)ªo de um financiamento, dos quais 3 sªo oriundos de Portugal: Edideco › Editores para Defesa do Consumidor, Lda. (projecto de ac(cid:231)ªo conjunta com vista (cid:224) supressªo de trŒs tipos de clÆusulas abusivas nos contratos de viagem, subven(cid:231)ªo de 35. 610 ecus), Associa(cid:231)ªo de arbitragem de conflitos de consumo do distrito de Coimbra (simplifica(cid:231)ªo dos mØtodos de


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1478/98 af Iñigo MÉNDEZ DE VIGO til Kommissionen. Tandlægevirksomhed

eurovoc_concepts:
Spain
approximation of laws
dental medicine
infringement procedure (EU)
medical training
recognition of diplomas
right of establishment
teaching curriculum

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/137 (98/C 386/190) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1478/98 af Iæigo MØndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (13. maj 1998) Om: Tandl(cid:230)gevirksomhed Kan Kommissionen oplyse, hvor langt den er n(cid:229)et med hensyn til den overtr(cid:230)delsesprocedure, den har indledt mod Kongeriget Spanien for manglende overholdelse af R(cid:229)dets direktiv 78/687/E(cid:216)F (1)? (1) EFT L 233 af 24. 8. 1978, s. 10. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (15. juni 1998) Kommissionen har indledt en overtr(cid:230)delsesprocedure vedrłrende Spaniens anerkendelse af tandl(cid:230)geeksamens- beviser, der er opn(cid:229)et i tredjelande, og som ikke er i overensstemmelse med de mindstekrav til uddannelse, der er opstillet i R(cid:229)dets direktiv 78/687/E(cid:216)F af 25. juli 1978 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om virksomhed som tandl(cid:230)ge. P(cid:229) grundlag af svaret p(cid:229) den begrundede udtalelse, samt af de yderligere oplysninger fra de spanske myndigheder besluttede Kommissionen den 10. december 1996 at indbringe sagen for Domstolen. P(cid:229) grundlag af senere modtagne oplysninger fra de spanske myndigheder bl. a. om den spanske hłjesterets seneste retspraksis, der giver en fortolkning i overensstemmelse med EF-retten af bestemmelserne i de internationale aftaler om anerkendelse af eksamensbeviser, besluttede Kommissionen imidlertid den 10. december 1997 at uds(cid:230)tte klagem(cid:229)let. (98/C 386/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1496/98 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen (13. maj 1998) Om: Diskrimination p(cid:229) grundlag af seksuel orientering Agter Kommissionen efter EF-Domstolens dom i sag C-249/96 (Grant mod South-West Trains) at indfłre bestemmelser, som forbyder diskrimination p(cid:229) grundlag af seksuel orientering, s(cid:229) snart Amsterdam-traktaten tr(cid:230)der i kraft? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn (12. juni 1998) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-756/98 fra Outi Ojala (1). (1) Se side 40


title: WRITTEN QUESTION No. 1494/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. Mochovce

eurovoc_concepts:
Slovakia
construction costs
health risk
nuclear power station
nuclear reactor
nuclear safety
price of energy

text: 19. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities C 354/103 (98/C 354/165) WRITTEN QUESTION E-1492/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (13 May 1998) Subject: Mochovce Is the Commission aware that the nuclear power station blocks in Mochovce are based on outmoded Soviet technology without containment dating from the 1970s and that the installation was built over a long period with interruptions of several years on a site which was demonstrably unsuitable from the seismic and geological points of view, so that the installation is subject to a number of further incalculable risk factors? (98/C 354/166) WRITTEN QUESTION E-1493/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (13 May 1998) Subject: Mochovce › Walkdown 2 Will the Commission use the conclusions of the international Mochovce commission (Walkdown 2) as a basis for its future deliberations on the Mochovce nuclear power station? (98/C 354/167) WRITTEN QUESTION E-1494/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (13 May 1998) Subject: Mochovce Is the Commission aware that the conversion of a WWER 440/213 reactor at such a late stage has never before been attempted and that the German authorities decided against such a conversion in the case of the Greifswald nuclear power station because the danger was too great and the operation could only have been financed by the tax-payer? The economically successful energy companies in Germany were not prepared to fund the elimination of the 201 safety defects, considering the operation too hazardous and uneconomic. In the light of the liberalisation of the European electricity market, what effects will the supplying of electricity by the Greifswald-type Mochovce power station have on the European electricity market? Joint answer to Written Questions P-1465/98, E-1487/98, E-1488/98, E-1489/98, E-1490/98, E-1491/98, E-1492/98, E-1493/98 and E-1494/98 given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (5 June 1998) The nuclear safety aspects of the programme to modernise the Mochovce power station were examined in 1994 by the independent consultants Riskaudit, a joint venture between the German and French nuclear safety authorities Gesellschaft fu¤r Reaktorsicherheit (GRS) and Institut de protection et de surete· nucle·aire (IPSN), following a loan application to Euratom/the EBRD (European Bank for Reconstruction and Development). The Riskaudit survey provided an assurance that, providing the recommendations made were correctly and fully implemented, the Mochovce plant would be built, managed and operated in accordance with the same safety standards and practices applied in France and Germany. The Riskaudit report concluded as follows: (cid:145)taking into account the existing situation at Mochovce and the implementation of approved measures proposed (. ) it can be concluded that, on condition the IPSN-GRS recommendations are correctly and exhaustively dealt by the utility, the construction, management and operation of the plant will be in line with (. ) Western safety requirements and practices. (cid:146)


title: Beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om udnævnelse af medlemmer af direktionen for Den Europæiske Centralbank (7993/98 - C4-0260/98)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
appointment of staff
decision-making body (EU)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1474/98 van Ursula STENZEL aan de Commissie. Vierde kaderprogrmma voor onderzoek

eurovoc_concepts:
Austria
EU programme
research programme

text: C 310/158 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 Wat is volgens de verantwoordelijke commissaris bijvoorbeeld de oorzaak van het feit dat burgers van de Europese Unie die in Frankrijk woonachtig zijn niet mochten stemmen bij de plaatselijke verkiezingen? Moet de in het Verdrag genoemde term (cid:132)kiesrecht bij gemeenteraadsverkiezingen(cid:148) uitsluitend van toepassing worden geacht op gemeenteraadsverkiezingen, of zou elke burger in de Unie het fundamentele recht moeten hebben om tevens deel te nemen aan andere plaatselijke verkiezingen, zoals de Franse regionale en departementsverkie- zingen? Is het niet belangrijk dat in ieder geval deze rechten ter versterking van de grondbeginselen van de rechtsstaat in de Europese Unie worden ge(cid:14)¤nterpreteerd overeenkomstig de doelstellingen met het oog waarop ze zijn ingevoerd, zodat de burgers van de Unie kunnen deelnemen aan representatieve besluitvorming op plaatselijk niveau in andere landen dan alleen in hun vaderland? Verder wil ik vragen hoe het recht van de burgers om te stemmen bij gemeenteraadsverkiezingen in de praktijk wordt gewaarborgd. Het is onder andere in Frankrijk gebleken dat niet alle burgers van de Europese Unie automatisch verzekerd zijn van kiesrecht bij gemeenteraadsverkiezingen. Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (10 juni 1998) Het geachte Parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op mondelinge vraag H-316/98 van de heer White tijdens het vragenuur in de vergaderperiode van het Parlement van april 1998 (1). (1) Handelingen van het Parlement (April 1998). (98/C 310/220) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1474/98 van Ursula Stenzel (PPE) aan de Commissie (13 mei 1998) Betreft: Vierde kaderprogrmma voor onderzoek Kan de Commissie mededelen hoeveel aanvragen voor het vierde kaderprogramma voor de sector onderzoek vanuit Oostenrijk werden ingediend? Hoeveel aanvragen heeft de Europese Commissie goedgekeurd en om welke projecten ging het daarbij concreet? Hoe ziet dit overzicht er, afgezien van fusies, uit? Wie waren bij de projecten de coo¤rdinatoren en om welke partnerlanden ging het? Hoeveel geld werd voor de projecten afzonderlijk ter beschikking gesteld? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (5 juni 1998) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen


title: WRITTEN QUESTION No. 1513/98 by Elly PLOOIJ-VAN GORSEL to the Commission. Publication of answers to written questions to the Commission

eurovoc_concepts:
access to EU information
administrative transparency
dissemination of EU information
right to information
written question


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου που τροποποιεί τον Κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2913/92 σχετικά με τη θέσπιση κοινοτικού τελωνειακού κώδικα (Διαμετακόμιση) [COM(97)0472 C4-0489/97 97/0242(COD)](Διαδικασία συναπόφασης: πρώτη ανάγνωση)

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
carriage of goods
customs regulations
fuel
legal code
transit


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1467/98 von Rosemarie WEMHEUER an die Kommission. Verfahren bei Verdacht von Korruption

eurovoc_concepts:
EU Member State
European official
civil service
corruption
criminal law
fraud
fraud against the EU


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1472/98 af Susan WADDINGTON til Kommissionen. Udkast til henstilling vedrørende telearbejde

eurovoc_concepts:
EC recommendation
International Labour Organisation
home working
labour law
labour market
social policy
teleworking

text: 19. 11. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 354/101 (98/C 354/159) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1465/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Mochovce Hvorledes begrunder Kommissionen, at Slovakiet p(cid:229) trods af vurderingerne i Walkdown 1 (1995) allerede planl(cid:230)gger at s(cid:230)tte atomkraftv(cid:230)rket Mochovce i drift i juli 1998? Hvilke af de 201 foranstaltninger, der er fastlagt i Walkdown 1 og af RISKAUDIT, er ifłlge Kommissionen uundv(cid:230)rlige for at opretholde et passende sikkerhedsniveau til at garantere den europ(cid:230)iske befolknings sikkerhed, og udgłr dette atomkraftv(cid:230)rk en stłrre trussel end sikkerhedsrisiciene ved atomkraftv(cid:230)rker i EU? Vil Kommissionen forel(cid:230)gge Parlamentet en rapport om atomkraftv(cid:230)rkernes sikkerhedssituation i Den Slovakiske Republik rettidigt ind den planlagte igangs(cid:230)ttelse af atomkraftv(cid:230)rket Mochovce? Hvilke skader vil der kunne opst(cid:229) p(cid:229) EU(cid:146)s omr(cid:229)de ved et alvorligt uheld p(cid:229) atomkraftv(cid:230)rket Mochovce? Hvad var resultatet af ad hoc-delegationen til Den Slovakiske Republik, som Europa-Parlamentet kr(cid:230)vede den 16. 2. 1995? Er det Kommissionen bekendt, hvorledes og hvorn(cid:229)r de enkelte krav i risikovurderingsundersłgelsen skal overholdes og gennemfłres? Vil Kommissionen kr(cid:230)ve af Den Slovakiske Republik, at sikkerhedsmanglerne (ifłlge IAEO, RISKAUDIT, WALKDOWN 1+2) udbedres, og ser Kommissionen en manglende overholdelse p(cid:229) dette punkt som en hindring for yderligere finansiel EU-stłtte og en forv(cid:230)rring af udsigterne for Den Slovakiske Republiks optagelse i EU? (98/C 354/160) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1487/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (13. maj 1998) Om: Mochovce Er Kommissionen klar over, at dokumentationen for funktionsdygtigheden af den indeslutning (confinement), som anvendes i stedet for en vestlig indeslutning (containment) i atomkraftv(cid:230)rket Mochovce, kun er baseret p(cid:229) beregninger og tests, som ikke i tilstr(cid:230)kkelig grad tager hensyn til de reelle forhold i anl(cid:230)gget og dets konstruktions- og driftsm(cid:230)ssige tilstand? At de reelle forhold afviger v(cid:230)sentligt fra de ideelle forhold, ses tydeligt i det fłrste atomkraftv(cid:230)rk i Jaslovske Bouhunice. Agter Kommissionen i denne forbindelse at foretage en undersłgelse? (98/C 354/161) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1488/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (13. maj 1998) Om: Mochovce Er Kommissionen klar over, at kerneindustriens topfolk i det tidligere Tjekkoslovakiet havde s(cid:230)de i de hłjeste gremier i det kommunistiske partis statsapparat og i folkemilitserne? Er den endvidere klar over, at de samme personer, som stadig v(cid:230)k bekl(cid:230)der ledende stillinger (f. eks. hos Skoda), fortsat forsłger bevidst at holde befolkningen i uvidenhed om farerne ved atomkraftv(cid:230)rker og p(cid:229) uansvarlig vis tilslłre situationens alvor?


title: Komission asetus (EY) N:o 997/98, annettu 13 päivänä toukokuuta 1998, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

text: 14. 5. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 142/9 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 997/98, annettu 13 päivänä toukokuuta 1998, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistami- sesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjeste- lystä 1 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1599/96 (2), ja erityisesti sen 19 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 1785/81 19 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (ETY) N:o 1785/81 mukaan denaturoimat- toman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakaso- kerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 17a artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset; saman artiklan mukaisesti olisi myös otet- tava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudel- liset näkökohdat, raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle; vakio- laatu määritellään raakasokerin vakiolaadusta ja yhteisön rajanylityspaikasta sokerialan cif-hintojen laskemiseksi 9 päivänä huhtikuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 431/68 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3290/94 (4), 1 artiklassa; kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17a artiklan 4 kohdan mukaisesti; kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koske- vista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/ 95 (5); tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden, maailmanmarkkinatilanne erityisvaatimukset voivat sokerin määräpaikan mukaan, tai edellyttää tiettyjen markkinoiden tuen eriyttämistä erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteel- taan tästä poikkeavilla säännöksillä, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/ 95 (7), 1 artiklassa määriteltyjä edustavia markkinakursseja käytetään kolmannen maan valuuttana ilmoitetun määrän muuntamiseen ja niiden perusteella määritetään jäsenval- tioiden valuuttojen maatalouden muuntokurssit; muunto- kurssien vahvistamista ja soveltamista koskevat yksityis- kohtaiset säännöt annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1068/93 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1482/96 (9), tuki on vahvistettava joka toinen viikko; tukea voidaan muuttaa muuna aikana, näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta nykyi- seen sokerialan markkinatilanteeseen ja erityisesti sokerin noteerauksiin tai hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkki- noilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitettyjen määrien mukaiseksi, ja asetuksessa tässä hallintokomitean lausunnon mukaiset, säädetyt toimenpiteet ovat sokerin ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denatu- roimattomien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä esitettyjen määrien mukaisiksi. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä toukokuuta 1998. (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 43 (3) EYVL L 89, 10. 4. 1968, s. 3 (4) EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 105 (5) EYVL L 214, 8. 9. 1995, s. 16 (6) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (7) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 (8) EYVL L 108, 1. 5. 1993, s. 106 (9) EYVL L 188, 27. 7. 1996, s. 22 L 142/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 5. 98 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta 13 päivänä toukokuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 1701 91 00 9000 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 Tuen määrä (cid:190) ecua/100 kg (cid:190) 41,05 38,11 41,05 38,11 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) ecua/1 % sakkaroosia × 100 kg (cid:190) 0,4463 (cid:190) ecua/100 kg (cid:190) 44,63 43,07 43,07 (cid:190) ecua/1 % sakkaroosia × 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4463 (1) Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuotto on 92 %. Jos viedyn raaka- sokerin tuotto poikkeaa 92 %:sta, sovellettavan tuen määrä lasketaan asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17 a artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. (2) Vahvistaminen keskeytetty komission asetuksella (ETY) N:o 2689/85 (EYVL L 255, 26. 9. 1985, s. 12), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) 3251/85 (EYVL N:o L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: WRITTEN QUESTION No. 1457/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. The 'York Code' and freedom of movement

eurovoc_concepts:
capital transfer
free movement of capital
free movement of goods
free movement of persons
freedom to provide services
fundamental rights


title: Beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank (7993/98 - C4-0260/98)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
appointment of staff
decision-making body (EU)
vice-president of an institution


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1510/98 του Carlos ROBLES PIQUER προς την Επ τροπή. Κοινή άμυνα στο πρόβλημα του "τεχνολογικού σαμποτάζ"

eurovoc_concepts:
computer crime
computer piracy
computer system
fraud
industrial hazard
private sector
public sector
technological independence

text: C 13/38 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 18. 1. 1999 (1999/C 13/053) GRAPTH ERVTHSH E-1501/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (13 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Koinvni·a tvn Plhroforiv· n kai Oikonomikh· kai Koinvnikh· Synoxh· Kata· thn pare·mbash· thw env· pion thw Epitroph·w Perifereiakh·w Politikh·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy stiw 23. 01. 1997, sto plai·sio thw paroysi·ashw thw anakoi·nvshw thw Epitroph·w «Synoxh· kai Koinvni·a tvn Plhroforiv· n» (COM(97)7 teliko· thw 22. 01. 1997), h Epi·tropow k. W. Mathies ane·fere o·ti sto plai·sio toy a·ruroy 6 toy EKT te·uhkan sth dia·uesh orisme·nvn perifereiv· n dhmosionomikoi· po·roi me skopo· thn kata·rtish miaw strathgikh·w kai eno·w progra·mmatow dra·shw gia thn meta·bash sthn koinvni·a tvn plhroforiv· n. Ua mporoy·se h Epitroph· na maw enhmerv· sei gia to sy·nolo tvn sxedi·vn tvn anaferome·nvn sthn koinvni·a tvn plhroforiv· n poy e·xei e·vw tv· ra syxrhmatodoth·sei sto plai·sio toy a·ruroy 6 toy EKT, kauv· w kai gia ekei·na poy proble·petai na sygxrhmatodothuoy·n e·vw to te·low thw shmerinh·w perio·doy programmatismoy·, anafe·rontaw tiw perife·reiew poy epele·ghsan, to synoliko· ko·stow ekte·leshw kai to y·cow thw koinotikh·w sygxrhmatodo·thshw; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (19 Ioyni·oy 1998) Sh·mera to a·ruro 6 toy kanonismoy· toy Eyrvpai¤koy· Koinvnikoy· Tamei·oy (EKT) (1) yposthri·zei dokimastika· sxe·dia ston tome·a thw koinvni·aw tvn plhroforiv· n me·sv thw perifereiakh·w prvtoboyli·aw gia thn koinvni·a tvn plhroforiv· n (RISI). Me to pro·gramma ayto· to EKT xrhmatodotei· synolika· de·ka sxe·dia. Oktv· sxe·dia yposthri·zontai ston tome·a RISI 1 (sxe·dia perifereiakh·w strathgikh·w kai dra·shw). Oi endiafero·menew perioxe·w ei·nai oi ako·loyuew: Bremen-Germani·a, Attikh·-Ella·da, Midi-Pyrinies-Galli·a, South West Region-Irlandi·a, North Karelia-Finlandi·a, Murcia-Ispani·a, Blekinge-Soyhdi·a, Wales-Hnvme·no Basi·leio. Ka·ue sxe·dio lamba·nei synolika· poso· y·coyw e·vw 250. 000 ECU me sygxrhmatodo·thsh y·coyw 50 % gia th xa·rajh strathgikh·w kai sxedi·oy dra·shw sxetika· me thn koinvni·a tvn plhroforiv· n. Dy·o sxe·dia yposthri·zontai ston tome·a RISI 2 (perifereiake·w efarmoge·w gia thn koinvni·a tvn plhroforiv· n). Pro·keitai gia polyperifereiaka· sxe·dia poy aposkopoy·n sthn ekpo·nhsh meletv· n skopimo·thtaw prin ele·gjoyn praktike·w efarmoge·w stiw endiafero·menew perioxe·w. Ta dy·o ayta· sxe·dia anh·koyn ston tome·a thw diasynoriakh·w thlergasi·aw (thleke·ntra) kai tvn bibliouhkv· n vw ke·ntrvn plhroforiv· n kai ekpai·deyshw (ISTAR). To prv· to lamba·nei sygxrhmatodo·thsh 2. 4 ek. ECU y·coyw 50 % kai to dey·tero yposthri·zetai kata· to i·dio pososto· se sy·nolo 1. 1 ek. ECU. (1) EE L 193, 31. 7. 1993. (1999/C 13/054) GRAPTH ERVTHSH E-1510/98 ypobolh· : Carlos Robles Piquer (PPE) prow thn Epitroph· Ue·ma: Koinh· a·myna sto pro·blhma toy «texnologikoy· sampota·z» (13 Mai(cid:143)oy 1998) Ei·nai profane·w o·ti ta systh·mata plhroforikh·w tvn dhmosi·vn kai idivtikv· n fore·vn ei·nai sh·mera poly· eya·lvta lo·gv thw stenh·w texnologikh·w toyw eja·rthshw. Toy·to shmai·nei o·ti ta di·xtya asfalei·aw kai ta xrhmatopistvtika· idry·mata, alla· kai ta ke·ntra thw ejoysi·aw, kaui·stantai plh·rvw trvta· stiw eisbole·w me·sv thw plhroforikh·w. Kaui·statai synepv· w anagkai·a h eje·tash tvn kindy·nvn poy dhmioyrgei· sh·mera to lego·meno «texnologiko· sampota·z» kai oi syne·peiew poy mporei· na e·xoyn oi drasthrio·thtew ayte·w idi·vw gia tomei·w o·pvw o xrhmatopi- stvtiko·w, h ene·rgeia kai oi epikoinvni·ew. Lamba·nontaw ypo·ch thn allhleja·rthsh poy xarakthri·zei th zvh· sthn organvme·nh koinvni·a kai toyw kindy·noyw poy maw epapeiloy·n apo· to proanaferue·n «texnologiko· sampota·z», den nomi·zei h Epitroph· o·ti ua e·prepe na protei·nei mia koinotikh· ry·umish gia to xarakthrismo· tvn texnologikv· n paraba·sevn, v· ste o·la ta kra·th me·lh na mpore·soyn na amynuoy·n apo· koinoy· mprosta· sto ne·o ayto· ei·dow para·nomvn drasthrioth·tvn;


title: WRITTEN QUESTION No. 1488/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. Mochovce

eurovoc_concepts:
Slovakia
health risk
managing director
nuclear power station
nuclear safety
right to information

text: 19. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 354/101 (98/C 354/159) SKRIFTLIG FR¯GA P-1465/98 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (7 maj 1998) A¤mne: Ka¤rnkraftverket Mohovce Hur fo¤rklarar kommissionen det faktum att Slovakien, trots slutsatserna i Walkdown 1 (1995), planerar att ta ka¤rnkraftverket Mohovce i drift redan i juli 1998? Vilka av de 201 (cid:229)tga¤rder som identifieras i Walkdown 1 och RISKAUDIT anser kommissionen a¤r no¤dva¤ndiga fo¤r att (cid:229)stadkomma en sa¤kerhetsniv(cid:229) som garanterar den europeiska befolkningens sa¤kerhet, och a¤r de eventuella risker som a¤r fo¤renade med detta ka¤rnkraftverk sto¤rre a¤n na¤r det ga¤ller andra ka¤rnkraftverk inom EU? Kommer kommissionen att la¤mna en rapport till parlamentet om sa¤kerhetssituationen vad ga¤ller ka¤rnkraftverken i Slovakien i god tid fo¤re den planerade starten av Mohovce? Vilka skador skulle en allvarlig olycka i ka¤rnkraftverket Mohovce kunna (cid:229)stadkomma inom EU:s territorium? Vad blev resultatet av den ad hoc-delegation som Europaparlamentet kra¤vde den 16 februari 1995 och dess beso¤k i Slovakien? Ka¤nner kommissionen till hur och na¤r de olika kraven i studien om riskbedo¤mning skall uppfyllas? Kommer kommissionen att kra¤va av Slovakien att landet lo¤ser sa¤kerhetsproblemen (enligt IAEA, RISKAUDIT och Walkdown 1+2), och anser kommissionen att underl(cid:229)tenhet att uppfylla dessa krav skulle inneba¤ra ett hinder fo¤r ytterligare finansiellt sto¤d fr(cid:229)n EU och fo¤rsa¤mra Slovakiens mo¤jligheter att bli medlem av EU? (98/C 354/160) SKRIFTLIG FR¯GA E-1487/98 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (13 maj 1998) A¤mne: Mohovce Betra¤ffande inneslutningen, som ersa¤tter en inneslutning av va¤stmodell i ka¤rnkraftverket Mohovce, ka¤nner kommissionen till att (cid:148)bevisen(cid:148) p(cid:229) dess funktionsduglighet enbart baseras p(cid:229) bera¤kningar och test som p(cid:229) ett otillra¤ckligt sa¤tt beaktar de faktiska fo¤rh(cid:229)llandena vid anla¤ggningen, i synnerhet vad ga¤ller konstruktion och drift? Att de faktiska fo¤rh(cid:229)llandena avseva¤rt skiljer sig fr(cid:229)n ideala fo¤rh(cid:229)llanden kan man klart konstatera om man betraktar den fo¤rsta lokaliseringsorten fo¤r ka¤rnkraftverk i Jaslovske Bouhunice. Har kommissionen i detta sammanhang fo¤r avsikt att genomfo¤ra en underso¤kning? (98/C 354/161) SKRIFTLIG FR¯GA E-1488/98 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (13 maj 1998) A¤mne: Mohovce Ka¤nner kommissionen till att ledningen fo¤r ka¤rnkraftsindustrin i fo¤re detta Tjeckoslovakien var medlemmar av de ho¤gsta organen i kommunistpartiets statsapparat och i folkmilisen? Ka¤nner kommissionen dessutom till att samma personer, som alltja¤mt innehar ledande poster (t. ex. vid Skoda), fortsa¤ttningsvis fo¤rso¤ker undanh(cid:229)lla befolkningen information och da¤rmed do¤ljer situationens allvar p(cid:229) ett oansvarigt sa¤tt?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1510/98 do Deputado Carlos ROBLES PIQUER à Comissão. Defesa comum face às "sabotagens tecnológicas"

text: C 13/38 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 1. 1999 (1999/C 13/053) PERGUNTA ESCRITA E-1501/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) Comissªo Objecto: Sociedade da Informa(cid:231)ªo e Coesªo Econ(cid:243)mica e Social (13 de Maio de 1998) Na reuniªo de 23 de Janeiro de 1997 da Comissªo da Pol(cid:237)tica Regional do Parlamento Europeu e no (cid:226)mbito da apresenta(cid:231)ªo da Comunica(cid:231)ªo da Comissªo: «A Coesªo e a Sociedade da Informa(cid:231)ªo» (COM(97) 7 final de 22 de Janeiro de 1997), a ComissÆria W. Mathies fez referŒncia ao facto de terem sido inscritos recursos or(cid:231)amentais no (cid:226)mbito do artigo 6o do FSE (cid:224) disposi(cid:231)ªo de um determinado nœmero de regiıes para a elabora(cid:231)ªo de uma estratØgia de um programa de ac(cid:231)ªo para o tr(cid:226)nsito na Sociedade da Informa(cid:231)ªo. PoderÆ a Comissªo fornecer informa(cid:231)ıes sobre todos os projectos que se referem (cid:224) Sociedade da Informa(cid:231)ªo co- -financiados pela pr(cid:243)pria Comissªo no (cid:226)mbito do artigo 6o do FEDER atØ (cid:224) data, bem como sobre os que o serªo atØ ao final do actual per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo, especificando as regiıes favorecidas, os custos totais da execu(cid:231)ªo e o co-financiamento comunitÆrio? Resposta dada pelo ComissÆrio PÆdraig Flynn em nome da Comissªo (19 de Junho de 1998) Actualmente, o artigo 6o do Regulamento do Fundo Social Europeu (FSE) (1) apoia projectos-piloto no dom(cid:237)nio da sociedade da informa(cid:231)ªo atravØs da iniciativa para uma sociedade da informa(cid:231)ªo regional (RISI). Ao abrigo iniciativa o FSE financia dez projectos no total. Sªo apoiados oito projectos no (cid:226)mbito de RISI 1 (estratØgia regional e planos de ac(cid:231)ªo). As regiıes em causa sªo Bremen-Alemanha, Attika-GrØcia, Midi-PyrØnØes-Fran(cid:231)a, South West Region-Irlanda, CarØlia do Norte-Finl(cid:226)ndia, Murcia-Espanha, Blekinge-SuØcia e Wales-Reino Unido. Cada projecto recebe um co-financiamento de 250 000 ecus no total a uma taxa de 50 % para produ(cid:231)ªo de uma estratØgia e de um plano de ac(cid:231)ªo relativos (cid:224) sociedade da informa(cid:231)ªo. No (cid:226)mbito de RISI 2 (aplica(cid:231)ıes regionais da sociedade da informa(cid:231)ªo) sªo apoiados dois projectos. Trata-se de projectos multi-regiıes que tŒm em vista elaborar de estudos de viabilidade antes de testar aplica(cid:231)ıes prÆticas nas regiıes em causa. Estes dois projectos situam-se no (cid:226)mbito do teletrabalho transfronteiri(cid:231)o (Telecentros) e das bibliotecas como centros de informa(cid:231)ªo e de forma(cid:231)ªo (ISTAR). O primeiro recebe um co-financiamento de 2,4 milhıes de ecus a uma taxa de 50 % e o segundo Ø apoiado com 1,1 milhıes de ecus (cid:224) mesma taxa. (1) JO L 193 de 31. 7. 1993. (1999/C 13/054) PERGUNTA ESCRITA E-1510/98 apresentada por Carlos Robles Piquer (PPE) (cid:224) Comissªo Objecto: Defesa comum face (cid:224)s «sabotagens tecnol(cid:243)gicas» (13 de Maio de 1998) (cid:201) evidente que hoje em dia os sistemas informÆticos das entidades pœblicas e privadas sªo muito vulnerÆveis porque dependem estreitamente da tecnologia. Esta dependŒncia faz com que as redes de seguran(cid:231)a, as institui(cid:231)ıes financeiras e inclusivamente os centros de poder se tornem extremamente vulnerÆveis aos ataques informÆticos. (cid:201) necessÆrio considerar os perigos que actualmente decorrem da chamada «sabotagem tecnol(cid:243)gica» e as consequŒncias que essas actividades poderªo ter especialmente nos sectores das finan(cid:231)as, da energia e das comunica(cid:231)ıes. Pela interdependŒncia que viver em comunidade implica, e perante os ataques de que possamos ser alvo atravØs da referida «sabotagem tecnol(cid:243)gica», considera a Comissªo que Ø necessÆrio propor uma tipifica(cid:231)ªo comunitÆria das infrac(cid:231)ıes tecnol(cid:243)gicas para que todos os pa(cid:237)ses membros possam defender-se conjuntamente contra este tipo de novas actividades il(cid:237)citas?


title: WRITTEN QUESTION No. 1501/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. The information society and social and economic cohesion

eurovoc_concepts:
EU financing
European Social Fund
action programme
co-financing
economic and social cohesion
feasibility study
information policy
library
regional aid
teleworking

text: C 13/38 Official Journal of the European Communities EN 18. 1. 1999 (1999/C 13/053) WRITTEN QUESTION E-1501/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission Subject: The information society and social and economic cohesion (13 May 1998) In her appearance before Parliament(cid:146)s Committee on Regional Policy on 23 January 1997 in connection with the presentation of the Commission Communication on cohesion and the information society (COM(97) 7 final of 22 January 1997), Mrs Mathies, Commissioner, mentioned that budget resources under Article 6 of the ESF had been made available to a certain number of regions with a view to the drawing up of a strategy and an action programme for transition to the information society. Could the Commission provide information regarding all the projects relating to the information society which have so far been co-financed by the Commission under Article 6 of the ESF and also those which will be co- financed between now and the end of the current planning period, specifying the regions concerned, the total cost of implementation and the extent of Community co-financing? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (19 June 1998) At the present time, Article 6 of the European social fund (ESF) Regulation (1) supports pilot projects in the field of the information society through the regional information society initiative (RISI). Under this scheme ESF finances a total of ten projects. Eight projects are supported in the field of RISI 1 (regional strategy and action plans). The areas concerned are Bremen-Germany, Attika-Greece, Midi-PyrØnØes-France, South West Region- Ireland, North Karelia-Finland, Murcia-Spain, Blekinge-Sweden, Wales-United Kingdom. Each project receives a total of up to 250 000 ECU co-financing at a rate of 50 % for producing a strategy and action plan on the information society. Two projects are supported in the field of RISI 2 (regional information society applications). These are multi regional projects which aim to carry out feasibility studies before testing practical applications in the regions concerned. The two projects are in the domain of cross-border telework (Telecentres) and libraries as information and training centres (ISTAR). The former is receiving co-financing of 2,4 MECU at a rate of 50 %, and the latter is supported at the same rate to a total of 1,1 MECU. (1) OJ L 193, 31. 7. 1993. (1999/C 13/054) WRITTEN QUESTION E-1510/98 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Commission (13 May 1998) Subject: Common defence against (cid:145)technological sabotage(cid:146) It is clear that, these days, both public and private information systems are highly vulnerable since they are closely dependent on technology. This dependence means that security networks, financial institutions and even centres of power are extremely vulnerable to attacks on their computer systems. Consideration must be given to the risks currently posed by (cid:145)technological sabotage(cid:146) and the implications which such activities could have, particularly in the finance, energy and communication sectors. In view of the interdependence which living in a Community involves and in view of the attacks which could be carried out by means of the (cid:145)technological sabotage(cid:146) described above, does the Commission not consider that it should propose a Community typology of technological contraventions so as to enable all the Member States to defend themselves jointly against this new type of illegal activity?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1508/98 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA alla Commissione. Società dell'informazione e coesione economica e sociale

eurovoc_concepts:
continuing education
female work
fight against unemployment
information profession
job creation
labour market
professional qualifications
social integration

text: C 386/138 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 11. 12. 98 (98/C 386/192) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1498/98 di Peter Skinner (PSE) alla Commissione (13 maggio 1998) Oggetto: Diritti dell(cid:146)uomo in Sierra Leone Alla luce dei recenti avvenimenti in Sierra Leone, pu(cid:242) la Commissione indicare le misure adottate volte a consentire un rafforzamento del governo democratico? Pu(cid:242) inoltre la Commissione far sapere lo stato di avanzamento delle sue discussioni in merito all(cid:146)attuale situazione dei profughi che chiedono asilo politico? Risposta data dal sig. Pinheiro in nome della Commissione (23 giugno 1998) Dopo il rientro dall(cid:146)esilio del presidente Kabbah e il ripristino dell(cid:146)ordinamento democratico (10 marzo 1998), ci si Ł concentrati in via prioritaria sulle possibilit(cid:224) di stabilizzare e di consolidare detto ordinamento onde gettare solide basi per la ricostruzione e il futuro sviluppo del paese. La sicurezza interna del paese dipender(cid:224) ancora per qualche tempo dalla presenza del Gruppo di controllo della Comunit(cid:224) economica degli Stati dell(cid:146)Africa occidentale (Ecomog) i cui interventi in Sierra Leone determine- ranno, a seconda dei risultati raggiunti, il calendario e le modalit(cid:224) per il ripristino del governo locale previsto dal governo attuale. A livello centrale, il governo si Ł impegnato a rendere piø responsabili e trasparenti la riscossione e la gestione dei fondi pubblici, nell(cid:146)intento di metter fine al malcontento e ai disordini che regnano nella societ(cid:224) civile e nelle forze armate in seguito a decenni di corruzione e di cattiva gestione generalizzate. La Commissione finanzia pertanto un programma di sostegno istituzionale presso il ministero delle Finanze, che mira a rafforzare la capacit(cid:224) governativa di gestire in modo responsabile le finanze pubbliche, e intende estendere questo tipo di assistenza nei suoi futuri programmi finanziati a titolo dell(cid:146)8(cid:176) Fondo europeo di sviluppo (FES). Per quanto riguarda il resto del paese, il governo sta agevolando, con l(cid:146)aiuto dei donatori, il ritorno degli sfollati nei villaggi e nelle citt(cid:224) di origine. Si sta fornendo assistenza umanitaria d(cid:146)urgenza sotto forma di programmi nutrizionali e medici mirati (2,9 MECU) e di programmi relativi alla fornitura di sementi e attrezzi (1,9 MECU) per sostenere la ripresa del settore agricolo. La Commissione, inoltre, si sta preparando a riprendere i suoi programmi di ripristino nelle zone rurali per contribuire alla ricostruzione delle infrastrutture sociali danneggiate dai disordini civili degli ultimi sette anni e dai conflitti militari che hanno fatto seguito al colpo di Stato del maggio 1997. Dato l(cid:146)impatto dell(cid:146)emarginazione sociale sulla stabilit(cid:224) dei governi avvicendatisi dopo l(cid:146)indipendenza, si ritiene indispensabile aiutare le comunit(cid:224) rurali a reinsediarsi e a riprendere le attivit(cid:224) economiche e fornire loro i servizi sociali di base. Alla Commissione non risulta che siano in corso discussioni sulle richieste di asilo politico dei profughi. Si fornisce tuttavia assistenza, attraverso un(cid:146)organizzazione non governativa (ONG) europea, ai profughi in Guinea, di cui si sta preparando il ritorno volontario in Sierra Leone non appena lo permetteranno le condizioni di sicurezza. (98/C 386/193) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1508/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (13 maggio 1998) Oggetto: Societ(cid:224) dell(cid:146)informazione e coesione economica e sociale La commissione per la politica regionale del Parlamento europeo (relazione A-0399/97 del 9. 12. 1997) ha evidenziato che l(cid:146)accesso alla societ(cid:224) dell(cid:146)informazione in generale e, in particolare, la capacit(cid:224) di utilizzare le informazioni e di trasformarle successivamente in conoscenze rilevanti, richiedono una specifica qualificazione


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1518/98 dell'on. Thierry JEAN- PIERRE alla Commissione. Acquisto del D3 - Prestito

eurovoc_concepts:
Belgium
European Parliament
award of contract
borrowing
invitation to tender
real property
single market

text: C 13/40 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 1. 1999 2. Pur non opponendosi alla privatizzazione della Centrale del Latte di Roma, la Commissione ha avviato la procedura di cui all(cid:146)articolo 93, paragrafo 2 del trattato per accertare l(cid:146)esistenza e la compatibilit(cid:224) con il trattato di alcuni aiuti che apparentemente sono stati concessi nell(cid:146)ambito della procedura di privatizzazione. (1999/C 13/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1518/98 di Thierry Jean-Pierre (PPE) alla Commissione (13 maggio 1998) Oggetto: Acquisto del D3 › Prestito Alcuni mesi fa la Commissione aveva ricordato allo Stato belga i suoi obblighi a proposito della costruzione del Parlamento fiammingo effettuata senza che fossero state rispettate le direttive comunitarie applicabili in materia di appalti pubblici. Intende la Commissione dimostrare lo stesso rigore a tutela del diritto comunitario nei confronti del Parlamento europeo che ricorre alla SociØtØ Espace LØopold (essa stessa involucro giuridico che d(cid:224) riparo agli interessi di banche belghe e francesi) incaricandola di prendere in prestito a nome del Parlamento europeo le somme di 525 milioni di ecu e 7 miliardi di franchi belgi per consentire alla stessa SEL di acquistare il complesso immobiliare D3 senza pubblicare alcuna gara d(cid:146)appalto nella GUCE? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (24 luglio 1998) Le direttive in materia di appalti pubblici (1) si applicano alle amministrazioni aggiudicatrici, definite «autorit(cid:224) statali, regionali o locali, organismi di diritto pubblico, associazioni formate da una o piø siffatte autorit(cid:224) od organismi di diritto pubblico». Da questa definizione risulta che le istituzioni europee non sono considerate amministrazioni aggiudicatrici nel senso previsto dalle direttive. Tuttavia il regolamento finanziario del 21 dicembre 1977 (2) prevede che ogni istituzione europea assolva obblighi analoghi a quelli imposti alle amministrazioni aggiudicatrici degli Stati membri sulla base delle direttive «appalti pubblici». Le istituzioni europee applicano pertanto le norme di queste direttive, integrate da un insieme di regole supplementari. Ad esempio, i contratti d(cid:146)affitto di case ed uffici (materie escluse dalle direttive sugli appalti pubblici) e tutta una serie di contratti il cui valore non supera la soglia specificata dalle direttive sono aggiudicati mediante procedura speciale preceduta dalla pubblicazione di bandi di gara. Gli avvisi sono pubblicati nel supplemento alla Gazzetta ufficiale. Spetta ovviamente alle singole istituzioni assumere in materia le decisioni che loro competono. (1) Direttiva 92/50/CEE del Consiglio del 18 giugno 1992, che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi, GU L 209 del 24. 7. 1992. Direttiva 93/36/CEE del Consiglio del 14 giugno 1993, che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di forniture, GU L 199 del 9. 8. 1993. (2) Articolo 56 del regolamento finanziario del 21. 12. 1977, GU L 356 del 31. 12. 1977. , modificato da ultimo dal regolamento n. 2335/95 del 18. 9. 1995, GU L 240 del 7. 10. 1995. (1999/C 13/057) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1520/98 di Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Disastro ecologico a Doæana (7 maggio 1998) Nella mattina di sabato 25 aprile, a seguito del crollo di una diga nelle miniere di Aznalc(cid:243)llar, nella provincia di Siviglia, piø di 5. 000 milioni di litri d(cid:146)acqua contaminata da residui minerali altamente tossici si sono riversati nel fiume Guadamar, allagando una vasta superficie di campi coltivati fino a raggiungere il Parco nazionale di Doæana. Qual Ł l(cid:146)opinione della Commissione in merito a questa catastrofe ecologica? Ha essa adottato alcune


title: Komission asetus (EY) N:o 1000/98, annettu 13 päivänä toukokuuta 1998, yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteen I ja II muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
public health
veterinary drug
veterinary legislation
waste

text: L 142/18 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 14. 5. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1000/98, annettu 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, yhteis(cid:148)n menettelyst(cid:132) el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kej(cid:132)(cid:132)mien enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)rien vahvistamiseksi el(cid:132)inper(cid:132)isiss(cid:132) elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteen I ja II muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon yhteis(cid:148)n menettelyst(cid:132) el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kej(cid:132)(cid:132)mien enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)rien vahvistamiseksi el(cid:132)inper(cid:132)isiss(cid:132) elintar- vikkeissa 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o ja erityisesti sen 6, 7 ja 8 artiklan; 613/98 (2), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2377/90 mukaisesti, j(cid:132)(cid:132)mien enim- m(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t on vahvistettava asteittain kaikille farmakolo- gisesti vaikuttaville aineille, joita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)ss(cid:132) elin- tarvikkeita tuottaville el(cid:132)imille annettaviksi tarkoitetuissa el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kkeiss(cid:132), j(cid:132)(cid:132)mien enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t voidaan vahvistaa vasta, kun el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kekomitea on tutkinut kaikki asianmukaiset tiedot kyseisen aineen j(cid:132)(cid:132)mien turvallisuudesta el(cid:132)inper(cid:132)isten elintarvikkeiden kuluttajalle ja niiden vaikutuksesta elin- tarvikkeiden teolliseen jalostukseen, munivalle siipikarjalle, maitoa tuottaville el(cid:132)imille tai mehil(cid:132)isille annettavaksi tarkoitettujen el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kkeiden osalta enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t olisi vahvistettava my(cid:148)s munille, maidolle ja hunajalle, flubendatoli, tiabendatsoli, ja oksibendatoli olisi lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen I; fiamfenisoli, doksisykliini natriumseleniitti, natriumselenaatti olisi lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen II; ja kaliumselenaatti jotta j(cid:132)senvaltiot voisivat olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen voimaantuloa edelt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) 60 p(cid:132)iv(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajasta, tehd(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten huomioon ottamiseksi tarvit- tavat mukautukset kyseisten el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kkeiden markkinoille saattamista on my(cid:148)nnetty neuvoston direktiivin 81/851/ETY (3), sellaisena kuin se 93/40/ETY (4), on viimeksi muutettuna ja mukaisesti, koskeviin lupiin, direktiivill(cid:132) jotka t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat pysyv(cid:132)n el(cid:132)in- l(cid:132)(cid:132)kekomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: vahvistettaessa enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) el(cid:132)inper(cid:132)isiss(cid:132) elintarvik- keissa oleville el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kej(cid:132)(cid:132)mille on tarpeen m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) ne el(cid:132)inlajit, joissa j(cid:132)(cid:132)mi(cid:132) voi esiinty(cid:132), sallitut pitoisuudet jokaiselle hoidetusta el(cid:132)imest(cid:132) saadulle lihakudokselle (kohdekudos) ja j(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n luonne, joka on merkityksellinen j(cid:132)(cid:132)mien valvonnan kannalta (merkkij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)), 1 artikla Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteet I ja II t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukaisesti. j(cid:132)(cid:132)mien valvomiseksi yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti on j(cid:132)(cid:132)mien enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t yleens(cid:132) vahvistettava maksan tai munuaisten kohdekudokselle; maksa ja munuaiset poistetaan kuitenkin usein ruhoista kansainv(cid:132)lisess(cid:132) kaupassa, ja sen vuoksi enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t on vahvistettava my(cid:148)s lihas ja rasvakudoksille, 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan kuudentenakymmenenten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhtei- s(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). (1) EYVL L 224, 18. 8. 1990, s. 1 (2) EYVL L 82, 19. 3. 1998, s. 14 (3) EYVL L 317, 6. 11. 1981, s. 1 (4) EYVL L 214, 24. 8. 1993, s. 31 14. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 142/19 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen L 142/20 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 14. 5. 98 t e s k y (cid:132) r (cid:132) (cid:132) m t u u M s o d u k e d h o K M E J t i j a l n i (cid:132) l E (cid:132) m (cid:132) (cid:132) j i k k r e M i t s e s i g o l o k a m r a F t / a v a t t u k i a v t e e n i a / e n i a t i t o o i b i t n A t i n i i l k y s a r t e T. 2 1. 6 2 1. E T I I L : i t s a v a a r u e s n a a t e t u u m I e t i i l 0 9 / 7 7 3 2 : o N ) Y T E ( n e s k u t e s A. A t e e n i a t e s i v i i t k e f n i - i t n A. 1 t e s k y (cid:132) r (cid:132) (cid:132) m t u u M s o d u k e d h o K M E J t i j a l n i (cid:132) l E (cid:132) m (cid:132) (cid:132) j i k k r e M t e e t s i d h y t a v a a t s a v a j i l o k i n e f m a i T. i t s e s i g o l o k a m r a F t / a v a t t u k i a v t e e n i a / e n i a t e s i a u n u M o t i a M s a h i L s a h i L a v s a R a s k a M a v s a r a j a k h a N ” t e s i a u n u M a s k a M g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 0 5 a i n u m t a v a t t o u t a k t o j , e l l i m i (cid:132) l e i E i s k e e k k i v r a t n i l e a n a K a t u a N i l o k i n e f m a i T i l o k i n e f m a i T ” a v s a r a j a k h a N s a h i L ” t e s i a u n u M a s k a M t e s i a u n u M s a h i L a s k a M g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l 0 0 1 0 0 3 0 0 6 0 0 1 0 0 3 0 0 3 0 0 6 a j r a k i p i i s , a k i S a t u a N i n i i l k y s i s k o D i n i i l k y s i s k o D ”. 7 2 1. 14. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 142/21 t e s k y (cid:132) r (cid:132) (cid:132) m t u u M s o d u k e d h o K M E J t i j a l n i (cid:132) l E (cid:132) m (cid:132) (cid:132) j i k k r e M a v s a r a j a k h a N t e s i a u n u M a s k a M g k / g l g k / g l g k / g l 0 5 0 0 4 0 0 3 t a n u M g k / g l 0 0 4 a v s a r a j a k h a N s a h i L t e s i a u n u M a s k a M t e s i a u n u M ” o t i a M s a h i L a v s a R a s k a M g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l g k / g l 0 0 1 0 0 5 0 0 2 0 0 1 0 0 1 0 0 1 0 0 1 0 0 1 0 0 1 t u n n i l a t s i i r t u t a h r a t , a n a k , a k i S a n a K a k i S - i m a - 2 ( a j n i l o s t a d n e b u l F - 5 - i l o s t a d i m i s t n e b - H 1 o n ) l i l y y n e f o r o r u l f 4 ( ) i l y y (cid:132) r (cid:132) (cid:132) m s i e t h y n i n o t a e m i l o s t a d n e b u l F i l o s t a d n e b i s k O i l o s t a d n e b i s k O t i l o s t a d i m i s t n e b - o r p a j t i l o s t a d i m i s t n e B. 3 1 2. i t s e s i g o l o k a m r a F t / a v a t t u k i a v t e e n i a / e n i a i l o s t a d n e b u l F ” a t u a N n i l o s t a d n e b a i t i s k o r d y h - 5 a j n i l o s t a d n e b a i T (cid:132) r (cid:132) (cid:132) m s i e t h y i l o s t a d n e b a i T : i t s a v a a r u e s n a a t e t u u m I I e t i i l 0 9 / 7 7 3 2 : o N ) Y T E ( n e s k u t e s A. B t e e t s i d h y t e s i l l a i m e k t e s i n a a g r o (cid:132) p E. 1 t e s k y (cid:132) r (cid:132) (cid:132) m t u u M t i j a l n i (cid:132) l E t e e n i a / e n i a t / a v a t t u k i a v i t s e s i g o l o k a m r a F t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K ” t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K i t t a a n e l e s m u i l a K ” i t t a a n e l e s m u i r t a N i t t i i n e l e s m u i r t a N