title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av de rättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar"

eurovoc_concepts:
approximation of laws
competition law
industrial property
invention
technological change

text: C 235/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av de rättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar” (1) (98/C 235/06) Den 13 januari 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som fick uppdraget att förbereda kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 6 maj 1998. Föredragande var Manuel Ataı´de Ferreira. Vid sin 355:e plenarsessionen den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för, 2 mot och 3 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Föreliggande yttrande behandlar ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av de rättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar, som lagts fram av kommissionen (2). 1. 2. Detta förslag följer på grönboken ”Bruksmöns- terskydd inom den inre marknaden” (3) som ESK tidigare har antagit ett yttrande om (4). 1. 3. Det handlar om en väl genomarbetad rättslig uppbyggnad som olika berörda organ och intresseorga- nisationer bidragit till. 1. 4. Kommittén vill redan nu framhålla den betydelse som en ordning för bruksmodellskydd kommer att få för teknisk och industriell innovation, särskilt för små och medelstora företag, och följaktligen för utvecklingen i hela unionen. 2. Kommissionens förslag — Allmänna kommentarer 2. 1. Kommissionens förslag innehåller dels en presen- tation av vissa allmänna förutsättningar, dels en analys av de uppgifter om sakförhållanden med avseende på bruksmodellskydd som framkommit i en undersökning som genomförts i vissa medlemsstater. Den första av de allmänna förutsättningarna 2. 2. knyter an till idén om att skydd av immateriella rättigheter som meddelas av de enskilda medlemsstater- na kan förhindra genomförandet av den fria rörligheten för varor (3). Detta finner stöd i artiklarna 3f och 3h i (1) EGT C 36, 3. 2. 1998, s. 13. (2) KOM(97) 691 slutlig, EGT C 36, 3. 2. 1998. (3) KOM(95) 370 slutlig. (4) EGT C 174, 17. 6. 1996. EG-fördraget vilka öppnar vägen för den eftersträvade tillnärmningen av lagstiftningarna. 2. 3. Därför grundar kommissionen, helt i enlighet med gemenskapslagstiftningen, föreliggande förslag på artikel 100a i fördraget. Kommissionen framhåller också att det är nöd- 2. 4. vändigt att genomföra åtgärder som ”skulle göra den fria rörligheten för varor som är resultatet av enklare tekniska uppfinningar inom gemenskapen mer öppen för insyn och undvika de snedvridningar av konkurren- sen som följer avskiljaktiga bestämmelser i de nationella lagstiftningarna eller avsaknad av bestämmelser” (5) och som även skulle ”förbättra den rättsliga situationen för företag inom gemenskapen som befinner sig i en varaktig innovations- och anpassningsprocess och på så sätt förstärka deras konkurrenskraft på världsmarknaden tack vare att deras uppfinningar är skyddade i form av bruksmodellskydd, ett instrument som är särskilt anpassat för små och medelstora företags behov” (5). 2. 5. På grundval av den undersökning som nämns i punkt 2. 1 drar kommissionen slutsatsen att ”det finns ett verkligt behov av bruksmodellskydd för uppfinningar inom gemenskapen [. ] eftersom patentskyddet inte passar för vissa typer av uppfinningar, t. ex. enklare tekniska uppfinningar” (6). 2. 6. Kommittén har redan haft tillfälle att uttala sig om studierna och undersökningarna som kommissionen utarbetat och vidhåller sina tidigare uttalade förbehåll med avseende på dessa studier och undersökningar, nämligen att ”de är förmodligen inte så tillförlitliga som författarna vill hävda” (7). 2. 7. Vad beträffar uppfattningen att den avgörande förutsättningen för denna rättsliga uppbyggnad — i korthet — är att det är absolut nödvändigt att upprätta regler som kan skydda den industriella äganderätten som skiljer sig från reglerna för patent, vill kommittén erinra om att man i sitt tidigare yttrande vidhöll att (5) KOM(97) 691 slutlig, EGT C 36, 3. 2. 1998, s. 3, punkt 3. (6) KOM(97) 691 slutlig, EGT C 36, 3. 2. 1998, s. 4, punkt 6. (7) EGT C 174, 17. 6. 1996, punkt 5. 5. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/27 ”läxan som måste läras av dessa ‘kortsiktiga‘ nationella patent är att man i Europa bör prioritera att göra patentskyddet mer effektivt (snabbare och mindre kost- samt), i stället för att skapa ett kompletterande skydd (mönsterskydd) på gemenskapsnivå” (1). I detta sam- manhang vill kommittén betona vikten av kommissio- nens arbete med att undersöka situationen och villkoren för skydd genom patent (2). Vi kan också notera att kommissionen håller på att utarbeta ett meddelande om gemenskapspatent. på internationell nivå, med allt kortare produktions- cykler och livslängd för uppfinningar. 2. 11. Kommittén framhåller även att alla förslag om harmonisering av denna ordning måste innefatta en harmonisering av tidsperioder och förfaranden, annars riskerar man att den mer sakinriktade harmoniseringen som föreslås blir utan verkan. 2. 8. Kommittén vill återigen påpeka att utarbetandet av ett system som skyddar tekniska innovationer som kompletterar systemet med patent för uppfinningar måste rymmas inom den politiska strategi som främjar forskning och teknisk utveckling i Europeiska unionen. 2. 8. 1. I detta sammanhang är det viktigt att dra lärdom av de erfarenheter som EU:s främsta konkurren- ter gjort och konstatera att unionen ligger efter i utvecklingen jämfört med dem. Jämförelsen med Nordamerika, som inte har 2. 8. 1. 1. någon ordning för bruksmodellskydd, leder till följande slutsats: ”det understryker behovet att göra patentsyste- men mer effektiva genom att reducera nackdelarna som systemet har, till exempel den tid det tar att granska ansökningarna och godkänna patenten, liksom de kost- nader patenten medför” (3). A˚ andra sidan visar erfarenheterna i Japan, 2. 8. 1. 2. vilket kommissionen redan framhållit, att skyddet i fråga alltid borde underkastas kravet på tredimensionali- tet och omfatta en betydligt lägre skyddsperiod jämfört med patent (sex år i stället för tjugo). 2. 9. Kommittén vill understryka att de åtgärder som utarbetas för att tillnärma lagstiftningen på detta område alltid bör ha sitt eget berättigande och inte enbart utformas för att rätta till svagheter och inkonsekvens i patentsystemet. Detta bör förbättras och behandlas för sig, vilket tycks vara den inställning kommissionen har i grönboken om gemenskapspatent. 2. 10. Bland bakgrundsmotiv med eget berättigande kan nämnas skydd av industriella rättigheter, rättsligt skydd mot förfalskning — och indirekt — en förstärk- ning av innovation och utveckling på gemenskapsnivå. Framför allt bör man ta hänsyn till framtidsutsikterna 3. Kommissionens förslag — Förslagets rättsliga in- riktning Kommissionen beskrev i grönboken (4) de olika 3. 1. interventionsmöjligheter som föreligger på området och angav de fyra alternativ som följer: 3. 1. 1. En tillnärmning av befintliga nationella be- stämmelser och inrättandet av ett skyddssystem i de stater där sådant saknas. 3. 1. 2. O¨ msesidigt erkännande — efter nämnda till- närmning — av de olika medlemsstaternas nationella skydd. 3. 1. 3. som har prioritet över de nationella skyddssystemen. Inrättandet av ett gemenskapsskyddssystem 3. 1. 4. En kombination av de olika alternativen, och i synnerhet, en harmonisering av de nationella skyddsrät- tigheterna genom ett direktiv och inrättandet av ett enhetligt skyddssystem genom en förordning. 3. 2. Kommittén konstaterar att kommissionen be- gränsat sitt förslag till det första alternativet (se 3. 1. 1). Kommissionen drar slutsatsen att ”harmoniseringen kommer att möjliggöra att likvärdiga nationella system för bruksmodellskydd existerar samtidigt” och att ”den som ansöker om registrering av en bruksmodell kommer att vara garanterad ett motsvarande skydd i de andra medlemsstaterna och kommer inte att mötas av en rad olika regleringar” (5). Kommittén vill dock påpeka att de sökande måste göra en ansökan för varje land där de önskar erhålla skydd för sin uppfinning i form av bruksmodellskydd. 3. 3. Kommittén anser att den önskade effekten inte kan uppnås om man inte samtidigt upprättar ett system för ömsesidigt erkännande av de olika medlemsstaternas nationella skydd. Kommittén anser det vara avgörande att planerna på en harmonisering av de nationella lagstiftningarna ”för en effektiv harmonisering måste [. ] inbegripa ömsesidigt erkännande av nationella lagstiftningar” (6). (1) EGT C 174, 17. 6. 1996, punkt 5. 3. 3. (2) KOM(97) 314 slutlig — ”Grönbok om gemenskapspatent och patentsystemet i Europa”, respektive ESK:s yttrande, EGT C 129, 27. 4. 1998. (3) EGT C 174, 17. 6. 1996, punkt 2. 8. (4) KOM(95) 370 slutlig, s. vi och följande. (5) KOM(97) 691 slutlig, EGT C 36, 3. 2. 1998, s. 6, punkt 10. (6) EGT C 174, 17. 6. 1996, punkt 6. 11. C 235/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 3. 4. Bland kommitténs allmänna synpunkter vill vi framhålla två grundläggande idéer som hävdades i det tidigare yttrandet inom detta ämnesområde. varen ensamrätt till tekniska uppfinningar” (2), och anger sedan de olika benämningarna på denna företeelse i de olika medlemsstaterna. 3. 4. 1. Först och främst att ”det faktum att en del av de nationella systemen, som grönboken klumpar ihop under benämningen ‘mönsterskydd‘, inte är något annat än patentsystem ‘utan granskning‘ (av nyhetsaspekten och innovativa inslag). Det är alltså ‘registreringspatent‘, om än med kortare löptid än normala patent (t. ex. i Belgien, Nederländerna och Frankrike)” (1). Villkoren för skydd av uppfinningarna ligger här mycket nära dem som ställs för patent. 3. 4. 1. 1. Kommittén vill i detta sammanhang återigen påpeka att bruksmodellskyddet måste uppfattas som ett självständigt institut och inte som en säkerhetsventil för att rätta till eventuella olägenheter (kostnads- och tidsmässiga) i patentsystemet. Dessutom framhåller kommittén att målsätt- 3. 4. 2. ningarna för det aktuella lagförslaget — att förbättra den inre marknadens funktion och förhindra snedvridning av konkurrensen — inte kan uppnås genom åtgärder av detta slag. Det avgörande för att dessa målsättningar uppnås är en mycket mer djupgående och omfattande harmonisering på lagstiftningsområdet. 4. 1. 1. Kommittén vill framhålla att denna synbarliga enhetlighet avspeglar olika verkligheter, vilka enligt kommissionen bör indelas i tre separata grupper — en omständighet som i sig illustrerar nödvändigheten av en tydlig definition av de regler som berörs. Den lista på benämningar som finns i artikel 1 bör därför endast förekomma som bilaga, eftersom dess ändamål bör vara att tydliggöra de olika nationella regler som skall harmoniseras och inte utgöra en definition av skyddet i fråga. Kommittén hävdar dessutom att den föreslagna 4. 1. 2. definitionen inte är tillräcklig och att man, om man behåller den nuvarande formuleringen av artikel 1, också bör infoga begreppen ”uppfinningshöjd och industriell tillämpbarhet”, eftersom dessa är de verkligt funktionel- la begreppen, vilket kommissionen också visar i artikel 3 i förslaget. 4. 2. Artikel 4 3. 4. 3. Därför vill kommittén betona att man för varje åtgärd som vidtas på detta område beaktar följande grundläggande krav på olika nivåer: Kommittén anser att den föreslagna formuleringen av 4 d) är alltför vag och att man, i enlighet med den linje som antagits i fråga om reglerna för Europapatent, bör begränsa undantaget till datorprogram som sådana. 3. 4. 3. 1. När det gäller skyddet: bruksmodellskydd måste uppfattas som det lämpligaste systemet för att skydda enklare uppfinningar. 4. 3. Artikel 5 3. 4. 3. 2. När det gäller förfarandet: bruksmodell- skydd måste kunna erhållas snabbt och till en låg kostnad, eftersom det rättsliga skydd som det medför inte är förenligt med långdragna och kostsamma ansök- ningsförfaranden. Vad beträffar kravet på ”nyhet” noterar kommittén kommissionens ambition att anpassa detta begrepp till teknikens ståndpunkt (fullständig nyhet) och att detta begrepp blir möjligt att tillämpa genom klara och tydliga anvisningar. 3. 4. 3. 3. När det gäller rättslig säkerhet: skyddets omfattning måste framgå klart, både i fråga om avbild- ningar och när skyddsrätten kränks av tredje man i god tro. 4. 4. Artikel 6 4. Kommissionens förslag — Särskilda kommentarer 4. 1. Artikel 1 Kommissionen definierar inledningsvis begreppet bruks- modell som ”en registrerad rättighet som ger rättsinneha- Vad beträffar kravet på ”uppfinningshöjd”, som också skall anges i förhållande till teknikens ståndpunkt, anser kommittén att kraven på att uppfinningen skall vara ”särskilt effektiv” och ha ”en praktisk eller industriell fördel” för att omfattas av bruksmodellskydd är högt ställda. Detta föranleder kommittén att påpeka att det på detta område framför allt handlar om att skydda uppfinningar som har specifik praktisk tillämpning, framför allt inom sektorerna för maskinkonstruktion, elteknik, finmekanik, optik och fordonstillverkning. (1) EGT C 174, 17. 6. 1996, punkt 5. 3. 1. (2) KOM(97) 691 slutlig, EGT C 36, 3. 2. 1998, s. 3, punkt 1. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/29 Kommissionen bör studera en formulering som på bästa sätt tillgodoser såväl den sökandes som tredje mans rättigheter. 4. 9. Artikel 16 4. 4. 1. Kommittén menar alltså att de viktigaste kra- ven för meddelande av bruksmodellskydd bör vara följande: 4. 4. 1. 1. nyhet, i förhållande till teknikens ståndpunkt. Krav på nyhetsvärde, i meningen fullständig 4. 4. 1. 2. vidaste mening. Krav på industriell tillämpbarhet uppfattat i 4. 4. 1. 3. Krav på uppfinningshöjd som omfattar ett dubbelt perspektiv, nämligen att uppfinningen är särskilt effektiv (lätt att tillämpa och använda) eller har en praktisk eller industriell fördel. Kommittén anser att man måste klargöra under vilka förhållanden de som ansöker om bruksmodellskydd kommer att kunna begära att det upprättas en forsk- ningsrapport, trots att detta är en valfri möjlighet. Forskningsrapporten kan nämligen komma att efter- frågas framförallt av de ekonomiskt mest välbeställda sökandena. Dessutom bör man betänka att för att systemet skall kunna fungera bör forskningsrapporterna upprättas endast i de fall en särskild prövning är påkallad. 4. 9. 1. Kommittén vill också framhålla idén om att medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning kan före- skriva att en forskningsrapport är obligatorisk vid rättstvister där de rättigheter som följer av bruksmodell- skyddet görs gällande och att forskningsrapporten här uppfattas som obligatorisk och inte bara valfri. 4. 5. Artikel 8 4. 10. Artikel 17 och artikel 18 Kommittén anser att den föreslagna formuleringen inte beaktar behovet av att reglera avgifterna för att förlänga skyddstiden, som nämns i artikel 19. 4. 6. Artikel 10 Kommittén anser att man förutom ursprunget till förvärvet av bruksmodellskydd också skall ange dess giltighetstid. 4. 7. Artikel 12 Kommittén ser positivt på att man ställer krav på att uppfinningen i ansökan skall beskrivas noggrant, eftersom det är efter denna beskrivning som en fackman (i relation till den tekniska ståndpunkten ) i förekomman- de fall skall pröva uppfinningens praktiska tillämpbarhet (jfr artikel 24). 4. 8. Artikel 13 Vad beträffar antalet krav vill kommittén påpeka att man inte har tagit tillfället i akt att ”begränsa antalet krav” (1), vilket kommissionen själv förklarat vara läm- pligt. Dessutom anser kommittén att kommissionen måste klargöra om det är förbjudet eller inte för medlemsstaterna att begränsa antalet krav i ansökningen eller om det tvärtom är så att enda sättet för att tillämpa det vaga begrepp som används i artikel 13, ”absolut nödvändigt med hänsyn till uppfinningens art”, är genom att tredje man motsätter sig ”omåttliga krav”. Kommittén anser att reglerna som avser prioritetsrätt och intern prioritet hör ihop med följdeffekterna av ansökningen och inte med ansökningen i sig. De borde därför ingå i ett särskilt kapitel och inte stå i kapitlen som behandlar ansökan och följdeffekterna. 4. 10. 1. Detta är en av de främsta effekterna av förslaget till direktiv, eftersom den som ansöker om bruksmodellskydd därigenom får prioritetsrätt till ansö- kan om bruksmodellskydd för samma uppfinning i en eller flera andra medlemsstater. 4. 11. Artikel 19 Den föreslagna skyddstiden förefaller väl lång med tanke på kommissionens uppgifter avseende uppfinningars livslängd, särskilt som skyddstiden inte har något samband med det kommersiella utnyttjandet av uppfin- ningen. Man bör likväl betänka att en harmonisering får till följd att vissa medlemsstaters skyddstider reduceras. 4. 11. 1. Detta framstår som ännu mer oroväckande med tanke på att sökanden lätt kommer att kunna få skyddstiden förlängd med två successiva tvåårsperioder till tio år. I samband med detta anser kommittén att det borde föreskrivas att medlemsstaterna höjer avgiften för förlängning av skyddstiden efter 6 år. 4. 12. Artikel 20 (1) KOM(95) 370 slutlig, s. 76, punkt 4. Vad beträffar den ensamrätt som erhålls genom bruks- modellskyddet förefaller dess omfattning och dess rättsli- ga begränsning vara rimlig, samtidigt som möjligheten- C 235/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 för medlemsstaterna att besluta om ytterligare begräns- ningar i viss mån strider mot syftet med förslaget till direktiv. 4. 13. Artikel 21 Med avseende på konsumtion av rättigheter inom eller utanför gemenskapen ger inte bestämmelserna anledning till några anmärkningar, eftersom de är förenliga med gemenskapsrättslig praxis i dessa frågor. 4. 14. Artikel 22 Kommittén anser att medlemsstaternas möjlighet att föreskriva att ett bruksmodellskydd anses sakna effekt då patent på samma uppfinning har meddelats borde uppfattas som ett obligatorium av kommissionen. 4. 14. 1. Det är bara via en sådan mekanism som man kan garantera en verklig harmonisering, eftersom konsekvenserna av detta rättsliga alternativ inte begrän- sas till effekterna av en dubbel skyddsnivå (jfr bestäm- melserna med avseende på prioritet etc. ). 4. 14. 2. Dessutom förefaller det vara lämpligt att ”tvinga” sökanden att endast behålla patentskyddet, eftersom de högre kostnaderna för detta kompenseras genom det specicifika skydd som patentet innebär, särskilt med avseende på rättslig säkerhet. 4. 15. Artikel 23 Kommittén anser att listan med orsaker till upphörande av bruksmodellskydd borde utökas med upphörande på grund av att patent meddelats för samma uppfinning, i enlighet med vad som uttryckts i förra punkten och av där anförda skäl. Dessutom anser kommittén att underlåtenhet att erlägga avgift inte borde anses som grund för upphörande, utan helt enkelt som att villkoren för att erhålla skyddet inte har uppfyllts. I alla händelser rekommenderar kommittén att man följaktligen även inbegriper avgiften för förlängning i den uppräkning av avgifter som finns i artikel 8. 2. Bryssel den 27 maj 1998. 4. 16. Artikel 24 Fastän kommittén godtar grundtanken i denna artikel rekommenderar vi kommissionen att göra vissa ändring- ar av formuleringen, framför allt med avseende på punkterna som anger skäl till begäran om ogiltigförkla- ring av bruksmodellskydd. 4. 17. Artikel 25 Vad beträffar genomförande av det föreslagna direktivet kan inte kommittén låta bli att påpeka att genomförandet måste vara avhängigt en harmonisering på området för patentskydd, eftersom detta helt tydligt utgör problemets prövosten. 5. Slutsats 5. 1. Bruksmodellskydd är ett instrument som på ett ändamålsenligt sätt skyddar industriell äganderätt och därmed medverkar till Europeiska unionens utveckling genom att investeringarna inom området för forskning och teknisk utveckling ökar. Att det samtidigt existerar olika nationella system 5. 2. för bruksmodellskydd kan verka hämmande på genom- förandet av den fria rörligheten för varor och orsaka snedvridning av konkurrensen. Bruksmodellskyddet är idealiskt för uppfinning- 5. 3. ar som inte är patenterbara och är därför ett juridiskt instrument som lämpar sig väl för små och medelstora företag. 5. 4. Kommissionens initiativ uppfyller de avsedda målsättningarna, men vissa tekniska förbättringar som framförs i detta yttrande borde göras. Detta initiativ bör också studeras i anslutning 5. 5. till de initiativ som syftar till att reglera systemet för patentskydd, med tanke på hur närliggande de två systemen är. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1621/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Katastrofebistand til Borneo

eurovoc_concepts:
Borneo
emergency aid
environmental protection
financial aid
fire
humanitarian aid
natural disaster
non-governmental organisation
protection of animal life
protection of plant life

formats: html pdf print

text: C 13/56 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 1. 1999 Samlet set błr disse foranstaltninger kunne medvirke til at reducere Dublins t(cid:230)tte trafik. De indg(cid:229)r som et supplement til investeringerne i det reviderede LUAS-projekt. (1999/C 13/079) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1621/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (27. maj 1998) Om: Katastrofebistand til Borneo Vil Kommissionen i betragtning af, at de seneste brande p(cid:229) Borneo truer floraen, faunaen, miljłet og befolkningens overleven, stille katastrofebistand til r(cid:229)dighed og stłtte indsatsen for at forsłge at forhindre en gentagelse af situationen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (30. juni 1998) De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Kontor for Humanit(cid:230)r Bistand (ECHO) har til opgave at yde humanit(cid:230)r bistand til befolkninger, der rammes af konflikter og naturkatastrofer. P(cid:229) baggrund heraf har Kommissionen ingen befłjelse til at tage initiativer, n(cid:229)r det drejer sig om trusler mod flora, fauna eller miljł, selv om den kan bidrage til sikringen af de befolkningers underhold, der er ramt af skovbrandene p(cid:229) Borneo. Kommissionen har udsendt en delegation til den indonesiske provins East Kalimantan, der er en af de regioner, der er h(cid:229)rdest ramt af skovbrande. I kłlvandet heraf blev der foretaget en vurdering, der blev bekr(cid:230)ftet af en senere udsendt delegation, der besłgte samme omr(cid:229)de. Denne vurdering gik ud p(cid:229), at en r(cid:230)kke andre donorer skaffede tilstr(cid:230)kkeligt med fłdevarer til omr(cid:229)det, selv om behovet for medicin og drikkevand ikke var fuldt ud d(cid:230)kket, og at der p(cid:229) disse omr(cid:229)der var behov for yderligere bidrag. P(cid:229) baggrund af denne vurdering tog nogle ngo-partnere til regionen for at undersłge forholdene, og som et resultat heraf har Kommissionen bevilget 1 mio. ECU til Indonesien, og i den forbindelse indg(cid:229)r East Kalimantan som et af de omr(cid:229)der, der har behov for bistand. I lyset af den alvorlige trussel mod miljłet, som disse land- og skovbrande udgłr i Indonesien og i andre dele af verden, deltager Kommissionen aktivt i de internationale drłftelser om udformning af en strategi sammen med andre interesserede donorer med det form(cid:229)l dels at stłtte kortfristede foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af de tilbagevendende og ukontrollerede brande, dels at stłtte etableringen af hensigtsm(cid:230)ssige strukturer p(cid:229) mellem- lang og lang sigt for forebyggelse af og bek(cid:230)mpelse af brande. (1999/C 13/080) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1627/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (27. maj 1998) Om: Femte rammeprogram for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (finansiel bevilling) Forespłrgslen vedrłrer (cid:230)ndret forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgłrelse om femte rammeprogram for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) og (cid:230)ndret forslag til R(cid:229)dets afgłrelse om det femte rammeprogram for det europ(cid:230)iske atomenergif(cid:230)llesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (KOM(97) 0439 endel. › 97/0119 COD › 97/ 0120 CNS) (1). Agter Europa-Kommissionen at sikre et sn(cid:230)vert indbyrdes samspil mellem rammeprogrammet og det euro- p(cid:230)iske samarbejde med tredjelande navnlig Eureca-programmet og Cost-programmet, samt p(cid:229) grundlag af geografiske analyser at udvikle en aktion omkring landene i Central- og (cid:216)steuropa, Middelhavsomr(cid:229)det, de nye uafh(cid:230)ngige lande, lande i Asien og Latinamerika, som har en dynamisk łkonomi, samt udviklingslandene og de industrialiserede tredjelande? (1) EFT C 291 af 25. 9. 1997, s. 15-16


title: QUESTION ECRITE no 1624/98 de Amedeo AMADEO à la Commission. Cinquième programme-cadre de la Communauté pour des actions de RDT (dotation financière)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
employment policy
higher education
innovation
quality of life
research and development
scientific research
small and medium-sized enterprises
technological change

text: C 31/62 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 5. 2. 1999 (1999/C 31/081) QUESTION (cid:201)CRITE E-1624/98 posØe par Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) la Commission (27 mai 1998) Objet: CinquiŁme programme-cadre de la CommunautØ pour des actions de RDT (dotation financiŁre) La question se rØfŁre au document de la Commission COM(97) 439 def. › 97/0119 COD › 97/0120 CNS (1). S(cid:146)agissant des «actions clØ», la Commission voudrait-elle: 1. 2. 3. 4. rØserver, dans chaque action clØ, une fourchette appropriØe de ressources aux activitØs de dØmonstration et d(cid:146)innovation et aux PME afin de promouvoir la dynamique recherche-innovation sur le marchØ; intØgrer et, partant, rationnaliser les contenus des actions clØ proposØes, en procØdant, autant que possible, (cid:224) des repositionnements appropriØs dans le cadre des programmes thØmatiques indiquØs par la Commission; identifier une dizaine d(cid:146)actions clØ Ømargeant au quatriŁme programme-cadre communautaire pour des actions de RDT et une action relevant du programme-cadre d(cid:146)Euratom, doter celles-ci de ressources financiŁres suffisantes, veiller (cid:224) leur capacitØ d(cid:146)absorption ainsi qu(cid:146)(cid:224) leur niveau d(cid:146)excellence scientifique et de perception stratØgique; lier l(cid:146)attribution de ressources financiŁres aux actions clØ aux rØsultats obtenus et constatØs afin d(cid:146)Øviter une sclØrose quinquennale ainsi qu(cid:146)un financement «contraint» d(cid:146)activitØs de RDT de faible niveau technolo- gique et peu innovatrices; 5. mettre en place des mØcanismes de gestion modernes, simples et transparents garantissant des coßts modØrØs et des dØlais administratifs plus courts, par le biais d(cid:146)une attribution prØcise des responsabilitØs et d(cid:146)une limitation de la bureaucratie dans le processus de dØcision, les dØcisions collØgiales n(cid:146)Øtant prises qu(cid:146)au plus haut niveau, en l(cid:146)occurrence celui de commissaire concernØ? (1) JO C 291 du 25. 9. 1997, p. 15-16. (1999/C 31/082) QUESTION (cid:201)CRITE E-1625/98 posØe par Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) la Commission (27 mai 1998) Objet: CinquiŁme programme-cadre communautaire pour des actions de RDT (dotation financiŁre) La question se rØfŁre (cid:224) la «proposition modifiØe de dØcision du Parlement europØen et du Conseil relative au cinquiŁme programme-cadre de la CommunautØ europØenne pour des actions de recherche, de dØveloppement technologique et de dØmonstration (1998-2002)» et (cid:224) la «proposition modifiØe de dØcision du Conseil relative au cinquiŁme programme-cadre de la CommunautØ europØenne de l(cid:146)Ønergie atomique (Euratom) pour des activitØs de recherche et d(cid:146)enseignement (1998-2002)» (COM(97) 439 def. › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1). La Commission voudrait-elle lier l(cid:146)attribution de ressources financiŁres au rØØquilibrage des actions d(cid:146)Øchange entre le monde acadØmique et le monde industriel, les universitØs et les PME, les grands centres de recherche, les laboratoires industriels et les PME? (1) JO C 291 du 25. 9. 1997, p. 15-16. (1999/C 31/083) QUESTION (cid:201)CRITE E-1626/98 posØe par Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) la Commission (27 mai 1998) Objet: CinquiŁme programme-cadre pour des actions de RDT (dotation financiŁre) La question se rØfŁre (cid:224) la «proposition modifiØe de dØcision du Parlement europØen et du Conseil relative au cinquiŁme programme-cadre de la CommunautØ europØenne pour des actions de recherche, de dØveloppement technologique et de dØmonstration (1998-2002)» et (cid:224) la «proposition modifiØe de dØcision du Conseil relative au cinquiŁme programme-cadre de la CommunautØ europØenne de l(cid:146)Ønergie atomique (Euratom) pour des activitØs de recherche et d(cid:146)enseignement (1998-2002)» (COM(97) 439 dØf. › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1)


title: WRITTEN QUESTION No. 1746/98 by Dominique SOUCHET to the Commission. Driftnets and Special Fishing Permits

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
fishing area
fishing net
fishing permit
fishing regulations
fishing vessel

formats: html print