title: Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000)

eurovoc_concepts:
EU programme
cultural cooperation
cultural policy
cultural relations
financing plan
project evaluation

formats: html pdf print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION ft •to # ft ft ft ft ^ft Bryssel den 06. 05. 1998 KOM(1998) 266 slutlig 98/0169 (COD) Meddelande från Europeiska kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén EUROPEISKA GEMENSKAPENS FÖRSTA RAMPROGRAM FÖR KULTUR (2000-2004) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000) (framlagt av kommissionen) FÖRSTA RAMPROGRAMMET FÖR KULTUR (2000-2004) Innehållsförteckning Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén Inledning En ny inriktning på kulturpolitiken Grunderna för ramprogrammet - gemenskapens uppgift och befogenheter på kulturområdet - utvärdering av gemenskapens verksamhet på kulturområdet - ett omfattande samråd Mål och medel för den nya inriktningen Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete En tydlig bakgrundsdokument från kommissionen. integrering av kulturen i gemenskapens verksamhet och politik. Ett MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén INLEDNING Genom det första ramprogrammet för kultur ges Europeiska unionen tillfälle att förnya sin politik för gemenskapens kulturella verksamhet och möta dagens utmaningar och förväntningar från unionsmedborgarna och de kulturverksamma. Den nya inriktningen är ett direkt svar på önskemål och krav i Europaparlamentets och rådets beslut av den 22 september 1997 om den europeiska kulturella verksamhetens framtid, där kommissionen anmodas att ^undersöka möjligheten av att utforma en vägledande, övergripande och öppen strategi for kulturell verksamhet, inbegripet bland annat skapandet av ett enda instrument för programmering och finansiering". Förslaget om en ny strategi läggs fram vid en tidpunkt då Europeiska unionen går in i en avgörande period i sin historia med genomförandet av den ekonomiska och monetära unionen och planerna på en utvidgning av hittills oöverträffad omfattning. Det omfattande samråd som kommissionen tog initiativ till när ramprogrammet skulle utarbetas har gett en klarare bild av kulturens roll och plats i de framtida utmaningarna för unionen. Medlemsstaterna, parlamentsledamöterna, kommissionen, de internationella organisationerna (Europarådet, Unesco) och de olika organisationerna på kulturområdet är alla eniga om att begreppet kultur inte längre bör begränsas till det som traditionellt betraktas som "finkultur" (musik, dans, teater, litteratur). Begreppet omfattar i dag även populärkulturen, industrin för masskultur och vardagskulturen. Det har utvidgats eftersom kulturen inte längre ses som en sidoaktivitet utan som en drivkraft i samhället och en faktor för kreativitet, livskraft, dialog och sammanhållning. Kulturen har därför ett nära samband med de viktiga samhällsfrågor som vi nu ställs inför: a Den europeiska uppbyggnaden går allt snabbare. Beslut har fattats om att införa euron, och Europeiska inleda den utvidgningsprocedur som på sikt kan leda till en union med 26 länder. Kulturinsatserna skall i det perspektivet bidra till ett europeiskt medborgarskap som grundas på kunskap, ömsesidig förståelse för kulturerna i Europa och medvetenhet om vad som förenar dem. i Luxemburg att rådet beslutade • Globaliseringen väcker avgörande frågor för alla kulturer. Kommer globaliseringen att berika våra kulturer, utsläta och banalisera dem, eller vidga deras uttrycksmöjligheter? Europeiska unionens ansvar och befogenheter gäller de europeiska medborgarna och kulturerna bland annat i de internationella sammanhang där förhållandet mellan globalisering och respekt för den kulturella mångfalden tas upp. Europeiska unionen skall bevara varje grupps kulturella identitet och rättigheter, så att medborgarna kan vara säkra på att unionen inte bidrar till att upplösa deras kulturella särart utan tvärtom garanterar att deras kultur kan leva vidare och utvecklas. • Informationssamhället och vad det informations- och kommunikationsteknik öppnar för nya realiteter och nya områden för kulturen (cyberkultur) och erbjuder viktiga möjligheter till ömsesidig kunskap, kulturdialog, innebär av ny idéutbyte och information om kulturellt skapande. Det bör påpekas att kulturella varor och tjänster har ett inneboende värde och att tekniken bidrar till målsättningarna i fråga om spridning av kulturen och främjande av kulturell och språklig mångfald. • i Luxemburg Sysselsättningens vikt betonades särskilt i samband med Europeiska rådets särskilda möte i november 1997, där det beslutades att driva all till förmån för sysselsättningen på ett mer systematiskt och gemenskapspolitik målinriktat tidigare. Det arbete som bedrivs inom kommissionen kring "kulturen, kulturbranscherna och sysselsättningen" bekräftar att den kulturella verksamheten har en betydande sysselsättningspotential som bör utnyttjas. sätt än de a Den sociala sammanhållningen är viktig med tanke på att arbetslöshet och social utsatthet försvagar banden i samhället och gör den sociala utslagningen till ett svårt problem, särskilt i städernas randområden. Social utslagning innebär också kulturell utslagning. I många fall fungerar kulturverksamheten som en integrationsfaktor som återger samhället. de Invandringsströmmarna har också medfört att de flesta städerna i Europa ställs inför en mångkulturell verklighet. Förmår våra samhällen åstadkomma en effektiv och tolerant social integrering eller avspeglar de en verklighet där olika kulturer ställs mot varandra utan egentliga bindningar dem emellan? Europeiska unionen måste verka för en integrering som bygger på grundläggande värden såsom mänskliga rättigheter, frihet, solidaritet och tolerans. utslagna, särskilt unga, plats en i I EN NY INRIKTNING PÅ KULTURPOLITIKEN Sedan Fördraget om Europeiska unionen undertecknades har gemenskapsinitiativ satts i gång, särskilt för att en rad a understryka att Europaprojektet inte begränsas till resultaten på det ekonomiska och monetära området utan berör hela den europeiska samhällsmodellen och kräver en större delaktighet från medborgarnas sida, • börja integrera kulturdimensionen i de beslut som har följder för kulturen, och bland annat se till att europeiskt skapande och europeisk kulturell och språklig mångfald respekteras i internationella sammanhang, • genomföra de tre program som uppmuntrar till kultursamarbete i fråga om (Ariadne- (Kalejdoskop-programmet), konstnärliga programmet) och kulturarv (Rafael-programmet), samt aktiviteter litteratur • utnyttja kopplingen mellan "kulturen, kulturbranscherna och sysselsättningen " i linje med kommissionens utredningar som påvisar kulturverksamhetens betydelse i samhället och den sysselsättningspotential som den erbjuder. Kulturen har stor betydelse för unionens framtida utveckling och är ett viktigt redskap för att möta dagens utmaningar. Därför måste gemenskapens kulturella verksamhet förnyas och förstärkas i enlighet med Agenda 2000, som antogs av kommissionen i juli 1997, och där utvecklingen och omorganisationen av gemenskapens inre politik ges hög prioritet. I Agenda 2000 understryks också kulturens betydelse för en framgångsrik utvidgningsprocess med länderna i Centraleuropa: "Kandidatländernas deltagande i gemenskapens verksamhet på kultur- och utbildningsområdet kommer att bidra till närmare bindningar med dessa länder och verka berikande för alla som deltar". Vad beträffar de finansiella behoven i samband med utvidgningen anges i Agenda 2000 att "Effekten av utvidgningen kommer att variera avsevärt mellan de olika programmen. Àven om det tjänar som en god utgångspunkt i flertalet program att utgifterna ökar i samma takt som de nyanslutna ländernas BNI, finns det dock några områden där behoven torde bli större. Detta gäller de program där folkmängd eller språkets utbredning är viktigare kriterier än BNI (bla. utbildning, kultur) ". Vid utarbetandet av det nya ramprogrammet för kultur under perioden 2000-2004 har erfarenheterna från den första fasen av gemenskapens kulturella verksamhet sedan 1994 och de mål och prioriteringar som uttalats av kommissionen, parlamentet och rådet beaktats. Ramprogrammet har sin grund i artikel 128 i fördraget och syftar till en övergripande och öppen syn på gemenskapens verksamhet med betydelse för kulturen. Det finns redan en mängd olika insatser, men de är ofta splittrade. Medborgarna får en missvisande bild av gemenskapen och kan inte rätt bedöma omfattningen av de krafter som ägnas åt kulturens bevarande och blomstring och åt kulturaspekterna i den europeiska uppbyggnaden. Den nya inriktningen på kulturområdet utgår från den övergripande och öppna synen. Den tar sig uttryck i två principer som ligger till grund för ramprogrammet: •1. Att rationalisera gemenskapens verksamhet till förmån för kulturen och sammanföra instrument för finansiering och programplanering som skulle följa på Ariadne- och Kalejdoskop-programmen och innebära att Rafael-programmet avslutas. inom ett samlat insatserna 2. Att tydligt integrera kulturen i gemenskapens verksamhet och politik. Det utvecklas närmare i ett bakgrundsdokument från kommissionen. II GRUNDERNA FÖR RAMPROGRAMMET Ramprogrammet för kultur bygger på den rättsliga grunden för den kulturella verksamheten, på ett omfattande samråd med kulturinstitutioner och kulturkretsar och på utvärderingen av de nuvarande kulturprogrammen (Rafael, Ariadne och Kalejdoskop). 1. Gemenskapens befogenheter på kulturområdet I inledningen till Fördraget om Europeiska unionen uttalar medlemsstaterna sin vilja att "övergå till en ny fas i den europeiska integrationsprocessen ", "stärka solidariteten mellan sina folk samtidigt som de respekterar deras historia, kultur och traditioner", samt "införa ett gemensamt unionsmedborgarskap för medborgarna i sina länder". "Principen" om en specifik kompetens på kulturområdet återfinns i artikel 3 p i EG-fördraget, där det fastställs att gemenskapens verksamhet skall omfatta "bidrag till. kulturens utveckling i medlemsstaterna". Genom artikel 128 i EG-fördraget får gemenskapen en särskild rättslig grund för sina insatser på kulturområdet. a) Områden för kulturinsatserna den skall respektera gemenskapen insatser på kulturområdet skall inte ersätta medlemsstaternas. Gemenskapens Europeiska kulturella mångfalden. Verksamhetsområdet utgörs av den europeiska dimensionen i de olika kulturerna i Europa, det vill säga gemensamma värden och inslag bland nationella och regionala kulturer. Detta anges uttryckligen två gånger i artikel 128, nämligen i 128. 1 där det fastställs att gemenskapen skall "framhäva det gemensamma kulturarvet" och i artikel 128. 2 där "det kulturarv som har europeisk betydelse" omnämns. samarbete. Gemenskapens Områdena anges i artikel 128. 2 (ömsesidig kunskap, kulturarv, kulturutbyte, konstnärligt och litterärt skapande). insatser inriktas främst skall på b) Den externa delen av kulturinsatserna På det externa området finns följande målsättningar för gemenskapens kulturinsatser eller insatser som påverkar kulturen: att respektera kulturella särdrag och kulturell mångfald, främja dialog och samarbete med andra kulturer i världen, bidra till att europeiska kulturer kommer till sin rätt i andra länder samt bidra till kulturell utveckling i utvecklingsländerna. Gemenskapens parter är i detta sammanhang medlemsstaterna, tredje land och internationella organisationer. Följande typer av överenskommelser kan nämnas: • Internationella handelsavtal som kan påverka kulturen. • Kulturavtal på grundval av artikel 128. 3 i fördraget. • Samarbetsavtal där en kulturdel ingår. c) Medel för kulturinsatserna Gemenskapens kulturinsatser har utgått från artikel 128. 5, där det fastställs att stimulansåtgärder, som dock inte får omfatta någon harmonisering, skall vidtas för att uppnå de mål som anges i artikel 128. Dessutom kan rådet enligt artikel 128 anta rekommendationer. De är inte bindande, men saknar inte helt rättslig verkan utan är användbara redskap för inriktningen av kulturlagstiftningen nationellt. I artikel 128. 4 fastställs dessutom att "gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag". Det är en mycket viktig bestämmelse som visar att de stater som undertecknat fördraget vill att kulturen skall räknas in bland unionens målsättningar. Den anger att gemenskapen är skyldig att ta hänsyn till kulturmålsättningarna i all sin verksamhet. Genom artikel 128. 4 ställs också större krav på gemenskapsinstitutionernas förmåga att förena de olika målsättningarna i fördraget när de beslutar om en åtgärd eller en rättsakt. Gemenskapen måste respektera detta krav när den utövar sina befogenheter, det må gälla gemenskapsrätten (etableringsrätt, fri rörlighet för personer och varor, konkurrens, gemensam handelspolitik) eller utformningen och genomförandet av åtgärder på angränsande politikområden. 2 Lärdomar av utvärderingen av gemenskapens kulturella verksamhet Ramprogrammet för kultur har föranlett kommissionen att göra två utvärderingar. Den första utvärderingen gällde genomförandet av den första generationen kulturprogram som gemenskapen genomfört på grundval av artikel 128, Kalejdoskop-programmet (beslut nr 719/96/EG av den 29 mars 1996) om konstnärliga och kulturella aktiviteter, Ariadne-programmet (beslut nr 2085/97/EG av den 6 oktober 1997) om böcker och läsning och Rafael-programmet (beslut nr 2228/97/EG av den 13 oktober 1997) om kulturarvet. Anslagen för programmen fastställdes till 26,5 miljoner ecu för Kalejdoskop (1996-1998), 7 miljoner ecu för Ariadne (1997-1998) och 30 miljoner ecu för Rafael (1997-2000) med en översyn efter halva programperioden. Programmen utgår från tre huvudlinjer: - Samarbete mellan de verksamma på kulturområdet i fråga, särskilt i fråga om utbyte av information, erfarenheter och kunnande. - Allmänhetens tillgång till kultur och dess deltagande i kulturaktiviteter av olika slag. - Framhävande av kulturellt skapande och av kulturarvet. Inräknat den försöksverksamhet som inleddes 1994 har närmare 9000 projekt lagts fram för kommissionen under perioden 1994-1997. Av dessa har 15 % mottagit ekonomiskt stöd från gemenskapen, det vill säga ungefär 1400 projekt (511 för Kalejdoskop, 488 för Ariadne och 392 för Rafael). a) Samarbete över gränserna Stödet har bidragit till att ett aktivt samarbete har utvecklats mellan sammanlagt mer än 3500 verksamma på kulturområdet. Antalet deltagare per projekt uppgick 1994 och 1995 till i genomsnitt cirka tre, men har ökat betydligt till fyra deltagare 1996 och sex 1997. 1 de flesta fallen har programmen dels lett till ett förstärkt samarbete på det nationella planet, dels till att samarbetet har utsträckts till andra medlemsstater. Museerna kan nämnas som exempel. 1 18 % av de fall som mottagit stöd fanns det redan ett gränsöverskridande samarbete. I 49 % av fallen bedrevs samarbetet endast nationellt från början men kunde utsträckas till andra länder. I 33 % av fallen kunde ett redan befintligt gränsöverskridande samarbete utsträckas till ännu flera medlemsstater. Totalt sett har gemenskapsstödet alltså haft ett reellt inflytande på samarbetet mellan museerna i mer än 80 % av fallen. b) Allmänhetens tillgång till kultur och dess deltagande i kulturaktiviteter En viktig aspekt på programmen rörde allmänhetens tillgång till kulturevenemang och kulturarv. För Kalejdoskop-programmets del har 70 % av de verksamma som fått del av stödet uppgivit att deras publik ökat. Inom Rafael-programmet har det blivit lättare att få tillgång till kulturen, till exempel genom att platser och samlingar som tidigare inte varit tillgängliga öppnats för allmänheten, eller genom skyltning, kataloger, internetsidor, cd-rom, med mera. Med tanke på att projekten pågår i tre år är det dock ännu inte möjligt att fullt ut bedöma åtgärdernas följder. Ariadne- programmet syftar till att förbättra allmänhetens tillgång till böcker och läsning, till exempel genom översättning av samtida litteratur (218 verk har översatts) eller genom olika befrämjande åtgärder. c) Framhävande av kulturellt skapande och av kulturarvet Totalt sett har programmen bidragit till att evenemang inom dans och teater (182 ), musik och opera (125), och andra sektorer (204) har kunnat utvecklas och göras kända. De har också möjliggjort en större spridning av litterära verk (218) och bevarande och restaurering av byggnader eller platser av betydelse för det europeiska kulturarvet (200). utan gemenskapsstödet för samarbete och erfarenhetsutbyte. Utan gemenskapsstödet för samarbete och erfarenhetsutbyte hade vissa av projekten inte kunnat slutföras på samma sätt. Brister i den första fasen av den kulturella verksamheten Insatserna på kulturområdet under perioden 1994-1998, särskilt inom Kalejdoskop-, Ariadne- och Rafael-programmen, har otvivelaktigt bidragit till starkare och mer omfattande partnerskap över gränserna (vilket motsvarande en faktisk förväntan hos de kulturverksamma) liksom till en bättre tillgång till kulturen för allmänhetens del och till en bättre kännedom om den kulturella verksamheten i Europa. Däremot har de inte lett till en tillräcklig strukturering av det framtida kulturella samarbetet, eftersom partnerskapen inte alltid blir varaktiga eller skapar nätverk. Lagstiftarnas ambition att omfatta en mycket bred verksamhet har medfört en viss splittring både i fråga om fördelning av medlen och planering av projekten. Därigenom blir gemenskapsstödet mindre synligt, även om en större koncentration av medlen har eftersträvats under de senaste åren för att stoppa den splittringstendens till 30 %, vilket dock som ibland kunnat konstateras. Stödnivån för projekten har ökats från 15 % av fortfarande är otillräckligt. Under kostnaderna perioden 1994-1998 uppgick gemenskapsstödet till i genomsnitt 38 000 ecu för Kalejdoskop, 8 500 ecu för Ariane och 72 000 ecu för Rafael. Det är låga belopp med tanke på att alla medlemsstaterna berörs av programmen. Gemenskapsstödet har allmänt sett haft en mer begränsad effekt än beräknat. Det kan förklaras av programmens art, av uppdelningen på olika områden som förhindrar synergieffekter dem mellan, samt av insatsernas blygsamma omfattning som har hämmat ett mer varaktigt samarbete. Samrådsprocessen har bekräftat detta omdöme. Den andra utvärderingen var en granskning av i vilken mån gemenskapens handlande och politik på olika områden tagit eller tar hänsyn till de kulturella aspekterna, och hur kulturmålsättningarna kunnat förenas med de målsättningar insatserna gällde. Resultatet redovisas i "Första rapporten om beaktandet av de verksamhet" kulturella (KOM(96) 160 slutlig) rådet och Regionkommittén. som har överlämnats till parlamentet, gemenskapernas Europeiska aspekterna i inte eller sällan I slutsatserna till rapporten konstaterar kommissionen att "även om det läggs betydande medel på kulturella aktiviteter eller aktiviteter med en kulturell dimension, hör de genomförda åtgärderna till ett bestämt politikområde som motsvarar de uppdrag gemenskapen har på kulturområdet". Kommissionen uttalar också sin föresats att se till att "mål och medel för varje instrument som har betydelse för kulturområdet skall vara förenliga med mål och medel för gemenskapens kulturpolitik i fastställandet och genomförandet av den i det syftet interna politiken". Kommissionen har antagit interna bestämmelser (beslut av den 10 oktober 1997). Ramprogrammet ger nu ett tillfälle att omsätta beslutsamheten i verkligheten, en beslutsamhet som också uttalats av parlamentet, rådet och Regionkommittén. 3 Resultaten av det omfattande samrådet När ramprogrammet skulle utarbetas tog kommissionen initiativ till ett omfattande samråd, sannolikt det bredaste samråd i kulturfrågor som någonsin ägt rum inom Europeiska unionen. Under det irländska ordförandeskapet (september 1996) liksom under det nederländska ordförandeskapet (april 1997) ordnades seminarier där framstående kulturpersonligheter till rådets och kommissionens överväganden. fick möjlighet att bidra Frågeformulär sändes till medlemsstaterna samt till medlemmarna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), Cypern, de associerade länderna i Central- och Östeuropa liksom till kulturorganisationer, i Europa, och enkäten fick en hög svarsfrekvens. Samrådsprocessen nådde en höjdpunkt vid det kulturforum för Eruopeiska unionen i Bryssel den 29 och 30 januari 1998 med deltagande av som ordnades kommissionen, parlamentet, medlemsstaterna, EES-ländema och de associerade länderna liksom ett stort antal organisationer och personer från kulturvärlden. Dessutom har parlamentet ordnat flera utfrågningar med kulturorganisationer där kommissionen har deltagit. Hänsyn har också tagits till arbete som utförts på senare tid inom Europarådet (Kulturen i centrum) och Unesco (Vår skapande mångfald, rapport av Perez de Cuellar). Samrådsprocessen har påvisat vissa gemensamma ståndpunkter och frågeställningar bland de berörda. De viktigaste budskapen kan sammanfattas i följande sju punkter: a Den första punkten rör innehållet i de nuvarande kulturprogrammen. Deltagarna har påpekat att programmen är för stela och har lett till en ytlig fördelning av otillräckliga medel. De långa och komplicerade byråkratiska förfarandena går inte ihop med de begränsade och kortsiktiga insatser som finansieringen avser. I nästa generation program måste insatserna koncentreras, en strukturering eftersträvas och en förenklad administration införas. Kommunikation och samarbete bör stimuleras i bättre strukturerade åtgärder. • Den andra punkten är att kulturen är viktig för den europeiska integrationen. "Kulturen spelar en central roll i den europeiska uppbyggnaden. Det tycks dock som om gemenskapen inte är tillräckligt medveten om de kulturer som utgör Europa, ett gemensamt kulturområde med öppenhet och mångfald. En sådan medvetenhet borde kunna utnyttjas för att främja den europeiska intregrationen. • Den tredje punkten är att kulturen alltmer framstår som en drivkraft för samhället och en källa till livskraft, dynamik och social utveckling. I det sammanhanget måste särskild uppmärksamhet ägnas åt den skapande verksamheten, som är oumbärlig i all kulturverksamhet. a Den fjärde punkten är att kulturen är av ett särskilt slag. Varor och tjänster på kulturområdet är inte vilka varor och tjänster som helst. De kan inte styras med sådana medel som är avsedda att reglera marknaderna. En styrning måste ta hänsyn till den kulturella mångfalden och främja skapandet. a Den femte punkten är att kulturen är ett särskilt lämpat medel för att förstärka inom unionen och stärka den sociala eller återskapa gemenskapskänslan sammanhållningen, i utsatta områden eller bland utslagna samhällsgrupper. Kultur, dialog och utbyte kan också lägga grunden för fred, vilket är ett av de främsta målen för den europeiska uppbyggnaden. i synnerhet • Den sjätte punkten är att kulturen har ett uppenbart värde inom gemenskapen, men att den är lika betydelsefull i unionens förbindelser internationellt. Kulturen är en tillgång i unionens utrikespolitik Det är dessutom viktigt att bibehålla banden mellan Europa och de miljontals européer som lever och verkar i andra länder. • Den sjunde punkten är att varje medborgare i Europa måste ha rätt att få tillgång till kulturen och att kunna ge uttryck för sin kreativitet. Erkännandet av rätten till kultur är i det sammanhanget en viktig målsättning. 10 III MÅLSÄTTNINGAR OCH MEDEL FÖR DEN NYA INRIKTNINGEN Gemenskapens nya strategi på kulturområdet omfattar ett begränsat antal allmänna målsättningar som motsvarar dess befogenheter på kulturområdet enligt i första hand artikel 128, nämligen att levandegöra det gemensamma kulturområdet för de europeiska medborgarna genom att lyfta fram vad deras kulturer har gemensamt, att respektera och främja den kulturella mångfalden, att se skapande verksamhet som en källa till hållbar utveckling i det kulturområde som är gemensamt för européerna, att låta kulturen bidra till den sociala sammanhållningen, samt att främja den europeiska kulturen i tredje land och föra en dialog med andra kulturer i världen. Som ett medel att uppnå målsättningarna lägger kommissionen fram: • ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete (2000-2004), samt • ett bakgrundsdokument om en tydlig integrering av de kulturella aspektema i gemenskapens verksamhet och politik. 1 Finansieringsinstrumentet Samarbetet på kulturområdet skall göras effektivare genom att omorganiseras och sammanföras i ett samlat instrument för finansiering och programplanering för perioden 2000-2004, avsett att ersätta de tre nuvarande kulturprogrammen (Kalejdoskop, Ariadne och Rafael). Nya medel för insatserna på kulturområdet utformas i enlighet med Agenda 2000 för att undvika att medlen splittras och åtgärderna blir otillräckliga. Gemenskapens stöd skall således leda till att projekt med verklig gemenskapsdimension genomförs och ger påtagligt resultat. Avsikten med programmet är att främja samarbete mellan konstnärer, andra verksamma på kulturområdet och kulturinstitutioner följande målsättningar: för att nå • ömsesidig kunskap om de europeiska folkens kultur och historia med påvisande av det gemensamma kulturarvet och främjande av kulturdialog. • Skapande, spridning över gränserna av kultur och rörlighet för konstnärer och verk. a Främjande av den kulturella mångfalden och utveckling av nya former av uttryck. • Kulturella bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen. • Framhävande av kulturarv av europeisk betydelse. a Främjande av europeiska kulturer internationellt och dialog med andra kulturer i världen. Med utgångspunkt från målsättningarna kommer kommissionen att regelbundet utforma sina prioriteringar. Insatser som kan få stöd är fleråriga samarbetsavtal på kulturområdet mellan kulturverksamma från flera medlemsstater, betydelsefulla gemenskapsomfattande eller internationella insatser samt nyskapande insatser i gemenskapen eller i tredje 11 om land. De ingår alla i förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete (2000-2004). En tydlig integrering av de kulturella aspekterna i gemenskapens verksamhet och politik Enligt artikel 128. 4 skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna i sin verksamhet. Kommissionen finner det därför lämpligt att för perioden 2000-2004 ange riktlinjer för hur de olika gemenskapsinsatserna och instrumenten som påverkar kulturen skall kunna göras synligare, mer verkningsfulla och mer samlade. Det är ett svar på önskemål som uttalats av de övriga gemenskapsinstitutionerna och av Regionkommittén efter det att meddelandet "Första rapporten om beaktandet av de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet" antogs av kommissionen den 18 april 1996 (KOM (96) 160 slutl). De kulturella aspekterna kan perioden 2000-2004 enligt följande tre handlingslinjer: integreras i gemenskapspolitiken under - Lagstiftning som gynnar kulturen. - En kulturell dimension i stödpolitiken. - Kulturens roll i gemenskapens internationella förbindelser. Handlingslinjerna beskrivs närmare i ett bakgrundsdokument frän kommissionen 12 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000) (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128. 5 första strecksatsen i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Regionkommitténs yttrande2, enligt det förfarandet som anges i artikel 189b i fördraget3, och med beaktande av följande: 1. Kulturen är en väsentlig del av den europeiska integrationen och den bidrar till att bekräfta den europeiska samhällsmodellens livskraft och att främja gemenskapen på det internationella planet. 2. Kulturen överskrider i allt högre grad sina traditionella områden och får allt större social och ekonomisk betydelse. Därför spelar kulturen en viktig roll i de nya globaliseringen, utmaningar ställs skapandet av informationssamhället, den sysselsättning. sammanhållningen och gemenskapen sociala såsom inför, som 3. Mot bakgrund av kulturens växande betydelse för det europeiska samhället och de utmaningar som gemenskapen möter inför 2000-talet är det viktigt att gemenskapens verksamhet på kulturområdet görs effektivare och mer samlad. Därför föreslås en enhetlig ram för programmering och inriktning för åren 2000-2004 där hänsyn tas till behovet av att beakta kulturfrågorna inom gemenskapens andra berörda politikområden. Rådet har i detta sammanhang genom sitt beslut av den 22 september 19974 anmodat kommissionen att lägga fram förslag om skapande av ett samlat instrument för programmering och finansiering i syfte att genomföra artikel 128. 4. För att medborgarna skall känna sig fullt delaktiga i och medverka till det europeiska samarbetet krävs att deras gemensamma kulturella värden och rötter 1 EGT 2 EGT 3 4 EGT C 305, 7. 10. 1997, s. l. 13 framhävs som ett nyckelelement i deras identitet och samhörighetskänsla i ett samhälle som grundas på frihet, demokrati, tolerans och solidaritet. Det är därför nödvändigt att skapa en bättre jämvikt mellan gemenskapens ekonomiska och kulturella aspekter så att dessa två områden kompletterar och förstärker varandra. 5. Fördraget har till uttalat syfte att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken och att bidra till kulturens blomstring i medlemsstaterna med respekt för deras nationella och regionala mångfald samtidigt som det gemensamma kulturarvet framhävs. 6. Gemenskapen har alltså förbundit sig att verka för att utveckla ett europeiskt gemensamt område för kultur som kännetecknas av öppenhet och mångfald och som grundas på respekt för subsidiaritetsprincipen, på samarbete mellan verksamma inom kulturområdet och på främjandet av en lagstiftning som bidrar till kulturella aktiviteter och ser till att kulturella olikheter respekteras. 7. För att detta gemensamma område för europeisk kultur skall bli verklighet måste kulturell verksamhet främjas och det kulturarv som är av europeisk betydelse framhävas. Vidare måste ömsesidig förståelse för de europeiska folkens kultur och historia skapas. För att sprida kunskap och stimulera kulturellt samarbete och skapande måste kulturutbyten gynnas. 8. I detta sammanhang bör ett vidgat samarbete mellan verksamma på kulturområdet främjas genom att de uppmuntras att sluta samarbetsavtal om gemensamma insatser. Vidare bör målgruppsinriktad verksamhet med starka europeiska inslag stödjas, liksom särskilda verksamheter och nyskapande verksamheter. Forum för utbyte och dialog kring ämnen av europeiskt intresse bör skapas. 9. Med kulturprogrammen Kalejdoskop, Ariadne och Rafael som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG5, Europaparlamentets och rådets beslut rådets beslut nr 2228/97/EG7 har ett första positivt steg tagits i riktning mot att genomföra gemenskapens kulturpolitik, men denna politik måste rationaliseras och förstärkas. Europaparlamentets 2085/97/EG6 respektive och nr 10. I enlighet med kommissionens meddelande Agenda 2000 bör den verksamhet som bedrivs på gemenskapsnivå effektiviseras, bland annat genom att koncentrera de resurser som finns tillgängliga till den interna politiken - dit kulturpolitiken hör - för att undvika att resurser ges till insatser som inte kan ge resultat av verklig betydelse. Följaktligen bör gemenskapens verksamhet på kulturområdet vara inriktad på att inom det gemensamma europeiska området för kultur genomföra projekt med en gemenskapsdimension, synliga för medborgarna och med reell genomslagskraft. 11. Hänsyn bör tas till de erfarenheter som finns, särskilt genom utvärderingen av "första generationens" kulturprogram, det omfattande samrådet med alla berörda 5 EGTL 99, 20. 4. 1996, s. 20, 6 EGTL291,24. 10. 1997, s. 26. 7 EGTL305, 8. 11. 1997, s. 31. 14 parter och resultaten från Europeiska unionens kulturforum den 29 och 30 januari 1998. 12. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21 och 23 juni 1993 begärdes att gemenskapsprogrammen skulle öppnas för deltagande av de länder i Central- och Östeuropa slutit associationsavtal med gemenskapen. Gemenskapen har vidare slutit samarbetsavtal med vissa tredje länder som omfattar kulturella frågor. som 13. I detta beslut fastställs finansieringsramarna för programmets hela varaktighet som utgör referensbeloppet för den budgetansvariga myndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådet och kommissionens förklaring8 av den 6 mars 1995. 14. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen såsom de kommer till uttryck i artikel 3 b i fördraget kan målet för den planerade åtgärden, nämligen skapandet av ett samlat dokument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna. Detta mål kan därför med hänsyn till den föreslagna åtgärdens räckvidd och verkningar bättre upnås på gemenskapsnivå. Beslutet skall begränsas till minsta möjliga antal åtgärder för att detta mål skall uppnås och inte gå utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål. 15. Med beaktande av att detta program bör vara det enda gemenskapsprogrammet från och med år 2000 bör beslut nr 2228/97/EG upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Varaktighet och syfte Härmed upprättas ett samlat instrument för programplanering och finansiering, för gemenskapens verksamhet på kulturområdet, kallat "programmet Kultur 2000" för perioden från och med den 1 januari 2000 till och med den 31 december 2004. Programmet Kultur 2000 skall bidra till att skapa ett gemensamt europeiskt område för kultur genom att främja samarbete mellan konstnärer, övriga verksamma på kulturområdet och kulturinstitutioner i medlemsstaterna i syfte att uppfylla följande särskilda mål, nämligen att främja a) de europeiska folkens kunskap om varandras kultur och historia genom att framhäva det gemensamma kulturarvet och skapa kulturell dialog, EGT C 102,4. 4. 1996, s. 4. 15 b) c) d) e) f) kulturellt skapande och spridning över gränserna av kultur samt rörlighet för konstnärer och verk, kulturell mångfald och nya former av kultur, kulturens bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen, framhävande av kulturarv som har europeisk betydelse, europeisk kultur i tredje land och dialog med andra kulturer i världen. Programmet Kultur 2000 skall främja en effektiv samordning med insatser som har betydelse för kulturen inom gemenskapens övriga politikområden. Artikel 2 Olika slag av insatser på kulturområdet De särskilda målen i artikel 1 skall förverkligas genom följande insatser: a) b) c) Integrerade samarbetsavtal. insatser inom ramen för fleråriga, strukturerade kulturella Större insatser på europeisk och/eller internationell nivå. Särskilda nyskapande och/eller experimentella och/eller i tredje land. insatser inom gemenskapen Insatserna och deras genomförande beskrivs i bilagan. Artikel 3 Budget Anslaget för att genomföra programmet Kultur 2000 under den period som anges i artikel 1 skall uppgå till 167 miljoner ecu. Medlen skall anslås årligen av den budgetansvariga myndigheten inom budgetplanens ramar. Utan att det påverkar tillämpningen av de avtal och konventioner till vilka gemenskapen är fördragsslutande part skall de organ eller företag som erhåller stöd från programmet Kultur 2000 i medlemsstaterna, antingen direkt eller genom majoritetsinnehav. stå under kontroll av medlemsstaterna eller av medborgare 16 Artikel 4 Genomförande Kommissionen är ansvarig för att genomföra programmet Kultur 2000. Kommissionen skall biträdas av en rådgivande kommitté som består av företrädare för medlemsstaterna. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. Yttrandet skall protokollföras och, dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin åsikt tagen till protokollet. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. Artikel 5 Tredje land och internationella organisationer Programmet Kultur 2000 är öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet liksom för deltagande av Cypern och de associerade länderna i Centraleuropa på de villkor som fastställs i associationsavtalen eller i de tilläggsprotokoll till associationsavtalen om deltagande i gemenskapsprogram som slutits eller kommer att slutas med dessa länder. Programmet Kultur 2000 är likaledes. Programmet Kultur 2000 är också öppet för samarbete med andra tredje länder, som slutit associations- eller samarbetsavtal som innehåller kulturklausuler, genom extra anslag som tilldelas efter överenskommelse med dessa länder. För att genomföra sådana insatser som avses i artikel 2, tillåter programmet Kultur 2000 samarbete med behöriga internationella organisationer på kulturområdet som Unesco eller Europarådet på grundval av likvärdiga bidrag och med hänsyn tagen till varje institutions eller organisations egna regler. Artikel 6 Utvärdering Kommissionen skall under år 2003 till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén överlämna en detaljerad utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts genom programmet Kultur 2000 i förhållande till de mål som uppställts, i förekommande fall åtföljd av ett förslag till ändring av detta beslut. När programmet genomförts skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén överlämna en rapport om genomförandet av programmet Kultur 2000. 17 Artikel 7 Upphävande Beslut nr 2228/97/EG skall upphöra att gälla med verkan från den 1 januari 2000. Artikel 8 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2000. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 18 BILAGA Programmet Kultur 2000 syftar till att uppmuntra kulturellt skapande samt kunskap om och spridning av de europeiska folkens kultur, bland annat i form av musik, litteratur, sccnkonst, arkitektur, kulturföremål och nya former av kultur, genom att uppmuntra kulturorganisationer, kulturinstitutioner och andra verksamma på kulturområdet och genom att stödja verksamhet som genom sin bredd och sin europeiska karaktär främjar den mångfacetterade europeiska kulturen såväl inom som utom Europeiska unionen. Kommissionen skall regelbundet fastställa de prioriteringar som är nödvändiga för att genomföra programmet. I BESKRIVNING AV INSATSERNA 1. Insatser inom ramen for fleråriga, strukturerade kulturella samarbetsavtal över gränserna skall främja närmande Kommissionen arbete mellan kulturorganisationer, kulturinstitutioner och övriga verksamma på kulturområdet i olika medlemsstater i syfte att genomföra strukturerade fleråriga insatser såväl inom som utom gemenskapen. De föreslagna kulturella samarbetsavtalen skall ha en längsta löptid på tre år och innefatta alla eller några av följande insatser: gemensamt och • Samproduktioner och andra breda kulturevenemang (t. ex. utställningar och festivaler), inom bland annat scenkonsten, litteraturen och kulturarvet, som görs tillgängliga för så många unionsmedborgare som möjligt. • Kulturevenemang (scenkonst, plastisk och visuell konst samt kulturarv) inom gemenskapen för att sprida bättre kännedom om europeisk kultur. a Insatser som förenar flera kulturformer, och särskilt - integrerade, gränsöverskridande projekt som förenar t. ex. kulturellt skapande, kulturarv och ny teknik, som har till syfte att framhäva platser, byggnader, kulturmiljöer, evenemang eller manifestationer och som kräver betydande investeringar. - kulturverksamhet med syfte att öka kulturens dynamiska effekter på ekonomin genom att involvera hela eller delar av den skapande processen, från idé till färdig produktion, och alla de yrkesgrupper som är inblandade (från konstnärer till teknisk personal). • Insatser som syftar till att öka kulturarbetares (konstnärer, konservatorer, museianställda, osv. ) utbildningsnivå och rörlighet, såväl teoretiskt som praktiskt, bl. a. genom att lära dem att använda ny teknik. 19 • Insatser för att framhäva rikedomen och mångfalden hos kulturarvet (arkitektur, kulturföremål samt immateriella kulturtillgångar) för medborgarna, för att sprida kännedom om européernas gemensamma kulturella värden och deras ursprung samt för att öka de europeiska folkens ömsesidiga kunskap om kultur och historia (forskning, medvetandegörande, utbildning, och kunskapsspridning, seminarier, kongresser och kulturmöten om ämnen av vikt för kulturen). främja kulturell dialog Gemenskapens stöd skall ges efter det att den kommitté som avses i artikel 4 i detta beslut har yttrat sig och skall ha till syfte att genomföra "kulturella samarbetsavtal ". Förutom att bidra till projektets finansiering är stödet avsett att täcka kostnaderna för etablering av ett varaktigt, flerårigt samarbete i en form som är juridiskt erkänd i någon av unionens medlemsstater. För att ett samarbetsavtal skall kunna erhålla stöd, krävs att aktörer från minst sju stater som deltar i programmet Kultur 2000 medverkar i de insatser som projektet avser. Gemenskapens stöd får inte överstiga 60 % av det kulturella samarbetsavtalets budget. Stödet får inte vara lägre än 200 000 ecu per år och inte vara högre än 350 000 ecu per år. Detta stöd kan ökas med högst 20 % för att täcka igångsättningskostnader och kostnader för att förvalta samarbetsavtalet. 2 Större insatser Insatser med betydande omfattning och räckvidd och med påtaglig genomslagskraft bland gemenskapens medborgare som skall höja deras medvetenhet om att tillhöra samma gemenskap, samt för att sprida kunskap om Europas kulturella mångfald. Bland dessa insatser ingår o evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, där urvalsförfarandet sker enligt rådets och Europaparlamentets beslut av den. , a en ny festival, Europeiska unionens kulturfestival, ägnad åt scenkonsten, i det land som innehar ordförandeskapet i unionen, • av "Europeiska dagar" vid införandet internationella kulturmanifestationer, så att konstnärer och intellektuella från medlemsstater och till programmet associerade länder får möjlighet att delta i manifestationerna, större vissa • framhävande av ett evenemang, ett monument eller en kulturmiljö inom unionen som återspeglar en gemensam kulturströmning av europeisk betydelse och är av starkt symboliskt värde och tillgänglig för allmänheten, • erkännande av stora kulturpersonligheter, 20 • uppmuntrande av en kulturell dialog såväl utom som inom gemenskapen genom ett kulturforum för Europeiska unionen, • sändning över gränserna större av informationssamhällets nya teknik, inklusive sändning över gränserna av kulturella evenemang (debatter, konstnärliga framträdanden, verk) via television (stöd till mottagning, översättning, dubbning, undertexter, etc), evenemang med hjälp av • anordnande av nyskapande evenemang som förenar utbildning, konst och kultur. Gemenskapens stöd får inte vara lägre än 200 000 ecu per år och inte vara högre än 1 miljon ecu per år. 3. Särskida insatser Gemenskapen skall årligen stödja samarbete mellan verksamma på kulturområdet i de olika medlemsstaterna på grundval av prioritetskriterier som fastställts efter det att den kommitté som avses i artikel 4 i detta beslut har yttrat sig. Dessa insatser, som skall omfatta verksamma i minst fyra medlemsstater, skall vara av innovativ och experimentell natur och avse bland annat följande: • Uppmuntra uppkomst och spridning av nya kulturformer vid sidan om de traditionella, t. ex. miljö-, solidaritets-, vetenskaps- och fredskultur. • Möjliggöra både en bättre tillgång till och ett större deltagande i kulturlivet för Europas medborgare, inklusive de mest utsatta grupperna och ungdomar, oavsett social och regional tillhörighet. • Främja skapandet av multimediaverktyg som är anpassade till olika målgrupper för att göra det europeiska konstnärliga skapandet och kulturarvet mer känt och mer allmänt tillgängligt. a Uppmuntra initiativ, utbyte av erfarenheter och samarbete mellan kulturella och socio-kulturella aktörer som är verksamma inom området för social integration och särskilt bland ungdomar. a Främja spridning av europeisk kultur i tredje land genom att uppmuntra samarbete mellan medlemsstaternas kulturinstitut och/eller andra kulturföreträdare i tredje land kring ämnen av europeiskt intresse. Gemenskapens stöd får inte vara lägre än 50 000 ecu per år och inte vara högre än 100 000 ecu per år. 21 II SAMORDNING MED ANDRA GEMENSKAPSINSTRUMENT AV BETYDELSE FÖR KULTURLIVET Programmet Kultur 2000 skall genom samarbetsavtalen och de större och specifika insatserna stå som garant för att samordning sker med andra gemenskapsinstrument med betydelse för kulturen. Detta skall göras bland annat för att gynna och organisera samverkan mellan sektorer som har gemensamma och sammanstrålande intressen, t. ex. - kultur och turism (genom kulturturism), - kultur och utbildning (bland annat genom att på grundskolor och gymnasieskolor presentera audiovisuella och multimediala produkter om den europeiska kulturen, med kommentarer av konstnärer), - kultur och sysselsättning genom att gynna skapandet av arbetstillfällen inom kulturområdet, särskilt inom ny kultur, - kultur och yttre förbindelser, - kulturstatistik för att på gemenskapsnivå kunna utbyta statistiska uppgifter. III INFORMATION Mottagare av gemenskapsstöd skall uttryckligen nämna stödet på tydligast möjliga sätt vid varje tillfälle som information ges om det projekt som inletts eller genomförts. IV TEKNISKT BISTÅND OCH KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER för vilka Vid genomförandet av programmet Kultur 2000 kan kommissionen anlita organ för tekniskt bistånd, i programmets finansieringen finansieringsramar. Kommissionen kan även på samma villkor anlita experter eller expertnätverk. Den kan dessutom utföra sådana utvärderingar eller anordna sådana som kan underlätta seminarier, möten eller andra expertsammankomster genomförandet av programmet. Kommissionen kan också vidta olika åtgärder för information, publicering och spridning. skall ingå V KONTAKTPUNKTER Kommissionen och medlemsstaterna skall organisera och öka det ömsesidiga informationsutbyte som behövs för att genomföra programmet Kultur 2000; detta skall ske genom kulturella kontaktpunkter vars uppgift är att - sprida kännedom om programmet Kultur 2000, 22 uppmuntra yrkesverksamma att delta i insatserna, upprätthålla löpande kontakt med stödinstitutioner i medlemsstaterna så att insatserna inom ramen för programmet Kultur 2000 och nationella stödåtgärder kan komplettera varandra. 23 EN TYDLIG INTEGRERING AV KULTUREN I GEMENSKAPENS VERKSAMHET OCH POLITIK Bakgrundsdokument från kommissionen Gemenskapen skall enligt artikel 128. 4 i EG-fördraget beakta de kulturella aspekterna i sin verksamhet. Den skall också förena målsättningarna för sina åtgärder med de kulturella målsättningarna (kommissionens beslut av den 17 oktober 1997), särskilt när det gäller att respektera den kulturella mångfalden, uppmuntra till skapande och kulturell utveckling, samt att bidra till samarbete och utbyte på kulturområdet. Kommissionens riktlinjer för hur de kulturella aspekterna kan integreras i gemenskapens verksamhet och politik under perioden 2000-2004 kan sammanfattas i tre handlingslinjer: - Ett lagstiftningsklimat som gynnar kulturen. - En kulturell dimension i stödpolitiken. - Kulturens roll i gemenskapens yttre förbindelser. 1. ETT LAGSTIFTNINGSKLIMAT SOM GYNNAR KULTUREN Flera områden som rör kulturen omfattas av bestämmelser eller beslut på gemenskapsnivå, vars målsättningar sammanfaller med de ovannämnda. A Att främja den kulturella mångfalden Människans behov att få sin kulturella identitet bekräftad och respekterad är särskilt starkt i en tid av ökande globalisering, som kan uppfattas som en orsak till kulturell och språklig utslätning eller till och med banalisering. Den europeiska gemenskapen består av skilda och olikartade kulturer som under seklernas lopp berikat varandra, och den kulturella mångfald som råder inom detta öppna område kommer självfallet även fortsättningsvis att respekteras. Respekten för den kulturella mångfalden är en förpliktelse enligt Fördraget om Europeiska unionen (artikel 3 p och artikel 128. 1 i EG-fördraget) och skyldigheten förstärks genom Amsterdamfördraget, där lydelsen i artikel 128. 4 ändras till följande: "Gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta förslag, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald". Även domstolen fäster vikt vid de särskilda behov som kan uppstå för att bevara och levandegöra den kulturella identiteten. Domstolen har till exempel yttrat att "det inte strider mot bestämmelserna ifördraget att föra en politik som syftar till att bevara och främja språket i en medlemsstat" (Groener-målet) och att "syftet att bevara och levandegöra det nationella konstnärliga och historiska kulturarvet" kan vara av allmänt intresse och berättiga vissa inskränkningar av den fria rörligheten för tjänster (turistguide-målet). 24 Politiken för böcker och läsning I sitt beslut av den 22 september 1997 (97/C305/02) om gränsöverskridande fasta bokpriser inom europeiska språkområden uppmanade rådet kommissionen "att undersöka vilken betydelse artikel 128. 4 har för genomförandet av de artiklar i jordraget som han gälla gränsöverskridande fasta bokpriser och i förekommande fall ange på vilka sätt bestämmelser/avtal om fasta bokpriser inom homogena språkområden kan möjliggöras " Kommissionen har inlett en grundlig utredning av frågan om prissättning på böcker och av hur skapande och spridning skall kunna uppmuntras. På grundval av detta kommer den att avgöra om det behövs ett särskilt initiativ på området. Offentligt Stöd till kulturen I artikel 92. 3 d anges att "stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet om sådant stöd inte påverker handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset " kan anses förenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen beslutar i varje enskilt fall om huruvida det undantag som föreskrivs i artikel 92. 3 skall tillämpas på det förbud mot stöd som avses i artikel 92. 1. När den fattar sina beslut tar den hänsyn till de särskilda villkoren i varje fall och för varje berörd marknad genom att de kulturella mål som eftersträvas tas i beaktande. Kommissionen avser att anta riktlinjer för stöd inom denna sektor. Skydd av naturminnen eller kulturmiljöer Naturminnen som har vidareutvecklats av människor avspeglar en kultur. Kulturmiljöer eller landskap är platser som utmärks av sin skönhet (konstnärligt eller pittoreskt), sin användning (vetenskapligt) eller genom de händelser som utspelat sig där (historiskt eller enligt myterna). Gemenskapen måste garantera att sådana minnesmärken eller miljöer respekteras i alla strukturinsatser och ge utrymme för den kulturella mångfalden. En rekommendation på grundval av artikel 128 vore tänkbar i detta syfte. Den audiovisuella politiken Vid tillämpningen av direktivet "television utan gränser" ägnas särskild uppmärksamhet åt bestämmelserna om respekten för verken (reglering av reklaminslag) och för den kulturella och språkliga mångfalden via olika insatser för att främja audiovisuella verk. Under år 2002 kommer åtgärdernas följder att utvärderas. 25 B Att uppmuntra skapande och kulturell utveckling Skapandet intar en oundgänglig plats i all kulturell verksamhet. Det ger näring och kraft ät samhället och stimulerar medborgarnas kulturvanor. Det är också i allt högre grad en faktor för sysselsättningen. Gemenskapen är medveten om konstnärernas viktiga roll och avser att främja skapande och kulturell utveckling. Det är ett perspektiv som beaktas vid utövningen av gemenskapens befogenheter på flera områden. Upphovsrätt och närstående rättigheter På internationell nivå antogs nyligen internationella skyddsnormer i två nya WIPO- fördrag9på området för immateriell äganderätt. Förhandlingar pågår för närvarande om två protokoll till fördragen, som berör databaser respektive utövning och produktion på det audiovisuella området. På gemenskapsplanet antog kommissionen den 10 december 199710 ett förslag till direktiv "om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället ", där flera av de skyldigheter som ingåtts internationellt på senare tid infördes i gemenskapens rättsordning. Initiativet omfattar flera aspekter av upphovsrätten och de närstående rättigheterna såsom mångfaldiganderätten, rätten till överföring till allmänheten, det rättsliga integritetsskyddet för tekniska system för identifikation och skydd samt spridningsrätten, inbegripet principen om konsumtion av rättigheter. Till skillnad från de två WlPO-fördragen täcker direktivförslaget även det audiovisuella området. Direktivförslaget omfattar inte upphovsmännens ideella rättigheter, harmonisering av bestämmelser om privatkopiering, rätten till digital radiosändning, ansvarsfrågor eller tillämplig rätt. Det planerade direktivet om elektronisk handel planeras innefatta övergripande ansvarsfrågor, särskilt ansvar för överträdelser av upphovsrätten. För närvarande planeras förslaget inte omfatta frågor om tillämplig rätt, särskilt för upphovsrättsinnehavaren. Ett förslag till rekommendation om de ideella rättigheterna skulle kunna läggas fram på grundval av artikel 128. 5 i syfte att skydda upphovsmännen och deras verk. Ett nytt direktiv om harmonisering fråga om följerätt till förmån för i upphovsmannen till originalkonstverk (EGT C 178, 21. 6. 1996) behandlas för närvarande av rådet och Europaparlamentet, och ett ändrat förslag antogs av kommissionen den 13 mars 1998. Syftet är att ge upphovsmannen rätt till ekonomisk ersättning vid vidareförsäljning via konsthandlare, försäljningsansvariga eller offentliga auktionsförrättare. ett originalverk av Fördragen antogs av den diplomatiska konferens om upphovsrätt och närstående rättigheter som organiserades i Genève den 20 december 1996 av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO). KOM(97) 628, 10. 12. 1997. 10 28 Beskattning av varor och tjänster på kulturområdet i enlighet med direktiv Medlemsstaterna kan tillämpa en lägre mervärdesskattesats på de flesta varor och tjänster på kulturområdet (böcker, upphovsrätter och närstående rättigheter, utställningar, biobesök, inträdesavgifter på museer, teatrar, televisionstjänster med mera) 1992. Beskattningen av kulturföremål har gett upphov till en diskussion som rör och lägre mervärdesskattesats tillämpningen multimediamateriel, och dels för bevarande och restaurering av kulturarvsföremål. Kommissionen avser att uppmärksamma dessa frågor när den utarbetar sitt arbetsprogram för införande av ett nytt gemensamt mervärdesskattesystem och för en modernisering av det nuvarande mervärdesskattesystemet. av den oktober skivor 92/77 dels för en av 19 Företagssponsring Frågan om företagssponsring och mecenatskap hör delvis samman med den direkta beskattningen. Det bör alltså skapas ett gynnsamt klimat på europeisk nivå för sponsring och mecenatskap med främjande av utbyte och spridning av information om nationella skattemässiga åtgärder till förmån för sponsring och mecenatskap på kulturområdet. En gemenskapsrekommendation skulle kunna utarbetas på grundval av artikel 128. 4 som riktlinje för medlemsstaternas bestämmelser. C Att medverka till samarbete och utbyte på kulturområdet Den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital är en av grundstenarna i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Den är avgörande för om européernas och vidareutvecklas. I det avseendet behöver vidare framsteg göras på följande två områden: gemensamma kulturområde förverkligas kunna skall Fri rörlighet för yrkesverksamma inom kultursektorn Kommissionen har inrättat en högnivågrupp som skall utreda vilka svårigheter medborgarna ställs inför när de vill utöva sin rätt att bosätta sig och arbeta i en annan medlemsstat. I gruppens rapport som lämnades till kommissionen den 18 mars 1997 påvisas de problem som bland andra konstnärer och andra kulturverksamma stöter på när de utövar sin rätt till fri rörlighet. De yrkesverksamma hindras ofta av snåriga och tidskrävande procedurer för vistelser som i många fall är kortvariga. I rapportens slutsatser framhävs vikten av att underlätta den fria rörligheten för de kulturverksamma, och särskilda åtgärder efterlyses för att i högre grad beakta den särskilda situation som konstnärer och andra kulturverksamma befinner sig i. Kommissionen kommer att göra en detaljerad utredning av vilka hinder som återstår 27 för konstnärers och andra kulturverksammas fria rörlighet över gränserna och om nödvändigt vidta åtgärder för att avlägsna dem. Fri rörlighet för varor och tjänster på kulturområdet Rättsakter har antagits på gemenskapsnivå för att förhindra olaglig handel med kulturföremål på den inre marknaden och skydda medlemsstaternas nationella skatter. Bestämmelserna avser export av kulturföremål11 och återlämnande av territorium12. kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats Samarbetet mellan kulturförvaltningar och andra behöriga myndigheter måste utvecklas på gemenskapsnivå för att skydda nationalskatterna i unionen. Kommissionen kommer att fortsätta sina insatser för att främja ett sådant samarbete. 2 DEN KULTURELLA DIMENSIONEN I DEN INRE POLITIKEN I denna andra del redogörs närmare för sambandet mellan kulturen och den övriga inre politiken - de angränsande politikområdena - som gemenskapen för, och en enhetlighet eftersträvas mellan målen och medlen för de gemenskapsintrument som har betydelse för kulturen å ena sidan och gemenskapens kulturella verksamhet å den andra. Olika handlingslinjer föreslås för att förbättra såväl intregreringen av kulturen i emellan. Integreringen gäller de aspekter av kulturen som kan påverkas av den inre politiken, särskilt kulturutveckling och kulturens roll i den fysiska planeringen, utbildning och kunskapsspridning. gemenskapsinstrumenten samordningen dem som A Kulturutveckling och kulturens roll i den fysiska planeringen Flera av gemenskapens politikområden bidrar till den kulturella utvecklingen och gynnar en balanserad och hållbar användning av kulturen i gemenskapen. Insatserna kommer att förstärkas under perioden 2000-2004. Forskning och teknisk utveckling spelar en avgörande roll för att främja skapande, tillväxt och sysselsättning inom kultursektorn, och hör nära samman med utbildning, turism, medier och fritid. I det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling13 (1999-2002), som för närvarande behandlas av rådet och Europaparlamentet föreslås lösningar som 1 ' Rådets förordning (EEG) nr 3911/92 av den 9 december 1992, kompletterad av förordning nr 752/93 av den 30 mars 1993. 12 Rådets direktiv 93/7/EEG av den 15 mars 1993. 13 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska teknisk utveckling och demonstration gemenskapens verksamhet (1998-2002), interinstitutionellt aktnummer 97/0119 (COD) av den 6 februari 1998. inom området forskning, 28 svar på medborgarnas förväntningar inför det kommande seklet. Kommissionens förslag till femte ramprogram är avsett att stimulera och utveckla forskning och utveckling på kulturområdet med hjälp av särskilda program och nyckelåtgärder. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till sådana program och åtgärder. Två tematiska program berör kulturen mer specifikt: - "Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" innehåller nyckelåtgärden "Morgondagens stad och kulturarvet". Syftet är en harmonisk utveckling av människornas liv i städerna genom en global miljöstrategi och avancerade förvaltningsmodeller som förenar en ökning av livskvaliteten, återställer social jämvikt samt skyddar och förvaltar kulturarvet så att dess samhällsekonomiska möjligheter i fråga om sysselsättning och turism kan utnyttjas på ett hållbart sätt. - "Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle" omfattar aspekter som rör kulturen. Nyckelåtgärden "Multimedieinnehåll och redskap" har som mål att göra informationssamhällets tjänster och produkter mer funktionella, användarvänliga och accepterade för att främja den språkliga och kulturella mångfalden, levandegöra det europeiska kulturarvet, stimulera skapandet och göra utbildningssystemen mer effektiva, särskilt i fråga om vidareutbildning. Det bör påpekas att innehålls- och informationsbranschen spelar en allt viktigare roll ekonomiskt, och att de europeiska producenterna bör ges gynnsamma villkor för att kunna behålla eller förbättra sin konkurrenssituation. Det är särskilt viktigt när det gäller Europeiska unionens audiovisuella industri och den kulturella verksamheten på förlagsområdet samt för musik och kulturarv. Europas ledande position på området måste befästas och dess kreativitet och kultur gynnas. Allmänt sett innefattas de samhällsekonomiska frågorna i det femte ramprogrammet i en nyckelåtgärd. Den kulturella inom den övergripande forskningen och dimensionen är en aspekt av den samhällsekonomiska forskningen, och särskild uppmärksamhet skall ägnas åt den europeiska integrationsprocessen, globaliseringen och den tekniska utvecklingen inom information och kommunikation. Strukturpolitiken erbjuder avsevärda möjligheter att främja kulturell utveckling och ta hänsyn till kulturen i den fysiska planeringen. Kommissionen avser att vid genomförandet av strukturpolitiken under den nya programplaneringsperioden (2000-2004) beakta slutsatserna i sitt meddelande "Sammanhållningspolitik och kultur - Ett bidrag till sysselsättningen"14 och därvid behandla kulturen som en fullvärdig del i strategierna för regional och lokal utveckling. Strukturfondernas stöd till kulturen kommer att bidra till utvecklingen av kulturarvet och till produktiva investeringar i kulturbranschen och i olika kulturprodukter. 14 KOM(96) 512 slutlig 29 En tydlig kulturell dimension kan därigenom införas i de operativa programmen för regionerna och i programmen för gemenskapsinitiativ15. Kulturen kan beaktas när nya riktlinjer utformas för strukturfonderna, och projekt av kulturell art kan komma i fråga för stöd om de är sysselsättningsskapande och ingår i strategierna för regional eller lokal utveckling. Politiken för landsbygdsutveckling syftar till att främja mångfalden i verksamheten på landsbygden och skall beakta de möjligheter som de kulturella aktiviteterna erbjuder. Projekten kan omfatta följande områden: främjande av den lokala identiteten, utnyttjande av det inhemska kulturarvet i ett hållbart perspektiv (kulturföremål, infrastruktur på folklore, språk med mera) ny permanent kulturområdet (ekomuséer, kulturcentra osv) och särskilda kulturella aktiviteter. Inom turismen har de flesta gemenskapsinitiativen hittills grundats på rådets beslut 92/421/EEG där det fastställs att gemenskapens insats "är avsedd både att framhäva kulturarvet för turisterna och att främja ökade kunskaper om kultur, tradtitoner och levnadssätt i Europa". I beslutet betonas särskilt den nära kopplingen mellan turism och kultur, och särskilt mellan turism och kulturarv. 30 % av alla turistresor beräknas vara av kulturell art. Gemenskapens roll i detta avseende är att bidra med en europeisk dimension till turismen genom att stödja särskilt utbyte av information, kunskaper och god praxis genom projekt över gränserna. Åtgärdsområdena ingår i det första fleråriga programmet för europeisk turism, Philoxenia (1997-2000), som föreslagits av kommissionen men som ännu inte antagits av rådet. B Utbildning och kunskapsspridning Yrkesutbildningen påverkar också indirekt kulturområdet genom den socialpolitik som gemenskapen bedriver inom Europeiska socialfonden och genom andra initiativ för sysselsättningen. I den mångfald åtgärder som ingår i ESF berör vissa yrkesutbildning inom kulturyrken, såväl för modernt skapande som för bevarande av kulturarvet (konstnärsutbildning, skådespelarutbildning med mera, liksom personal vid museer och arkeologiska platser och inom turistnäringen med anknytning till kulturarvet osv). ESF syftar också till att stimulera sysselsättningen inom kultur och konsthantverk genom stöd till nya lokala kooperativ. Kulturen kommer således att även fortsättningsvis ingå i Europeiska socialfondens verksamhetsområde på grund av sin ekonomiska betydelse och som källa till social utveckling och sysselsättning. 15 Enligt reformen av strukturfonderna 2000-2006 skall antalet gemenskapsinitiativ minskas frän tretton till tre: Samarbete mellan länder, mellan regioner och över gränser för att stimulera en regional utvecklingsplanering, ekonomisk landsbygdsutveckling, samarbete mellan länderna för att bekämpa alla former av diskriminering och ojämlikheter som utgör ett hinder för att komma in pä arbetsmarknaden. och uppmuntra en balanserad utveckling regional 30 Gemenskapens utbildningspolitik ger ett viktigt bidrag till kunskap om Europas kultur och historia och till deras spridning. I kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa (2000-2006)"16 redovisas tre prioriteringar som i flera avseenden har en kulturell dimension: kunskap, medborgarskap och kompetens. De framtida programmen Sokrates II, Leonardo da Vinci II och Ungdom för Europa IV kommer därigenom att i ännu högre grad kunna främja denna dimension i kultur- och konstnärsutbildning samt volontärsverksamhet på kulturområdet och användning av ny teknik för tillgång till informationssamhällets resurser. lärarutbildning på dessa områden, och Beaktandet av de kulturella aspektema kan ske på följande sätt: att öka kompetensen hos utbildningspersonalen på kulturområdet, särskilt inom konstnärsutbildningen, att främja rörligheten hos konststuderande och andra humaniorastuderande, att främja språkinlärning och uppmuntra kompetensutveckling inom yrkesutbildningen, särskilt inom traditionella och nya konstnärliga yrken, samt inom ny teknik med anknytning till kulturen. I ekonomiska mått har kultursektorn nått en plats i EU som motiverar att särskild jämförbar kulturstatistik redovisas med utgångspunkt från redan befintliga nationella uppgifter. Kommissionen (Eurostat) har därför infört en särskild del i sitt femårsprogram (1998-2002) för framställning av jämförbar kulturstatistik på gemenskapsnivå som stöd för utformning, övervakning och utvärdering av gemenskapens insatser på kulturområdet. På området för telekommunikationer, informationsmarknad och utnyttjande av forskningsresultat eftersträvar gemenskapen att förbättra kulturkunskaperna och deras spridning med hjälp av följande program: 'Telematiktillämpningar" (TAP) som har betydelse för medier, den audiovisuella sektorn, bibliotek, museer, gallerier etc, "Avancerad kommunikationsteknik och avancerade kommunikationstjänster" (Acts) som bland annat stödjer utveckling och användning av sådana tjänster inom kultursektorn, de flerspråkiga programmen "MLPA" och "MLIS" som skall främja utvecklingen av datatillämpningar på språkområdet, 'TEN-Telekom" som skall främja de transeuropeiska kommunikationsnätens genomförande och utveckling, och "Info 2000", som bland annat gynnar multimedieprodukter med kulturellt innehåll. 3 KULTUREN I GEMENSKAPENS YTTRE FÖRBINDELSER Globaliseringen av ekonomin och av kommunikationerna medför med nödvändighet att även kulturfrågorna globaliseras. Kulturfrågorna blir därigenom ännu viktigare. Gemenskapens politik inriktas i detta avseende på följande fem punkter: 16 KOM(97) 563 final 31 a) I internationella handelssammanhang eftersträvar gemenskapen att bevara sin egen och medlemsstaternas förmåga att vidta alla åtgärder som behövs för att bevara och främja den kulturella mångfalden och gynna skapandet och den kulturella utvecklingen i Europa. b) Gemenskapen utvecklar lämpliga former för ett balanserat kultursamarbete med andra delar av världen och främjar kulturdialog. Den kulturella dimensionen blir allt mer uttalad i de bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal som gemenskapen ingår, som till exempel partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet. c) Gemenskapen främjar den kulturella utvecklingen i utvecklingsländerna. Inom genomförandet av Lomékonventionen betraktas kultursektorn som en faktor för ekonomisk utveckling i närmare hälften av de nationella vägledande programmen. d) Gemenskapen gör sina kulturprogram tillgängliga för de europeiska länder som är kandidater för anslutning till Europeiska unionen. e) Gemenskapen främjar de europeiska kulturernas spridning i tredje land, och stärker de kulturella banden med de gemenskapsmedborgare som är bosatta utanför unionen. 32 FINANSIERINGSÖVERSIKT EUROPEISKA GEMENSKAPENS RAMPROGRAM FÖR KULTUR (2000-2004) (Samlat instrument för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete, "Kultur 2000") 33 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 2. BERÖRD BUDGETPOST 3. RÄTTSLIG GRUND 4. BUDGETKLASSIFICERING 4. 1 Klassificering av utgifter 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning 5. BEHOV AV GEMENSKAPSFINANSIERAT STÖD. ÅTGÄRDENS MÅL 5. 1 Allmänt mål 5. 2 Mål för verksamheten 5. 3 Målgrupp 6. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH BUDGETBESTÄMMELSER 6. 1 Typ av insatser 6. 2 Typ av utgifter 6. 3 Resultat av pilotinsatser 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 7. 2 7. 3 Insatser inom ramen för strukturerade fleråriga samarbetsavtal Större insatser med Europa eller övriga världen som mål Specifika nyskapande insatser inom eller utom gemenskapen 7. 4 Totalkostnad 8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 8. 1 Valda indikatorer 8. 2 Urvalskriterier 8. 3 Uppföljning 8. 4 Utvärdering 8. 5 Interna samordningsmekanismer 9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster 10. 2 Totala budgetkonsekvenser av ytterligare personal 10. 3 Övriga administrativa utgifter 34 35 35 35 35 35 35 35 35 36 36 37 37 37 37 38 38 38 39 42 42 42 43 43 44 44 44 44 44 45 45 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Europeiska gemenskapens ramprogram för kultur 2000-2004 (Samlat instrument för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete, "Kultur 2000"). 2. BEKÖRD BUDGETPOST B3-200X Europeiska gemenskapens ramprogram för kultur 3. RÄTTSLIG GRUND • Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete. • Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128 i detta. 4. BUDGETKLASSIFICERING 4. 1. Klassificering av utgifter • Icke-obligatoriska utgifter • Differentierade anslag • Rubrik 3 i budgetplanen 4. 2. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Ramprogrammet omfattar perioden 2000-2004. Kommissionen kommer i god tid att lägga fram en utvärdering av programmet för att fastställa de ekonomiska följderna av en eventuell förlängning efter år 2004. 5. BEHOV AV GEMENSKAPSFINANSIERAT STÖD. ÅTGÄRDENS MÅL 5. 1. Allmänt mål främja de Europeiska gemenskapens ramprogram målsättningar som anges i artikel 128 i fördraget. I artikel 1 i förslaget till beslut anges specifika följande mål: för kultur skall De europeiska folkens kunskap om varandras kultur och historia genom att framhäva det gemensamma kulturarvet och skapa kulturell dialog, 35 - kulturellt skapande och spridning över gränserna av kultur samt rörlighet för konstnärer och verk, - kulturell mångfald och nya former av kultur, - kulturens bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen, - framhävande av kulturarv som har europeisk betydelse, - främjande av europeisk kultur i tredje land och dialog med andra kulturer i världen. Ramprogrammet har även till syfte att koncentrera medlen till ett enda instrument för finansiering. En betydande del av programmet består av stöd till insatser, särskilt samarbetsavtal, där kandidatländerna deltar med sikte på den framtida utvidgningen av unionen. 5. 2. Mål för verksamheten Följande specifika mål för ramprogrammet har fastställts på grundval av analyser av behov, praktiska problem och områden där gemenskapen kan ge ett värdefullt bidrag: • Att mångdubbla antalet samarbetsavtal (inom en eller flera sektorer) med lång varaktighet och öka antalet kulturella nätverk, med främsta syfte att öka de europeiska folkens kunskap om varandras kultur och historia och att utveckla europeiskt kulturellt skapande (ca 60 avtal/nätverk). • Att bidra till skapandet av större verk och spridning av kunskap om dessa och om det europeiska kulturarvet inom och utom unionen genom större insatser (ett hundratal insatser). • Att utveckla nya kulturformer och att främja mindre gynnade befolkningsgruppers delaktighet i kulturen genom specifika nyskapande insatser (något mer än 600 insatser). 5. 3. Målgrupp I första hand de verksamma på kulturområdet (t. ex. organisatörer av evenemang och ansvariga inom teatern) och via dem konstnärer och artister. I andra hand alla Europas medborgare, främst mindre gynnade grupper och ungdomar. 36 6. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH BUDGETBESTÄMMELSER 6. 1. Typ av insatser För att uppfylla programmets mål föreslås tre typer av insatser: • Insatser inom ramen för fleråriga strukturerade kulturella samarbetsavtal. • Större insatser med spridning i Europa eller övriga världen. • Specifika nyskapande insatser inom eller utom gemenskapen. 6. 2. Typ av utgifter • Bidrag till och med finansiering av projekt (t. ex. evenemang, uppsättning, utbyten och utbildningsinsatser). • Igångsättnings- och verksamhetsbidrag till kulturorganisationer och nätverk. • Finansiering av avtal om tekniskt bistånd. • Finansiering av studier, publikationer, expertmöten och utvärderingar. 6. 3. Resultat av pilotinsatser Kommissionen föreslår pilotinsatser i budgetförslaget för 1999 för att testa de nya idéerna i ramprogrammet, bland annat - vad gäller samarbetsavtalen: • • • nätverk av kulturorganisalörer för att genomföra projekt inom en eller flera sektorer, ett europeiskt kulturforum, universitetsnätverk, - vad gäller större insatser: • • • • festival i ordförandelandet, "Europadagar" inom ramen för kulturmanifestationer, televisionssändningar över gränserna av större kulturevenemang, nätverk av medlemsstatemas kulturinstitut för unionen insatser utanför - vad gäller insatser för social integrering: • nätverk av kulturellt verksamma i mindre gynnade sociala miljöer. 37 De erfarenheter som dessa insatser ger skall komma till användning vid genomförandet av det nya programmet med hänsyn tagen till synpunkter under beslutsprocessen. 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1. Insatser inom ramen för strukturerade fleråriga samarbetsavtal • Samproduktioner • Kulturmanifestationer (t. ex. turnéer och festivaler) • Insatser som förenar fler kulturområden • Kulturarbetares utbildning och rörlighet • Kunskap om folkens kultur och historia Avtalen skall ha följande innehåll: • Deltagare från minst sju stater • Löptid på tre år • För finansiering av insatser: genomsnittlig årlig enhetskostnad på 275 000 ecu Denna kostnad grundar sig på erfarenheter från finansiering av liknande avtal/nätverk inom ramen för befintliga program (normalt 200 000 ecu i programmet Rafael) och på önskan att utöka antalet deltagande stater (från 5 till 7). • För verksamhetsbidrag och upprättande av nätverk: genomsnittlig årlig enhetskostnad på 55 000 ecu (20 % av 275 000 ecu) • För finansiering av ett treårigt samarbetsavtal blir den totala kostnaden i genomsnitt 1 000 000 ecu • Urval genom förslagsinfordran 60 samarbetsavtal planeras under programperioden (baserat på sex betydande insatser som omfattar ett tjugotal uttrycksformer med i genomsnitt tre samarbetsavtal vardera). 7. 2. Större insatser med Europa eller övriga världen som mål • Europeisk kulturhuvudstad • Festival i unionens ordförandeland 38 • "Europadagar" inom ramen för internationella kulturmanifestationer • Framhävande av ett evenemang, ett monument eller en kulturmiljö av europeisk betydelse • Hyllning till betydande artister/konstnärer • Televisionssändningar av kulturevenemang De större insatserna skall uppfylla följande kriterier: • Symbolvärde • Möjlighet till fleråriga insatser (ett, två eller tre år) • genomsnittskostnad på 500 000 ecu/år, närmare bestämt: - Europeisk kulturhuvudstad: 1 miljon ecu (bidrag till kulturhuvudstaden, förberedelser och genomförande av evenemanget) med utgångspunkt från erfarenheterna hittills - Festival i ordförandelandet: 50 % av normalkostnaden för stora europeiska festivaler, 1 500 000 ecu, dvs. 750 000 ecu - "Europadagar" vid festivaler: ungefär en normalkostnaden för en festival, dvs. 500 000 ecu. tredjedel av - Symbolinsatser: mellan 300 000 och 400 000 ecu/år med utgångspunkt från nuvarande system (t. ex. Akropolis, Chiado, berget Athos, pilgrimsrutten till Santiago de Compostela) - Betydande konstnärer/artister: 200 000 ecu för att dela ut ett pris till stora europeiska konstnärer/artister, med utgångspunkt från normalbeloppet för ett pris - Samproduktioner för TV: 250 000 ecu/ämne, med utgångspunkt från erfarenheterna med samproduktioner för information • Urval på grundval av ansökningar Ett tjugotal större insatser om året bör finansieras via ramprogrammet. 7. 3. Specifika nyskapande insatser inom eller utom gemenskapen • Evenemang och manifestationer med nya kulturella uttrycksmedel • Medborgarnas tillgång till och deltagande i kulturlivet, särskilt de mest missgynnade grupperna och ungdomar • Skapande av multimediala verktyg 39 • Utbyte och samarbete mellan yrkesverksamma inom kultur- och samhällssektorerna som arbetar med social integrering Insatserna skall uppfylla följande kriterier: • Deltagare från minst fyra stater • Varaktighet: ett till två år • Genomsnittskostnad: 80 000 ecu / nuvarande programmen är genomsnittskostnaden 45 000 ecu per insats. Den föreslagna genomsnittskostnad har räknats fram utifrån att färre insatser erhåller stöd och att fler stater deltar. • Urval genom förslagsinfordran Man räknar med att finansiera 630 insatser av denna typ under programperioden, dvs. 125 insatser per år. Insatserna kommer att gälla nya kulturella uttrycksformer (50), kultur i socialt utsatta områden (50) och kultur som kombineras med annan politik (25). 40 DETALJERAD KOSTNADSÖVERSIKT 1. Samarbetsavtal • antal insatser/ar • antal pagaende insatser • anslag (1 miljon ecu/insats) 2. Stfirre insatser - Kulturhuvudstadsaret - Ordfflrandeskapets festivaler (2/ar) - Europadagar (5/ar) - Symbolinsatser • antal insatser/ar • antal pagaende insatser • anslag (1 miljon ecu/insats) - Hyllning till stora artistcr (2/ar) -TV TOTAL 3. Specifika insatser 2000 2001 2002 2003 2004 TOTALT I MILJONER ECU 12 12 12 2,5 1,5 2 2 2 2 0,4 1 9,4 12 24 12 1 1,5 2 2 4 2 0,4 2 8,9 12 36 12 1 1,5 2 3 1 3 0,4 2 9,9 12 36 12 1 1,5 2 3 8 3 0,4 2 9,9 12 36 12 1 1,5 2 3 9 3 0,4 2 9,9 60 60 6,5 7,5 10 13 13 2 9 48 • antal insatser/ar • anslag (80 000 ecu/insats) 120 9,6 125 10 125 10 130 10,4 130 10,4 630 50,4 4. Administration • kontor for tekniskt bistand (1) publikationer, • studier, 0,5 0,8 1 0,8 expertmdten • utvfirdering TOTALT 1. 3 1,8 1 0,8 0,2 2 1 0,8 1,8 1 0,4 03 1,7 4,5 3,6 0,5 8,6 TOTALT 323 32,7 33,9 34,1 34 167 De administrativa anslagen är avsedda att täcka kostnader för ett kontor för tekniskt bistånd, studier, publikationer, expertmöten och utvärdering. Kommissionen får använda sig av juridisk expertis via ett permanent nätverk av specialister på kulturens juridiska aspekter. ( l) Kontor för tekniskt bistånd: detta belopp anslås i budgetens del B för uppföljning och utvärdering, övriga administrativa kostnader finansieras via ett anslag på 300 000 ecu/år i del A i budgeten (se punkt 10. 2). 41 7. 4. Totalkostnad Totalkostnaden blir följande, baserad på den bifogade detaljerade beräkningen: Samarbetsavtal Storre insatser Specifika insatser Programadministration 2000 12 9,4 9,6 1,3 2001 12 8,9 10 1,8 2002 12 9,9 10 2 2003 12 9,9 10,4 1,8 2004 12 9,9 10,4 1,7 Totalt 60 48 50,4 8,6 TOTALT 32,3 32,7 33,9 34,1 34 167 % 35,9 28,7 30,3 5,1 100 8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 8. 1. Valda indikatorer För att bedöma programmets resultat och inverkan mot de uppställda målen kommer följande aspekter att i första hand användas: - För de integrerade insatserna: antalet samarbetsavtal (inom ett eller flera områden) och nätverk som erhållit stöd, antalet deltagare i dessa avtal och nätverk, deltagarnas andel av det totala antalet aktörer inom varje enskilt område, varaktigheten hos de nätverk som skapas/erhåller stöd, antalet insatser på universitetsnivå. För de större insatserna: antalet projekt och kulturevenemang som finansierats via programmet och deras kvalitet, antalet deltagare i projekten, analys av medietäckning, riktad till allmänheten och till specialister (specialtidningar och -tidskrifter). För de specifika insatserna: antalet nya kulturella uttrycksformer som berörs, antalet projekt som inletts, 42 • socialt utsatta gruppers och ungdomars deltagande i projekten. Dessutom, vad gäller alla insatser: • • allmänhetens deltagande, kulturellt och samhällsekonomiskt mervärde som uppstår genom synergieffekter och nya partnerskap, och särskilt om sysselsättning skapats inom kulturella och konstnärliga yrken. • insatser/avtal/nätverk där kandidatländerna deltagit. 8. 2. Urvalskriterier • Att gemenskapen kan ge ett värdefullt bidrag (jämför punkt 8), • antalet medlemsstater som deltar i projekten via aktörer (när det gäller insats 1 t. ex. är kravet att minst sju medlemsstater skall vara involverade), • antalet sektorer som berörs av projekt inom flera områden (minst tre), • antalet evenemang/kulturmiljöer/annat som berörs av projekten, • krav på visst publikantal, • krav på viss varaktighet på avtalen/nätverken (minst tre år), • budget av viss minsta storlek, • projektens ekonomiska inverkan (t. ex. i form av arbetstillfällen som skapats). 8. 3. Uppföljning Uppföljningen av insatserna kommer att ske med hjälp av permanenta instrument som bl. a. skall mäta indikatorerna och avgöra i vilken mån urvalskriterierna har beaktats. De senare kommer att mätas och bedömas bl. a. genom • jämförande analyser av olika projekts fördelar, • aktivitetsrapporter som ger en fullständig bild av insatsernas tekniska och finansiella uppläggning, • utvärderingar. Indikatorerna är av sådan art att det inte torde bereda några problem att använda dem för mätning. 43 Kommissionen kommer vid genomförandet av programmet att bistås av en rådgivande kommitté sammansatt av företrädare för medlemsstaterna. 8. 4. Utvärdering Utvärderingar skall göras år 2002 (utvärdering i halvtid) och vid programmets slut år 2004. 8. 5. Interna samordningsmekanismer I kommissionens meddelande från oktober 1997 om beaktandet av de interna kulturella aspektema samordningsbestämmelser. i gemenskapens verksamhet fastställs Generaldirektorat X skall svara för samordningen. Innan nya projekt väljs ut, skall berörda enheter rådfrågas. 9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Alla juridiska handlingar (avtal, överenskommelser, osv. ) kommer att innehålla bestämmelser om kontroll från kommissionens och revisionsrättens sida. Verifikationer eller andra handlingar som visar den bokföringsmässiga situationen och utgiftens art kommer att begäras in för varje utbetalning. Kontroller av tre slag kommer att göras: av hela projektet, av enskilda handlingar och på stället. Interna revisioner kommer att göras för att kontrollera kontoret för tekniskt bistånd. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 10. 1. Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal ffcr att fSrvalta programmet Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Fast anstallda eller tillfalligt anstallda Andra tjänster Totalt A B C 6 2 10 18 2 1 0 3<i> 6 44 varav Period Ytterligare tjanster Befintliga tjanster inom berflrt GD eller berflrd enhet X X X X 10. 2. Totala budgetkonsekvenser av ytterligare personal Fast anstallda Tillfalligt anstallda Ovriga resurser (budgetpost A-7002) 0) i?: _: Belopp 9 720 000 1 620 000 1 500 000(1) Berakningsmetod 18 x 108 000 ECU x 5 ar 3 x 108 000 ECU x 5 ar 3 x 100 000 ECU x 5 ar Totalt] :_~ ~. ~-i,«,. _i. ~*. 12 840 000 ,. :J | i. ^ _. ». A t. ». i „. :. i^ U :. * X _ J. I AA A A /\ /*_ i. budgetpost A-7002, som kompensation för att vissa konsulter försvinner. Genom användning av befintliga administrativa resurser för programmets genomförande (baserad på rubrikerna A-l, A-2, A-4, A-5 och A-7). 10. 3. Övriga administrativa utgifter Budgetpost (nr och beteckning) A-7031 Belopp 146 250 Berakningsmetod 15 fbretrSdare fbr medlemsstaterna x 650 ecu x 3 sammantraden/ar x 5 ar Total 1 146 250 [ Anslagen tas (rån GD X:s befintliga budget. 45 ISSN 1024-4506 KOM(98) 266 slutlig DOKUMENT SV 16 01 09 Katalognummer : CB-CO-98-308-SV-C ISBN 92-78-36027-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg