title: Komission asetus (EY) N:o 1078/98, annettu 27 päivänä toukokuuta 1998, ohran kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tukea tai vientimaksua koskevan tarjouskilpailun avaamisesta

eurovoc_concepts:
barley
export
export refund
export tax
third country

text: L 154/20 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1078/98, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, ohran kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tukea tai vientimaksua koskevan tarjouskilpailun avaamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka valtaisille viranomaisille toimitettujen tarjousten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- ajasta ja muodosta, ja ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallinto- komitean lausunnon mukaiset, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista soveltamiss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132), vientitu- kien my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132) ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa toteutettavista toimenpiteist(cid:132) vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. J(cid:132)rjestet(cid:132)(cid:132)n asetuksen (EY) N:o 1501/95 4 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskil- pailu. Tarjouskilpailu koskee kaikkiin kolmansiin maihin 2. viet(cid:132)v(cid:132)(cid:132) ohraa. viljamarkkinoiden t(cid:132)m(cid:132)nhetkisen tilanteen takia on aiheellista avata asetuksen (EY) N:o 1501/95 4 artiklassa tarkoitettu ohran vientitukea tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu, Tarjouskilpailuun voi osallistua 27 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n touko- 3. kuuta 1999 asti. Kyseisen jakson aikana j(cid:132)rjestet(cid:132)(cid:132)n viikoittaisia tarjouskilpailuja, ja tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n tarjouskilpailuilmoituk- sessa. joihin liittyv(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t yksityiskohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t tarjouskilpailumenettelyn sovel- tamisesta vientituen ja vientimaksun vahvistamista varten on annettu komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95; tarjouskilpailusitoumuksiin kuuluu velvoite j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) vientito- distushakemus; tarjouskilpailuvakuus, jonka suuruus on 12 ecua tonnia kohti ja joka on annettava tarjousta esitet- t(cid:132)ess(cid:132), voi taata t(cid:132)m(cid:132)n velvoitteen noudattamisen, erityisest(cid:132) on tarpeen s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) tarjouskilpailussa annetuille todistuksille; t(cid:132)m(cid:132)n voimas- saoloajan on vastattava maailmanmarkkinoiden tarpeita markkinointivuoden 1998/1999 osalta; voimassaoloajasta 2 artikla Tarjous voidaan hyv(cid:132)ksy(cid:132) ainoastaan, jos se koskee v(cid:132)hin- t(cid:132)(cid:132)n 1 000:ta tonnia. 3 artikla Asetuksen (EY) N:o 1501/95 5 artiklan 3 a kohdassa tarkoitettu vakuus on 12 ecua tonnia kohti. kaikkien asianomaisten tasapuolisen kohtelun varmistami- seksi on tarpeen s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) annetuille todistuksille yht(cid:132) pitk(cid:132) voimassaoloaika, 4 artikla vienti(cid:132) koskevan tarjouskilpailumenettelyn sujuminen edellytt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)himm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) sek(cid:132) toimi- (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 1. Poiketen siit(cid:132), mit(cid:132) komission asetuksen (ETY) N:o 3719/88 (5) 21 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, asetuksen (EY) N:o 1501/95 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti annet- tuja vientitodistuksia pidet(cid:132)(cid:132)n niiden voimassaoloajan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)mist(cid:132) varten tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) annettuina. (5) EYVL L 331, 2. 12. 1988, s. 1 28. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 154/21 2. T(cid:132)ss(cid:132) tarjouskilpailussa annetut vientitodistukset ovat voimassa niiden 1 kohdan mukaisesta antop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) alkaen seuraavan nelj(cid:132)nnen kuukauden loppuun asti, jotka on my(cid:148)nnetty ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) hein(cid:132)- Todistuksia, kuuta 1998, voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) vasta t(cid:132)st(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) alkaen. 5 artikla 1. Komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen — joko enimm(cid:132)isvientituen ottaen huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet, vahvistamisesta — tai v(cid:132)himm(cid:132)ismaksun ottaen huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet, vahvistamisesta — tai tarjouskilpailun ratkaisematta j(cid:132)tt(cid:132)misest(cid:132). 2. Kun enimm(cid:132)isvientituki on vahvistettu, tarjouskil- pailu ratkaistaan sen tarjouksen tekij(cid:132)n tai niiden tarjousten tekij(cid:148)iden hyv(cid:132)ksi, joiden tarjous on samansuu- ruinen tai pienempi kuin enimm(cid:132)istuki, sen tarjouksen tekij(cid:132)n tai niiden tarjousten tekij(cid:148)iden hyv(cid:132)ksi, joiden tarjous koskee vientiveroa. sek(cid:132) 3. Kun v(cid:132)himm(cid:132)isvientimaksu on vahvistettu, tarjous- kilpailu ratkaistaan sen tarjouksen tekij(cid:132)n tai niiden tarjousten tekij(cid:148)iden hyv(cid:132)ksi, joiden tarjous on v(cid:132)him- m(cid:132)isvientimaksun suuruinen tai sit(cid:132) korkeampi. 6 artikla J(cid:132)tettyjen tarjousten on saavuttava komissioon j(cid:132)senval- tioiden v(cid:132)lityksell(cid:132) viimeist(cid:132)(cid:132)n puolitoista tuntia tarjous- kilpailuilmoituksessa tarjousten viikoittaiselle j(cid:132)tt(cid:132)miselle asetetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan p(cid:132)(cid:132)ttymisen j(cid:132)lkeen. Tarjoukset on v(cid:132)litett(cid:132)v(cid:132) liitteess(cid:132) I esitetyn kaavion mukaisesti liitteess(cid:132) II osoitettuihin teleksi- tai telekopionumeroihin. Ellei yht(cid:132)(cid:132)n tarjousta ole j(cid:132)tetty, j(cid:132)senmaat ilmoittavat siit(cid:132) komissiolle edellisess(cid:132) kohdassa tarkoitetussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa. 7 artikla Tarjousten j(cid:132)tt(cid:132)miselle asetetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajat vastaavat Belgian aikaa. 8 artikla asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) T(cid:132)m(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen L 154/22 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 98 LIITE I Viikoittainen tarjouskilpailu kaikkiin kolmansiin maihin viet(cid:132)v(cid:132)n ohran vientituesta tai vientimaksusta [Asetus (EY) N:o 1078/98] [Tarjousten j(cid:132)tt(cid:132)miselle asetetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan p(cid:132)(cid:132)ttymisaika (p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)/tunti)] 1 2 3 Tarjousten tekij(cid:148)iden numero M(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tonneina A B Vientimaksun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ecuina tonnia kohti Vientituen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ecuina tonnia kohti 1 2 3 jne. 28. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 154/23 LIITE II Ainoat yhteydenpidossa Brysseliin [PO VI(C/1)] k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t numerot: — teleksill(cid:132): — 22037 AGREC B, — 22070 AGREC B (kreikkalaiset kirjaimet) — telekopiolaitteella: — 295 25 15, — 296 49 56


title: WRITTEN QUESTION No. 1621/98 by Glyn FORD to the Commission. Urgent aid to Borneo

eurovoc_concepts:
Borneo
emergency aid
environmental protection
financial aid
fire
humanitarian aid
natural disaster
non-governmental organisation
protection of animal life
protection of plant life

formats: html pdf print

text: C 13/56 Official Journal of the European Communities EN 18. 1. 1999 Overall, these measures should help ease Dublin(cid:146)s traffic congestion and will complement investment in the revised LUAS project. (1999/C 13/079) WRITTEN QUESTION E-1621/98 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (27 May 1998) Subject: Urgent aid to Borneo In the light of the recent fires in Borneo, which are threatening flora, fauna, the environment and the livelihood of its people, will the Commission be making emergency aid available and taking supportive action in an attempt to prevent any recurrence? Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (30 June 1998) The mandate of the European Community humanitarian office (ECHO) is to provide humanitarian assistance to populations affected by conflicts and natural disasters. In the light of this, the Commission has no competence to take initiatives in the realm of flora, fauna or environmental issues, even though it may assist in the protection of the livelihood of the populations affectd by the forest fires in Borneo. The Commission sent a mission to the Indonesian province of East Kalimantan, one of the most affected forest fire regions. Following this, an assessment was made and confirmed by a later mission in the same area which concluded that there was enough food being brought in by other donors, though medical and drinking water needs were not being met and required further contributions. In the light of this assessment, non-governmental organisation (NGO) partners went to the region on an exploratory mission as a result of which the Commission has put forward a financial allocation of 1 MECU for Indonesia within which East Kalimantan has been included as a beneficiary area. On the other hand, taking into account the grave threats posed to the environment by land and forest fires in Indonesia and in other parts of the world, the Commission is actively participating in the international discussions aimed at setting up a strategic approach in coordination with interested donors to support both short-term actions to combat the recurrence of such uncontrolled fires and the organisation of appropriate structures for fire prevention and control in the medium and long term. (1999/C 13/080) WRITTEN QUESTION E-1627/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (27 May 1998) Subject: Fifth framework programme for RTDD (budget for implementation) With regard to the amended proposal for a European Parliament and Council Decision concerning the Fifth framework programme for research, technological development and demonstration activities (1998-2002) and to the amended proposal for a Council Decision concerning the Fifth framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for research and training activities (1998-2002) (COM(97) 439 final › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1). Can the Commission ensure close interaction between the framework programme and non-Community European cooperation programmes, especially Eureka and COST, and can it draw up, on the basis of analyses of specific geographical areas, a measure subdivided into the following areas: the CEEC countries, the Mediterranean Basin, the NIS countries, Asian and Latin American countries with dynamic economies, the developing countries and industrialized non-member countries? (1) OJ C 291, 25. 9. 1997, p. 15-16


title: A stochastic energy R & D budget : Allocation model.

eurovoc_concepts:
energy research
research and development
research budget


title: QUESTION ECRITE no 1757/98 de Graham WATSON à la Commission. Transformation d'un quartier gitan en ghetto par les autorités tchèques

eurovoc_concepts:
Czechia
EU financing
EU programme
Roma
education
racism
social integration
vocational training

text: 22. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 402/159 (98/C 402/212) QUESTION (cid:201)CRITE P-1757/98 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission (27 mai 1998) Objet: Transformation d(cid:146)un quartier gitan en ghetto par les autoritØs tchŁques La Commission sait-elle que les autoritØs tchŁques de la ville d(cid:146)Usti nad Labem planifient actuellement l(cid:146)Ødification d(cid:146)un mur autour d(cid:146)immeubles abritant plusieurs centaines de Gitans afin de les sØparer, (cid:224) la maniŁre d(cid:146)un ghetto, des rØsidents tchŁques et quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre afin de donner un coup d(cid:146)arrŒt (cid:224) cet acte de racisme? RØponse donnØe par M. Van den Broek au nom de la Commission (18 juin 1998) La Commission a connaissance de l(cid:146)affaire ØvoquØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Des hauts fonctionnaires de la Commission ont soulevØ cette question auprŁs des autoritØs tchŁques au niveau le plus ØlevØ et ont exprimØ leur prØoccupation. Le partenariat pour l(cid:146)adhØsion relatif (cid:224) la RØpublique tchŁque, de mars 1998, mentionne des progrŁs dans l(cid:146)intØgration des Rom (Tziganes) comme l(cid:146)une des prioritØs (cid:224) respecter. Le projet de programme PHARE 1998 pour la RØpublique tchŁque prØvoit un appui considØrable (cid:224) la rØalisation de cet objectif par le financement d(cid:146)activitØs ayant trait (cid:224) l(cid:146)Øducation, (cid:224) la formation, aux conseils juridiques et (cid:224) la sensibilisation de l(cid:146)opinion. Cet appui vient s(cid:146)ajouter (cid:224) l(cid:146)action entreprise dans le cadre de PHARE depuis 1993 pour amØliorer le sort des Tziganes dans la RØpublique tchŁque. Il convint Øgalement de noter que le gouvernement tchŁque a approuvØ, en octobre 1997, un programme national de soutien (cid:224) l(cid:146)intØgration des Rom dans la sociØtØ tchŁque. Les premiers rapports intØrimaires sur ce programme sont attendus avant cet ØtØ. ConformØment aux dispositions du partenariat pour l(cid:146)adhØsion, la rØunion entre la CommunautØ et le comitØ d(cid:146)association, prØvue pour le 9 juillet 1998, sera l(cid:146)occasion, pour les autoritØs tchŁques, de rendre compte de l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement de son programme national et, pour la CommunautØ, de rØitØrer sa position sur la situation des Rom dans ce pays. (98/C 402/213) QUESTION (cid:201)CRITE E-1835/98 posØe par Robin Teverson (ELDR) (cid:224) la Commission (12 juin 1998) Objet: Projets de l(cid:146)Union europØenne en matiŁre d(cid:146)aide au dØveloppement La Commission peut-elle fournir des informations dØtaillØes concernant les projets d(cid:146)aide au dØveloppement en Afrique soutenus, actuellement et par le passØ, par l(cid:146)Union europØenne et concernant l(cid:146)aide aux personnes affectØes par le VIH ou atteintes du sida? Peut-elle notamment indiquer le montant des sommes allouØes (cid:224) ces projets? RØponse donnØe par M. Pinheiro au nom de la Commission (24 juin 1998) Depuis 1987, la CommunautØ a engagØ environ 200 millions d(cid:146)Øcus sous forme d(cid:146)aide directe (cid:224) des interventions concernant le virus de l(cid:146)immunodØficience humaine/syndrome d(cid:146)immunodØficience acquise (VIH/SIDA) dans plus de 90 pays en voie de dØveloppement et en faveur d(cid:146)initiatives internationales et rØgionales. Des aides supplØmentaires ont Øgalement ØtØ accordØes par la voie de crØdits d(cid:146)engagement et de programmes spØciaux, par exemple la ligne budgØtaire concernant le cofinancement avec les organisations non gouvernementales (ONG), et du programme de recherche de la CommunautØ. L(cid:146)aide financiŁre communautaire a ØtØ rØpartie entre diffØrents secteurs stratØgiques allant de la prØvention (cid:224) l(cid:146)aide au secteur de la santØ, de la recherche, de la formation et de la crØation de capacitØ (cid:224) l(cid:146)assistance technique. L(cid:146)aide financiŁre de la CommunautØ s(cid:146)est Øgalement Øtendue (cid:224) la plupart des rØgions du monde et la


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1615/98 van Elly PLOOIJ-VAN GORSEL aan de Commissie. Problemen voor niet-Belgische ondernemers bij BTW-heffing in België

eurovoc_concepts:
Belgium
EU national
Netherlands
VAT
entrepreneur
freedom to provide services
guarantee
simplification of formalities
single market
tax harmonisation

formats: html print


title: Regolamento (CE) n. 1082/98 della Commissione del 27 maggio 1998 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

formats: pdf print

text: 28. 5. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 154/31 REGOLAMENTO (CE) N. 1082/98 DELLA COMMISSIONE del 27 maggio 1998 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all’importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei settore dello zucchero (1), modificato da mercati nel ultimo dal regolamento (CE) n. 1599/96 (2), visto il regolamento (CE) n. 1423/95 della Commissione, del 23 giugno 1995, recante modalit(cid:133) di applicazione per l’importazione di prodotti del settore dello zucchero diversi dalle melasse (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 624/98 (4), in particolare l’articolo 1, para- grafo 2, secondo comma e l’articolo 3, paragrafo 1, considerando che gli importi dei prezzi rappresentativi e dei dazi all’importazione di applicabili zucchero bianco, di zucchero greggio e di alcuni sciroppi sono stati fissati dal regolamento (CE) n. 1222/97 della addizionali Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 992/98 (6); considerando che l’applicazione delle norme e delle modalit(cid:133) di fissazione indicate nel regolamento (CE) n. 1423/95 ai dati di cui dispone la Commissione rende necessario modificare gli importi attualmente in vigore conformemente all’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I prezzi rappresentativi e i dazi addizionali applicabili all’importazione dei prodotti indicati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1423/95 sono fissati nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 28 maggio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 maggio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 43. (3) GU L 141 del 24. 6. 1995, pag. 16. (4) GU L 85 del 20. 3. 1998, pag. 5. (5) GU L 173 dell’1. 7. 1997, pag. 3. (6) GU L 141 del 13. 5. 1998, pag. 13. L 154/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 28. 5. 98 ALLEGATO del regolamento della Commissione, del 27 maggio 1998, che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali applicabili all’importazione di zucchero bianco, di zucchero greggio e dei prodotti di cui al codice NC 1702 90 99 Codice NC 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Prezzi rappresentativi per 100 kg netti di prodotto Dazio addizionale per 100 kg netti di prodotto (in ecu) 19,75 19,75 19,75 19,75 22,59 22,59 22,59 0,23 6,43 12,12 6,24 11,60 14,59 9,42 9,42 0,41 (1) Fissazione per la qualit(cid:133) tipo definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 431/68 del Consiglio (GU L 89 del 10. 4. 1968, pag. 3) modificato. (2) Fissazione per la qualit(cid:133) tipo definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 793/72 del Consiglio (GU L 94 del 21. 4. 1972, pag. 1). (3) Fissazione per 1 % di tenore in saccarosio


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Sijoittautumisvapaus yhtenäismarkkinoilla (Yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä)"

eurovoc_concepts:
approximation of laws
freedom to provide services
right of establishment
single market
small and medium-sized enterprises

text: C 235/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sijoittautumisvapaus yhtenäismarkkinoilla (Yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä)” (98/C 235/03) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 18. maaliskuuta 1997 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”Sijoittautumisvapaus yhtenäismarkkinoilla (yhtenäismark- kinoiden seurantaryhmä)”. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 1998. Esittelijä oli Christos Folias. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. päivänä toukokuuta pitämässään 355. täysistun- nossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 88 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto kuulemistilaisuudessa esiin tulleita tietoja ja esimerkkejä konkreettisista esteistä. Tutkiessaan viime kuukausina yhtenäismarkki- 1. 1. noiden toimintaa pysyvä valmisteluryhmä totesi useaan otteeseen, että yritysten perustamiseen sekä jo olemassa olevan yrityksen sivuliikkeen perustamiseen johonkin toiseen Euroopan unionin jäsenvaltioon liittyy ongelmia. Pienten- ja keskisuurten yritysten sekä itsenäisten 1. 2. ammatinharjoittajien lukuisat uudet mahdollisuudet toimia myös muissa jäsenvaltioissa ovat kiistämättä edistäneet yhtenäismarkkinoiden toteutumista. Yhtä kiistämätöntä on kuitenkin myös se, että tietyt esteet haittaavat yhä yritysten sijoittumista muihin jäsenvaltioihin. 1. 6. Sijoittautumisvapautta ei missään tapauksessa saa käsittää yritykseksi vapauttaa yritykset noudatta- masta sijoittautumismaan säännöksiä. Kyse on pikem- minkin siitä, että henkilöitä ja yrityksiä, jotka haluavat sijoittua johonkin jäsenvaltioon, kohdellaan myöntei- sesti eikä niille aseteta liiallisia eikä muita ehtoja kuin kotimaisille henkilöille ja yrityksillekään. ”Liiallisina ehtoina” on pidettävä kaikkea epätasa-arvoista kohte- lua, joka vaikeuttaa sijoittumista tai tekee sen mahdotto- maksi. Sijoittautumisen ongelmat 1. 7. liittyvät kiinteästi muihin yhtenäismarkkinoiden näkökulmiin kuten palve- lujen vapauteen. Komitea on jo antanut lukuisia lausun- toja erilaisista markkinoiden vapaata toimintaa haittaa- vista esteistä(1). Nyt käsillä olevassa lausunnossa py- ritään esittämään käytännön ehdotuksia, joiden on tarkoitus helpottaa yksittäisten henkilöiden ja yritysten sijoittumista. 1. 3. Oikean kuvan saamiseksi on muistettava, että mikä koskee 15 jäsenvaltiota, koskee yhtä lailla kolmea EFTA/ETA-maata Norjaa, Islantia ja Liechtensteinia, jotka ovat ETA-sopimuksen perusteella yhtenäismarkki- noiden piirissä. 2. Havaintoja 1. 4. Tässä lausunnossa on tarkoitus osoittaa, että matka yhtenäismarkkinoiden täydelliseen toteutumi- seen on vielä pitkä ja kaikkia osapuolia on kehotettava työskentelemään tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi annetaan eräitä konkreettisia esimerkkejä tämän alan todellisista ja ”keinotekoisista” esteistä ja tehdään ehdotuksia niiden purkamiseksi. 1. 5. Tätä varten lausunnossa hyödynnetään tietoja, joita kerättiin komitean itse laatimalla kyselylomakkeel- la. Lisäksi käytetään Nizzassa (Ranskassa) järjestetyssä 2. 1. Yritykset, jotka haluavat aloittaa liiketoiminnan jossain muussa EU:n jäsenvaltiossa, törmäävät yhä moniin erilaisiin vaikeuksiin, jotka muodostavat koko joukon sijoittautumisvapauden ”esteitä”. Mutta myös sijoittumisensa jälkeen yritykset ja vapaat ammatinhar- (1) Yhtenäismarkkinoiden vaikutus ja tehokkuus – EYVL C 206, 7. 7. 1997, s. 65. Pk-yritykset ja rajanylittävät liikesuh- teet – EYVL C 206, 7. 7. 1997, s. 70. Yhtenäismarkkinat ja ympäristönsuojelu: johdonmukaisuutta vai ristiriitaa – EYVL C 19, 21. 1. 1998, s. 95. Yhtenäismarkkinoiden uusien esteiden ehkäiseminen – CES 453/98, 25. 3. 1998. Tiettyjen kaupan esteiden poistaminen – CES 643/98, 29. 4. 1998. 27. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/11 joittajat kohtaavat ongelmia, jotka estävät palvelujen vapaan tarjoamisen. 4. Esimerkkejä konkreettisista esteistä 2. 2. Monet valtioiden asettamista rajoituksista johtu- vat niiden kuluttajansuojasta kantamasta huolesta. Tätä hallitusten täysin oikeutettua pyrkimystä – niiden kan- nalta suorastaan pyhää velvollisuutta – ei saa käyttää perusteena, jonka nojalla kasataan esteitä yritysten sijoittumisen tielle. 3. Todetut esteet Seuraavassa luetellaan yrityksiä haittaavien ongelmien selventämiseksi eräitä ilmoitettuja tai todettuja kon- kreettisia esteitä. 4. 1. Erään jäsenvaltioin työlainsäädäntö edellyttää kotimaisten mallitoimistojen maksavan vähintään 15 000 ecun arvoisen takuumaksun. Tämä merkitsee sitä, etteivät muiden jäsenvaltioiden mallitoimistot voi toimia kyseisessä jäsenvaltiossa edes tilapäisesti suoritta- matta samaa takuumaksua. 3. 1. Sijoittautumisvapautta haittaavien esteiden to- dettiin olevan lukuisia ja monitahoisia, valtakunnallisia ja alueellisia, subjektiivisia ja objektiivisia. Eräät niistä voidaan poistaa, kun taas toiset vaativat erillisiä ja yhteisiä ponnistuksia. 4. 2. Erään jäsenvaltion käsityöläiset eivät mielellään työskentele eräässä toisessa jäsenvaltiossa, koska he joutuvat käyttämään veroneuvojan kalliita palveluja hoitaakseen heiltä perittävät välilliset verot. 3. 2. Oikeudelliset esteet Seuraavassa on lyhyt luettelo useissa eri maissa tavatuista yleisimmistä esteistä: – pätevyystodistusten tunnustaminen; – tietyn ammatin harjoittamisen edellytysten tunnusta- minen; – elinkeinoluvan saaminen; – yrityksen perustamista koskevat määräykset; – monimutkaiset hallintomenettelyt; – kielto alkaa harjoittaa tiettyjä ammatteja (apteekkari, notaari, insinööri jne. ); – yritysten yhtiömuoto. Hajautetun hallinnon maissa on valtiotason säännösten lisäksi myös alueellisia erityisehtoja, jotka voivat muo- dostua esteiksi. 3. 3. Subjektiiviset esteet – jäsenvaltioiden lakeja koskevan tiedon puute; – kielimuurit; – kohdemarkkinoiden puutteellinen tuntemus; – tietämättömyys paikallisista säännöistä ja periaat- teista; – kulttuuri- ja asenne-erot; – erilaiset kulutustottumukset. 4. 3. Eräässä jäsenvaltiossa on 7 000 viranomaisten hyväksymää kiinteistövälittäjää, jotka täyttävät kaikki kyseisen jäsenvaltion viranomaisten asettamat ehdot. Näiden hyväksymisehtojen puitteissa vain neljän (!) ulkomaisen välittäjän on onnistunut saada toimilupa. 4. 4. Erään jäsenvaltion valtionvarainministeriössä tulliasioista ja välillisistä veroista vastaava osasto vaatii kirjallisen ilmoituksen yli 7 500 ecun arvoisten käteis- summien maahantuonnista ja maastaviennistä. Viran- omaiset tarkastavat tätä varten jopa matkustajien mat- katavaroita heidän kansalaisuuteensa katsomatta. 4. 5. Erään jäsenvaltion veroviranomaiset ovat suh- tautuneet jo vuosia penseästi sellaisten muista jäsenval- tioista tulevien yritysten alv-palautushakemuksiin, jotka ovat kansainvälisiin näyttelyihin osallistuessaan maksa- neet veron kyseiseen jäsenvaltioon ja joilla on oikeus saada se takaisin. Myös asiaan liittyvät ehdot ja menette- lyt hankaloittavat palautushakemuksien tekemistä. 4. 6. Erään jäsenvaltion viranomaiset rajoittavat ulk- omaisten välityspalveluitten (vakuutusasiamiesten, kiin- teistövälittäjien jne. ) oikeutta tarjota palveluita, joista maksetaan välityspalkkiota. 4. 7. Jotta turvallisuuspalvelut saavat luvan toimia eräässä jäsenvaltiossa, niiden toimipaikan on sijaittava kyseisessä jäsenvaltiossa. Myös niiden johdon ja työnte- kijöiden vakituisen asuinpaikan tulee olla tässä jäsenval- tiossa. Tätä säännöstä perustellaan yleiseen järjestyk- seen ja turvallisuuteen liittyvillä syillä. 4. 8. EFTA-maasta peräisin oleva yritys ei eräässä jäsenvaltiossa voinut ottaa suorittaakseen rakennusu- rakkaa, koska kyseinen jäsenvaltio ei suostunut kirjaa- maan urakoitsijaa yritysrekisteriinsä, koska tämä ei ole peräisin EU:n jäsenvaltiosta. C 235/12 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 5. Ehdotuksia – Asetetaan käyttöön enemmän riski- ja käynnistys- Seuraavassa esitettävät ehdotukset ovat tulosta mielipi- teiden vaihdosta sekä kielteisistä kokemuksista, joita yritykset ovat saaneet sijoittautumisvapauden esteistä käytännössä, ja ehdotuksilla pyritään luonnollisesti poistamaan havaittuja esteitä. Komitean mielestä EU:hun on luotava ilmapiiri, 5. 1. jossa yritysten ja henkilöiden sijoittuminen toiseen jäsenvaltioon käsitetään mahdollisuudeksi luoda työ- paikkoja ja voimistaa taloustoimintaa. Ennen muuta kulttuurivaihdon on oltava tämän dynaamisen ajattelu- mallin keskipisteenä. Tämän filosofian mukaisesti ko- mission tulisi käynnistää kampanja, jolla tiedotetaan suurelle yleisölle yritysten ja yksityishenkilöiden oikeu- desta sijoittua vapaasti haluamaansa jäsenvaltioon sillä ehdolla, että ne noudattavat kyseisen jäsenvaltion oi- keussäännöksiä. 5. 2. Yleisiä ehdotuksia – Perustetaan tietokantoja toimivaltaisista viranomai- sista ja elimistä, joilta voi hakea tietoa. – Edistetään euroneuvontakeskusten käyttöä ja laajen- netaan niitä; keskukset voivat olla ratkaisevassa osassa yrityksille suunnattavassa tiedotuksessa sekä kahden- ja monenvälisten tapaamisten järjestämisessä sekä julkaista vuosittain raportin yritysten sijoittumi- sessa yleisimmin ilmenneistä ongelmista. pääomaa. – Käynnistetään yhteisöaloite yksittäisiä aloja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi. – Viedään komission ponnistukset vihdoin päätökseen ja määritetään eurooppalaisen osakeyhtiön yhtiömuo- to, jotta yritykset voivat valita sellaisen oikeusperus- tan, että ne voivat odottaa saavansa yhdenmukaista ja ennakoitavaa kohtelua koko yhteisössä (1). – Helpotetaan rahoituslähteisiin pääsyä sekä yhteisön (”Kehitys ja työllisyys”) että jäsenvaltioiden tasolla yritystoiminnan synnyttämiseksi. 5. 3. Erityisehdotuksia – suorat neuvottelut välittömästi asianosaisten sekä keskus- ja paikallishallinnon viranomaisten välillä konkreettisten kysymysten selvittämiseksi; – kaupan ja pienteollisuuden kauppakamarien välinen kokemusten- ja tietojenvaihtoyhteistyö, jonka tulok- set tulisi välittää jäsenvaltioiden hallinnolle ja yhteisön toimivaltaisille elimille; – Euroopan parlamentin jäsenille suunnattu tiedotus ja valistus sekä mahdollisesti kysymysten ja ehdotusten esittäminen Euroopan parlamentille, jolloin aloitteen voisivat tehdä myös yrittäjien etujärjestöt; – sijoittautumisvapautta ei saa kytkeä yrityksen ko- koon; – yhtäläiset mahdollisuudet yrityksen koosta riippu- matta; – erityissäädökset voittoa tavoittelemattomille yrityk- sille ja yleishyödyllisille yhteisöille. – Perustetaan jäsenvaltioihin kaupan ja pienteollisuu- den alan kauppakamarien yhteyteen keskitettyjä ”yhden luukun” palvelupisteitä, jotka tarjoavat yhte- näisiä palveluja. 6. Loppusanat – Laaditaan kaikki jäsenvaltiot kattava vertailutauluk- ko eri aloja koskevista säädöksistä. – Perustetaan kullekin jäsenvaltiolle Internet-kotisivu, joka sisältää kaikilla 11 yhteisökielellä tyhjentävät tiedot ehdoista ja säännöksistä, jotka koskevat eri toimialojen yritysten perustamista kyseisen valtion markkinoille. Myös komissio voisi antaa jo nykyisillä Internet-sivuillaan (EUROPA, ISPO jne. ) edellä maini- tun tyyppisiä asiaan liittyviä tietoja. – Tehostetaan Eurokumppanuus-välineen käyttöä. 6. 1. Talous- ja sosiaalikomitea haluaa kehittää yhte- näismarkkinoiden seurantaryhmän ja nyt käsillä olevan lausunnon avulla vakaan ja perustellun lähestymistavan yritysten sijoittumista haittaavien esteiden muodosta- maan vakavaan ongelmaan, joka haittaa pahasti myös yhtenäismarkkinoiden toteutumista. 6. 2. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komitea ve- toaa niihin tahoihin, jotka ovat – joskin vaihtelevassa määrin – vastuussa näiden ongelmien synnystä mutta kykenevät myös osallistumaan niiden ratkaisemiseen. – Hyödynnetään mahdollisimman paljon yhteisön uutta ”Eurooppalaiset yhteisyritykset” -ohjelmaa. (1) Eurooppalaisen yhtiön perussääntö – EYVL C 129, 27. 4. 1998, s. 1. 27. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/13 6. 2. 1. Komissiota komitea kehottaa ryhtymään koor- dinoituihin käytännön toimiin yhtenäismarkkinoiden toimintakokonaisuuden selvittämiseksi. Näiden toimien tulee johtaa konkreettisiin tuloksiin ja perustua syste- maattiseen tietojenkeruuseen EU:n toimenpiteiden me- nestyksellisyydestä. 6. 2. 2. Yritysten sekä liikemiesten ja -naisten, jotka katsovat itselleen edulliseksi siirtyä ja aloittaa toiminta joillakin toisilla markkinoilla, tulee kääriä hihansa, valjastaa koko kiistämätön tarmonsa ja käyttää kaikki mahdollisuutensa voittaakseen itse niin monta estettä kuin suinkin voivat. Bryssel 27. toukokuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto ‘Eurooppalaiset pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut pääomamarkkinat: näkymät ja mahdolliset kehityksen esteet‘” (98/C 235/04) Komissio päätti 13. toukokuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 1998. Esittelijä oli Antonello Pezzini. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 101 ääntä puolesta ja yksi vastaan, yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Yleistä 1. 1. Euroopan komission rakentaviin ja jatkuviin ponnisteluihin edistää eurooppalaisten pääomamarkki- noiden luomista pienille ja keskisuurille yrityksille voi- daan olla tyytyväisiä. Komission toimia on kuvattu aiemmassa tiedonannossa ”Kertomus Euroopan pää- omamarkkinoiden luomisen kannattavuudesta pienille yrittäjäjohtoisille kasvuyhtiöille” (1), josta TSK ei anta- nut lausuntoa. Näin toimiessaan komissio on ottanut huomioon komitean esityksen, jonka mukaan tulisi laatia ”tutkimus sellaisten eurooppalaisten markkinoi- den toteutettavuudesta, joilla eurooppalaiset yritykset, etenkin pk-yritykset, voivat hankkia (riski)pääomaa”. Tämä edellä mainitulle tiedonannolle jatkoa 1. 2. oleva komission tiedonanto on varsin rakentava. Kaikki aiheet eivät kuitenkaan ole saaneet ansaitsemaansa jolla EU:n arvopaperi- huomiota, esimerkiksi tapa, (1) KOM(95) 498 lopull. , 25. 10. 1995. lainsäädäntö toimii käytännössä. Joissain kohdin komis- sio esittää puolestaan tekijöitä, jotka eivät ole samoja kuin yleisesti tärkeinä pidetyt tekijät. Rahoituksen saamisen lisäksi on olemassa muita 1. 3. tekijöitä, jotka vaikuttavat yritysten mahdollisuuksiin kasvaa merkittäviin mittasuhteisiin. Lausunnossa onkin päätetty käsitellä näistä tekijöistä tärkeimpiä, jotta alan ongelmia voitaisiin arvioida kokonaisvaltaisesti. Monet esitetyistä suosituksista ovat syntyneet komitean Yhdys- valtioihin marraskuussa 1997 tekemän tiedonkeruumat- kan tuloksena. Matkan taustalla oli ennen kaikkea komission tiedonannon johdannon viittaus Yhdysvalto- jen pääomamarkkinoihin sekä komission puheenjohtaja Santerin talous- ja sosiaalikomiteassa 28. lokakuuta 1997 pitämässä puheessa tehty ehdotus Yhdysvaltojen tilanteen tutkimisesta. Näin ollen tämän lausunnon aihealue on huomattavasti laajempi kuin komission joka rajoittuu yksinomaan pk-yritysten tiedonanto, pääomamarkkinoihin


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1622/98 van Glyn FORD aan de Commissie. Vermindering BTW op bouwwerkzaamheden aan kerkgebouwen

eurovoc_concepts:
VAT rate
architectural heritage
church
heritage protection
religious institution
urban renewal

text: 22. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 402/147 (98/C 402/195) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1614/98 van Gary Titley (PSE) aan de Commissie (25 mei 1998) Betreft: Posttarieven voor niet-commerciºle organisaties en het REIMS II-systeem Aangezien het nieuwe REIMS II-systeem voor de betaling tussen posterijen om de kosten van het bezorgen van post over de grenzen in de EU te bestrijken, er in sommige landen toe zal leiden dat de posttarieven voor internationale post zullen worden verhoogd, luidt de vraag of de Commissie denkt aan een speciale behandeling voor organisaties zonder winstoogmerk, bijvoorbeeld lagere tarieven, teneinde de banden tussen maatschappe- lijke organisaties in de gehele EU te helpen bevorderen? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (18 juni 1998) De REIMS-II-regeling (Remuneration of exchanges of international mail) heeft ten doel de door de exploitanten van postdiensten onderling betaalde eindkosten overeenkomstig het door de Gemeenschap gepropageerde beginsel van kostenoriºntatie meer in overstemming te brengen met de daadwerkelijke kosten voor de bestelling van internationale post in de EU. Deze nieuwe eindkosten zullen niet noodzakelijk leiden tot een algemene verhoging van de nationale posttarieven. Veeleer zullen in een aantal gevallen de internationale tarieven op het betrokken product worden afgestemd. Binnen de Gemeenschap dienen de lidstaten te beslissen of zij al dan niet een tegemoetkoming verlenen aan organisaties zonder winstoogmerk, wanneer hun hogere posttarieven worden aangerekend. (98/C 402/196) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1622/98 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (27 mei 1998) Betreft: Vermindering BTW op bouwwerkzaamheden aan kerkgebouwen Is de Commissie bereid steun te geven aan een verzoek om de BTW-heffing op reparatiewerkzaamheden aan gebouwen die voor godsdienstige doeleinden worden gebruikt, te verlagen van 17,5 % tot 5 %? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (3 juli 1998) Krachtens de momenteel geldende wetgeving inzake belasting op de toegevoegde waarde (BTW) mogen de lidstaten geen verminderde BTW-heffing toepassen op de reparatie, de renovatie en het onderhoud van kerken en andere gebouwen die voor religieuze doeleinden worden gebruikt. Momenteel is er een voorstel van de Commissie in voorbereiding inzake de harmonisatie van de BTW-tarieven, waarin de door het geachte parlementslid aangevoerde kwestie mogelijkerwijs zal worden aangepakt. In dat verband zal ook het denkbeeld om de BTW-heffing op de reparatie, de renovatie en het onderhoud van historische gebouwen en kerken te verlagen, in overweging worden genomen. (98/C 402/197) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1629/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (27 mei 1998) Betreft: XXVI-Verslag over het mededingingsbeleid In verband met het (cid:132)XXVI-Verslag over het mededingingsbeleid (1996)(cid:148) (SEC(97) 0628 def. ), (CES 1381/97). De vraag luidt of de dominante positie in het kader van de EU niet slechts wordt geºvalueerd in verband met de interne markt, wanneer men zich richt op een internationale markt


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Etableringsfrihet (Observationsgruppen för inre marknaden)"

text: C 235/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Etableringsfrihet (Observationsgrup- pen för inre marknaden)” (98/C 235/03) Den 18 mars 1997 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Etableringsfrihet (Observationsgruppen för inre marknaden)”. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som fick uppdraget att bereda ärendet, antog sitt yttrande den 6 maj 1998. Föredragande var Christos Folias. Vid sin 355:e plenarsessionen den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 88 röster för och en nedlagd röst. 1. Inledning samt ett urval av specifika hinder som rapporterats in eller konstaterats. 1. 1. Under de senaste månadernas granskning av hur inre marknaden fungerar har den ständiga studiegruppen gång på gång kunnat fastställa problem som berör möjligheterna att grunda företag eller etablera filialer till befintliga företag i en annan EU-medlemsstat. 1. 2. Det kan inte förnekas att framsteg redan gjorts i riktning mot att få inre marknaden att fungera, med de många nya möjligheter som detta innebär för småföretag och fria yrkesutövare att driva verksamhet i ett annat medlemsland än hemlandet. A˚ andra sidan råder det inget tvivel om att det kvarstår inte så få hinder för friheten att etablera företag i en annan medlemsstat. 1. 6. Företagens etableringsfrihet får inte innebära att man försöker att kringgå gällande regler i mottagarlan- det. Avsikten är att välkomna de personer och företag som vill etablera sig i en annan medlemsstat och inte att tillämpa överdrivna villkor som inte gäller för inhemska företag. Med ”överdrivna villkor” menas i detta fall all diskriminering som syftar till att störa eller hindra företagsetablering. 1. 7. Det är inte lätt att skilja mellan problem som gäller företagsetablering och andra aspekter av den inre marknaden, såsom ett fritt tillhandahållande av tjänster. Eftersom Ekonomiska och sociala kommittén redan yttrat sig vid ett flertal tillfällen om olika hinder som påverkar de fria marknadskrafterna (1), behandlar kommittén i detta yttrande de förslag som syftar till att konkret hjälpa privatpersoner och företag att etablera sig i en annan medlemsstat. 1. 3. För att klargöra begreppen skall det också noteras att det som gäller för de 15 medlemsstaterna också är tillämpligt på de tre EFTA/EES-länderna (Norge, Island, Liechtenstein), som genom EES-avtalet betraktas som likställda medlemmar av inre marknaden. 2. Iakttagelser 1. 4. Detta yttrande skall visa att vägen fortfarande är lång till ett förverkligande av inre marknaden, uppmana alla berörda parter att göra ansträngningar i rätt riktning, ge konkreta exempel på konkreta eller konstgjort skapade hinder och presentera förslag om hur man kan göra det lättare att undanröja dessa. 1. 5. Vi kommer att utgå ifrån slutsatserna av de enkätformulär som utarbetats och återlämnats ifyllda, uppgifter som noterades vid hearingen i Nice (Frankrike) 2. 1. Det kvarstår många och skiftande problem i samband med etablering av företag i andra EU-med- lemsstater; det finns en uppsjö av ”hinder” för etable- ringsfriheten. A¨ ven efter etableringen finns det emellertid (1) Den inre marknadens följder och effektivitet — EGT C 206, 7. 7. 1997, s. 65; SMF — Affärsförbindelser över EU:s inre gränser — EGT C 206, 7. 7. 1997, s. 70; Den inre marknaden och miljöskyddet: sammanhållning eller konflikt — EGT C 19, 21. 1. 1998, s. 95; Att förhindra uppkomsten av nya handelshinder på den inre marknaden — CES 453/98, 25. 3. 1998; Att undanröja vissa handelshin- der — CES 643/98, 29. 4. 1998. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/11 också problem för företag eller fria yrkesutövare som hindrar dem att saluföra sina tjänster. 4. Exempel på konkreta hinder 2. 2. Många nationella restriktioner har sin grund i att vissa medlemsstater är angelägna om att skydda sina konsumenter. Det är fullständigt legitimt för statsmak- terna att tillvarata konsumentintressena — det är en central uppgift — men de får inte utnyttja detta som ett sätt att motivera införandet av åtgärder som hindrar nya företag att etablera sig. 3. Konstaterade ”hinder” 3. 1. Hindren för etableringsfriheten har visat sig vara många och mångskiftande, nationella och regionala, subjektiva och objektiva. Vissa kan undanröjas medan andra är omöjliga att övervinna utan insatser på både individuell och kollektiv nivå. 3. 2. Hinder av lagstiftningskaraktär I korthet är det följande problem som förekommer oftast, i en rad länder: — Erkännande av professionella kvalifikationer. — Erkännande av grundkrav för att utöva en viss profession. — Tillstånd att utöva en profession. — Krav för etablering av företag. — Statlig byråkrati. — Förbud mot etablering i vissa branscher (apotekare, notarier, ingenjörer osv. ). — Företagens juridiska form. Vid sidan av nationella bestämmelser möter man i länder med decentraliserad förvaltning även vissa regionala bestämmelser, som kan utgöra etableringshinder. 3. 3. Subjektiva hinder — Bristande information om nationell lagstiftning. — Språkliga hinder. — Brist på uppgifter om marknaden i destinations- landet. — Bristande kunskap om lokala bestämmelser och principer. — Skillnader i kultur och tänkesätt. — Skillnader i konsumentbeteende. I presentationen av de problem som företagen har stött på nämns en rad konkreta hinder. Arbetslagstiftningen i en medlemsstat avkräver 4. 1. inhemska modellagenturer ett garantibelopp på minst 15 000 ecu. Detta innebär att modellagenturer från andra medlemsstater inte kan etablera sig i detta land ens tillfälligt utan att avsätta samma garantibelopp. 4. 2. Hantverkare i en medlemsstat undviker att arbeta i en annan, eftersom de där är tvungna att anlita ett skatteombud, till höga kostnader, för inbetalning av indirekt skatt till skattemyndigheterna. 4. 3. Cirka 7 000 fastighetsmäklare i en medlemsstat har blivit officiellt auktoriserade av landets myndigheter, efter att ha uppfyllt alla obligatoriska förutsättningar. På dessa villkor har bara fyra (!) mäklare från andra medlemsstater lyckats bli auktoriserade. 4. 4. Båda vid inresa till och utresa från en av unionens medlemsstater kräver en behörig myndighet som lyder under landets finansdepartement att belopp över 7 500 ecu som resande personligen medför i kontanter deklare- ras skriftligen. Det har visat sig att de ansvariga tjänstemännen faktiskt också genomsöker resandes ba- gage, oberoende av deras medborgarskap. Sedan flera år tillbaka blundar skattemyndighe- 4. 5. terna i ett land inför kraven på återbetalning av mervärdesskatt från en annan medlemsstats företag, även om dessa företag har betalat in mervärdesskatt på grund av deltagande i internationella mässor och har rätt till återbetalning. Obligatoriska villkor och förfaranden gör dessutom kraven på återbetalning svåra att genom- driva. 4. 6. Myndigheterna i en medlemsstat begränsar rät- ten till provision för förmedlingstjänster för dem som inte har sin hemvist i detta land (försäkringsmäklare, fastighetsmäklare osv. ). 4. 7. Säkerhetstjänstföretag som vill bedriva verksam- het i en medlemsstat måste ha sitt säte i detta land, och styrelsemedlemmar och anställda måste vara medborga- re i landet. Medlemsstaten hänvisar officiellt till upprätt- hållandet av allmän ordning och säkerhet som skäl till dessa bestämmelser. 4. 8. Ett EFTA-företag kunde inte skriva kontrakt om byggnadsarbeten i en av unionens medlemsstater, eftersom myndigheterna i EU-medlemsstaten vägrade att skriva in företaget i landets byggföretagsregister eftersom företaget är hemmahörande i ett land utanför EU. C 235/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 5. Förslag Ovannämnda förslag kommer från företag som utsatts för de konkreta effekterna av olika former av hinder. Andra är ett resultat av åsiktsutbytet i frågan. Alla härrör naturligtvis från ett utbrett intresse av att bidra till att hindren avskaffas. Ekonomiska och sociala kommittén är angelägen 5. 1. om att det skapas ett klimat inom EU där man betraktar olika företags och privatpersoners etablering i en annan medlemsstat som en källa till ökad sysselsättning och tillväxt. En dialog mellan olika kulturer bör stå i centrum för denna dynamiska vision. Kommissionen bör i detta hänseende lansera en informationskampanj om företags och privatpersoners rättighet att etablera sig i den medlemsstat de själva väljer och, naturligtvis, skyldighet att anpassa sig till gällande lagstiftning i landet i fråga. 5. 2. Allmänna förslag — Man bör skapa databanker med information om ansvariga myndigheter och institutioner. — Man bör se till att euroinfocentren utnyttjas och utvecklas i högre grad. De skulle kunna spela en avgörande roll för företagens möjligheter att hålla sig à jour med utvecklingen. De kan också arrangera sammankomster för erfarenhetsutbyte mellan två eller flera parter samt publicera en årsrapport om de vanligast förekommande problemen i fråga om företagsetablering. — Man bör skapa nationella så kallade ”one-stop shops” i de stora branschförbunden (handel, hant- verk. ) med jämförbart tjänsteutbud. — Anslå mer resurser till riskkapital och kapital för att starta ny verksamhet. — Man bör inleda försök med ett gemenskapsinitiativ för att harmonisera speciallagstiftningen för vissa branscher. — Slutligen bör man fastställa formerna för ”Europabo- lag” genom att anta kommissionens förslag, så att företagen kan få möjlighet att välja juridisk form, vilket skall borga för en enhetlig och förutsägbar behandling inom hela Europa (1). — Ge högsta prioritet åt finansieringskällor på såväl europeisk (”tillväxt och sysselsättning”) som natio- nell nivå, i syfte att skapa näringsverksamhet. 5. 3. Särskilda förslag — Diskussioner bör föras mellan direkt berörda parter och nationella och regionala myndigheter för att finna lösningar på speciella problem. — Samarbete mellan branschförbunden (handel, hant- verk. ) i form av åsikts- och erfarenhetsubyte. Slutsatserna från dessa diskussioner bör vidarebe- fordras till de nationella förvaltningarna och behöri- ga gemenskapsorgan. — Man bör hålla Europaparlamentarikerna informera- de och à jour med utvecklingen, och eventuellt lägga fram förslag och ställa frågor i Europaparlamentet. Initiativet till detta skulle kunna komma från nä- ringslivets representanter. — Den fria etableringsrätten bör inte påverkas av företagets storlek. — Företagen bör ha lika möjligheter oberoende av storlek. — Särskilda stödåtgärder bör vidtas för icke-vinst- drivande företag och för frivilligorganisationer på det sociala området. — Man bör skaffa sig en samlad bild av medlemsstater- nas speciallagstiftning för olika branscher. 6. Sammanfattning — Varje medlemsstat bör skapa Internetsidor på alla elva språken med utförlig vägledning om villkoren och gällande lagstiftning för fri etablering, även bransch för bransch. Kommissionen bör även utnytt- ja andra hemsidor på nätet (Europa, ISPO m. fl. ) i syfte att sprida centraliserad information i denna fråga. — Samarbetsprogrammet Europartnerskap bör utnytt- jas ännu bättre. — Det nya gemenskapsprogrammet ”Joint European Ventures” bör utnyttjas i största möjliga utsträck- ning. Genom observationsgruppen för den inre mark- 6. 1. naden vill ESK med detta yttrande ge en välunderbyggd och uttömmande belysning av det omfattande problemet med företagens etableringshinder. Detta problem utgör en besvärande bromsklots när det gäller att fullborda inre marknaden. 6. 2. För att uppnå detta mål hänvisar ESK också till de olika parter som i större eller mindre utsträckning bär ansvaret för etableringshindren, men som också har möjlighet att bidra till effektiva lösningar på dessa problem. (1) Stadgar för Europabolag — EGT C 129, 27. 4. 1998, s. 1. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/13 6. 2. 1. Kommissionen uppmanas att praktiskt vidta åtgärder, som innebär att man förklarar hur den inre marknaden fungerar och som leder till konkreta resultat, på grundval av en regelbunden inventering av de verkliga resultat som uppnås genom EU:s åtgärder. 6. 2. 2. Slutligen vill kommittén uppmana de företag och företagare i medlemsstaterna som är intresserade av att etablera sig på andra marknader att kavla upp ärmarna och uppamma hela sin inneboende dynamik för att utnyttja alla möjligheter att på egen hand komma till rätta med så många hinder som möjligt. Bryssel den 27 maj 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen ‘Europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag: Framtidsutsikter och tänkbara hinder för framsteg‘” (98/C 235/04) Den 13 maj 1998 beslutade Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande denden 6 maj 1998. Föredragande var Antonello Pezzini. Vid sin 355:e plenarsession den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 101 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst. 1. Allmänna synpunkter Europeiska kommissionen har gjort lovvärda 1. 1. och avsevärda ansträngningar för att stimulera tillkoms- ten av lämpliga europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag (SMF). Kommissionens åtgärder beskrevs i ett meddelande från kommissionen ”Rapport om genom-förbarheten av upprättandet av en europeisk kapitalmarknad för expansiva mindre företag” (1), om vilken ESK inte avgav något yttrande. Dessa initiativ från kommissionen var svar på en tidigare begäran från kommittén att göra en studie av om det skulle vara möjligt att upprätta en erkänd europeisk kapitalmark- nad som ger europeiska företag, och då särskilt småföre- tag, tillgång till kapital. Kommissionen har i och med detta uppföljande 1. 2. meddelande lagt fram ett konstruktivt dokument. Det finns emellertid vissa punkter, som till exempel hur E:s lagstiftning om värdepappershandel fungerar i prakti- (1) KOM(95) 498 slutlig, 25. 10. 1995. ken, som inte har studerats så noggrant som de förtjänar. Det finns även några andra viktiga aspekter som kommissionen inte har tagit upp. Det finns ett stort antal faktorer förutom tillräck- 1. 3. lig tillgång till kapital som avgör om ett företag kommer att växa till betydande storlek. ESK beslutade att de mest avgörande av dess förtjänade att behandlas i detta yttrande för att göra det möjligt att göra en bättre totalbedömning av problemen. Några av rekommenda- tionerna i yttrandet stammar från EVK:s studieresa till USA i november 1997. Idén till resan kom till stor del från referenserna till USA:s kapitalmarknad i inledningen till kommissionens meddelande och från ordförande Jacques Santers uppmaning vid ett sammanträde i ESK den 28 oktober 1998 att man skulle undersöka förhållandena i USA. Därför blir ämnesområdet som tas upp i detta yttrande mycket mer omfattande än det som behandlas i kommissionens meddelande som enbart begränsar sig till kapitalmarknader för SMF


eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget
regional development

text: C 235/34 FR Journal officiel des Communautés européennes 27. 7. 98 B. En pourcentage de l’ensemble des taxes (y compris contributions sécurité sociale), tous domaines confondus Taxe d’imma- tricu- lation Taxe de mise en circu- lation Taxe sur l’essence Taxe sur le gazole Taxe sur les assu- rances Péages Total 0,30 2,77 0,00 0,85 0,22 1,63 2,12 0,12 0,00 1,28 0,15 2,45 0,59 0,22 0,00 0,91 0,89 1,00 0,60 0,50 0,45 1,83 0,20 0,16 1,76 0,46 0,32 0,61 0,53 1,69 1,88 1,27 2,77 2,60 2,36 5,48 2,97 3,29 4,79 2,04 2,34 4,31 2,79 2,89 4,26 1,39 0,61 1,29 0,99 1,67 2,42 1,85 1,69 3,40 1,25 0,98 3,22 2,02 0,62 1,90 0,26 0,19 0,40 0,28 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,76 0,00 0,02 0,00 0,02 0,00 0,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,81 0,00 0,00 1,03 0,67 0,54 0,00 0,00 4,72 5,77 5,46 5,32 5,49 9,98 8,77 6,10 8,35 6,33 5,73 10,96 5,98 4,27 7,88 Belgique Danemark Allemagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Autriche Portugal Espagne Suède Royaume-Uni Source: EUROSTAT 1997 et DG XXI. Avis du Comité économique et social sur le «8e rapport annuel sur les Fonds structurels 1996» (98/C 235/08) Le 25 novembre 1997, la Commission a décidé, conformément aux dispositions de l’article 198 du Traité instituant la Communauté européenne, de saisir le Comité économique et social d’une demande d’avis concernant le «8e rapport annuel sur les Fonds structurels 1996». La section du développement régional, de l’aménagement du territoire et de l’urbanisme, chargée de préparer les travaux en la matière, a émis son avis le 21 avril 1998 (rapporteur: M. Little). Au cours de sa 355e session plénière des 27 et 28 mai 1998 (séance du 27 mai), le Comité économique et social a adopté par 116 voix pour et 1 abstention l’avis suivant. 1. Introduction 1. 1. Le rapport de la Commission européenne sur les Fonds structurels en 1996 est le huitième rapport annuel de ce genre depuis la dernière révision importante des règlements qui régissent les Fonds structurels (la «réforme» des Fonds de 1988). En novembre 1996, la Commission a présenté 1. 3. son premier rapport triennal sur la cohésion économique et sociale (1) comme prévu par l’article 130B du Traité sur l’Union européenne; une synthèse de ce rapport, étroitement liée au rapport à l’examen, est insérée dans celui-ci. Ce rapport sur la cohésion inclut une évaluation de la contribution apportée par les Fonds aux progrès qui sont réalisés en termes de cohésion économique et sociale. Le Comité économique et social a adopté un avis (2) sur ce rapport le 23 avril 1997. 1. 2. Le rapport, publié en conformité avec les règle- ments du Conseil (CEE) 2052/88 et (CEE) 4253/88 tels que modifiés en 1993, détaille comme il se doit le fonctionnement des Fonds au cours de l’année et les progrès accomplis vers la réalisation de leurs objectifs. (1) COM(96) 542 final. (2) JO C 206 du 7. 7. 1997 , pp. 78-87. 27. 7. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 235/35 1. 4. La Commission, répondant aux demandes du Conseil européen au moyen d’une communication détail- lée intitulée «Agenda 2000», a souligné les perspectives générales de développement de l’Union et des politiques dans le nouveau millénaire et a présenté un cadre financier général en vue de l’élargissement. Le document contient, entre autres, des propositions envisagées pour une poursuite de la réforme des Fonds structurels avec l’objectif déclaré de promouvoir un développement compétitif et durable et une croissance génératrice d’emplois dans l’ensemble de l’Union. Le Comité a adopté le 30 octobre 1997 un avis (1) qui présente une première réaction générale aux propositions de la Commission. Il évoquera de façon plus détaillée, dans des suppléments d’avis en cours de préparation, les aspects les plus importants tels que la réforme de la politique structurelle, à la lumière des propositions (2) plus détaillées publiées par la Commission en mars 1998. 2. Caractéristiques des Fonds structurels en 1996 2. 1. Les différentes formes d’intervention pour la période financière ont maintenant été mises en œuvre dans tous les États membres avec l’adoption des derniers documents uniques de programmation et programmes d’initiative communautaires en 1996 et l’introduction de la programmation pluriannuelle. Pour les nouveaux États membres, 1996 a été une année clé qui a vu des progrès notables au niveau de l’allocation des engagements. 2. 2. Les programmes de l’Objectif 2 pour 1994-1996 ont été menés à bien, quoique 859 millions d’écus de crédits aient été transférés vers la période suivante. Dans la préparation des programmes 1997-1999, la Commission a établi que les régions éligibles pour la deuxième phase devraient être les mêmes que pour la période 1994-1996, avec des modifications mineures. Le pourcentage de la population globale couverte par l’Objectif 2 reste de 16,4 %. La Commission a continué à surveiller la mise 2. 3. en œuvre en apportant un soutien à la préparation des évaluations intermédiaires. Elle a également lancé une série d’évaluations thématiques de l’impact des Fonds structurels dans différents secteurs clés tels que la recherche et le développement, les petites et moyennes entreprises, l’environnement et l’égalité des chances. Le début des travaux visant à utiliser les résultats de ces évaluations était prévu pour la fin 1997. Conjointement avec les États membres ont été introduites de nouvelles orientations pour une gestion saine et efficace. Des faiblesses et des irrégularités ont une fois encore été enregistrées dans presque tous les États membres. 2. 4. L’application des quatre principes fondamentaux institués pour la réforme de 1988 a été surveillée de près. D’après la Commission, on a enregistré une amélioration dans les modalités concrètes d’application du partena- riat, et des progrès substantiels ont été accomplis pour vérifier le respect du principe d’additionnalité. 2. 5. Des progrès évidents ont été réalisés pour rattra- per les retards sur le plan de l’activité financière, l’exécution du budget communautaire ayant été presque intégrale en 1996. 26,1 milliards d’écus ont été engagés au moyen de crédits, tandis que les paiements s’élevaient à 22,4 milliards d’écus. 2. 6. La situation de l’emploi a continué d’être une préoccupation majeure en 1996; la Commission s’est efforcée de garantir la cohérence entre les actions cofinancées par les Fonds structurels et la stratégie de l’UE consistant à donner la priorité aux interventions visant à s’attaquer au problème de l’emploi. La création d’emploi est donc devenue la première priorité parmi les orientations formulées par la Commission à l’attention des États membres pour la préparation des programmes de l’Objectif 2 pour 1997-1999. Pour la même raison, la Commission a lancé une initiative visant à promouvoir les pactes territoriaux pour l’emploi avec un cofinance- ment des Fonds structurels. 2. 7. La Commission a également réparti la réserve financière de presque 1,7 milliard d’écus qui avait été instituée au moment de l’allocation initiale des crédits destinés aux initiatives communautaires pour la période 1994-1999, en tenant compte d’une série de priorités: lutte contre le chômage, égalité des chances et lutte contre l’exclusion, environnement et dimension territoriale des politiques structurelles. 3. Observations générales Le rapport de la Commission est en même temps 3. 1. exhaustif et complexe. Pour l’essentiel, il constitue un rappel historique et une source de références. Il ne serait ni pratique ni opportun que le Comité se prononce sur toutes les facettes de ce rapport. 3. 2. Dans le présent avis, le Comité se concentrera sur les questions les plus importantes qui sont apparues en 1996, sur des problèmes qui ont déjà été soulevés précédemment mais qui restent non encore résolus et sur les mérites du huitième rapport annuel lui-même. Vu que les programmations de l’Objectif 2 pour 1997- 1999 font l’objet d’un avis parallèle, et afin d’éviter une duplication des efforts, aucune observation spécifique ne sera faite sur les préparations de ces programmations en 1996 auxquelles il est fait allusion dans le rapport à l’examen. De même, aucune observation spécifique n’est faite sur les propositions détaillées de réformes des règlements des Fonds structurels, car ces propositions feront l’objet d’un ou de plusieurs avis distincts qui seront préparés et adoptés dans le courant des prochains mois. (1) JO C 19 du 21. 1. 1998, pp. 111-115. (2) COM(1998) 131 final. Le Comité relève que le rapport de la Commission 3. 3. pour 1996 est en grande partie structuré de la même C 235/36 FR Journal officiel des Communautés européennes 27. 7. 98 manière que celui relatif à l’année précédente. Une modification importante réside dans le regroupement de toutes les informations concernant les interventions des fonds pour chaque pays, afin de fournir une vision d’ensemble des programmes structurels qui y ont été mis en œuvre. La nouveauté introduite l’année dernière a été maintenue, à savoir l’insertion d’un sujet transversal qui parcourt tout le rapport, le choix s’étant porté dans le cas présent sur la promotion de la recherche et de l’innovation technologique. Le rapport se divise en deux parties principales. 3. 4. La première, composée des chapitres I à IV (mise en œuvre des interventions structurelles en 1996, exécution budgétaire, questions institutionnelles connexes aux Fonds structurels, évaluation), fournit une description globale des réalisations de 1996. La seconde partie, composée des chapitres V à X, analyse en détail la mise en œuvre des Fonds structurels: le chapitre V décrit les programmes et les réalisations dans chaque État membre, les cinq autres chapitres contenant des tableaux finan- ciers donnant des détails sur l’exécution financière en 1996, l’exécution financière de 1994 à 1996, la ventilation régionale de l’exécution financière, les grands projets et les projets pilotes du Feder et du FSE. tant 3. 5. le Le Comité accueille favorablement contenu que la structure du rapport 1996 et félicite la Commission pour la diligence avec laquelle elle a produit ce rapport fouillé de quelque 350 pages et pour avoir respecté la date de publication fixée au mois de novem- bre. Toutefois, les délais nécessaires à sa production réduisent la valeur du rapport. Dès lors, le Comité souscrit à l’intention récemment énoncée par la Commis- sion d’avancer la date de publication pour les années à venir. de la Commission sur les interventions structurelles communautaires et l’emploi (1) sur laquelle il n’a pas été demandé au Comité économique et social d’élaborer d’avis, et elles ont été également consolidées dans la communication «Agir pour l’emploi en Europe: un pacte de confiance» (2). 4. 1. 3. Dans le cadre de l’initiative approuvée lors du Conseil européen de juillet 1996 pour promouvoir les pactes territoriaux pour l’emploi (initialement sur la base de projets pilotes), des orientations spécifiques ont été adoptées pour le «partenariat renforcé» considéré comme nécessaire pour le projet. Le Comité a déjà exprimé son soutien à ces pactes et, le 30 octobre 1997, il a adopté un rapport d’information pour contribuer à mieux les faire connaître. 4. 1. 4. les pactes Le Comité estime que, à terme, territoriaux devraient fournir l’expérience utile d’un tel partenariat renforcé. Ses enseignements serviront pour le fonctionnement général des Fonds structurels, mais, en raison des retards dans la mise en œuvre des pactes pilotes, cette expérience pourrait ne pas être disponible ni susceptible d’être évaluée avant la mise en place du cadre et des règlements pour la prochaine période. Le rapport ne donne pas d’indication supplémentaire quant aux modalités que la Commission entend suivre pour poursuivre sa réflexion sur le développement futur du partenariat. Toutefois, le Comité a connaissance du fait que, en 1997, la Commission a lancé une évaluation thématique du partenariat, dont il attend le résultat avec intérêt. Une redéfinition du partenariat a maintenant 4. 1. 5. été proposée par la Commission dans le cadre de la réforme des Fonds structurels. 4. Observations particulières 4. 2. Programmation 4. 1. Partenariat 4. 1. 1. Le Comité économique et social est depuis longtemps soucieux de voir s’établir des «partenariats» satisfaisants permettant des consultations entre la Com- mission, instances les États membres et d’autres concernées en ce qui concerne la préparation, le finance- ment et l’évaluation du fonctionnement des Fonds structurels. Les nouveaux instruments de partenariat introduits en 1994 ont été soutenus au niveau des principes par le Comité, qui reconnaît aujourd’hui les progrès qui ont été réalisés entre 1994 et 1996 sur le plan de la mise en œuvre de ces instruments. 4. 1. 2. Le rapport fait référence à un document interne de la Commission qui contient des propositions prélimi- naires en vue d’améliorer encore le concept de partenariat qui est introduit pour la période postérieure à 1999. Ces propositions ont été reprises dans une communication 4. 2. 1. Les retards survenus en 1995 et 1996 au niveau du lancement et de la mise en œuvre des programmes ont été en grande mesure résorbés en 1996. Il s’agit là d’une réussite dont il convient de se féliciter, mais le Comité reste préoccupé par le fait qu’un décalage de quelque 18 mois en moyenne s’est créé entre l’achèvement des programmes de la période précédente et le lancement des programmes pour la période 1994-1999. Le grand nombre de mesures d’intervention (492 à l’heure actuelle pour les seuls objectifs!) crée une charge énorme en termes de préparation, d’évaluation et d’approbation, charge qui est apparemment inconciliable avec une réduction satisfaisante dudit décalage. Le programme pour les régions de l’objectif 2 4. 2. 2. souffrira à double titre de ces retards en raison de la (1) COM(96) 109 final du 20 mars 1996. (2) CSE(96) 1 final de juin 1996. 27. 7. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 235/37 subdivision de la période 1994-1999. Avant le début de cette période, dans ses avis (1) sur la révision des le Comité s’était règlements des Fonds structurels, prononcé contre cette subdivision pour l’objectif 2. En l’occurrence, seules des modifications négligeables ont été apportées au niveau des régions éligibles, et si les recommandations du Comité avaient été adoptées, les retards et les charges administratives supplémentaires auraient pu être évités. 4. 2. 3. Le Comité continue d’être favorable à une simplification des procédures de programmation et, dans son récent avis relatif au Rapport sur la cohésion économique et sociale, il a d’ailleurs présenté des propositions spécifiques de rationalisation et de réduc- tion du nombre des objectifs, des fonds et des initiatives. 4. 2. 4. Le Comité recommande que le calendrier de préparation, d’évaluation et d’adoption soit avancé afin que le délai entre le début d’une nouvelle période financière et le lancement des programmes soit sensible- ment réduit, et il invite la Commission à faire en sorte que l’adoption d’orientations claires et détaillées soit aussi proche que possible du début de ce cycle. La mise en œuvre d’un calendrier de ce genre pour la période financière 2000-2007 impose que des décisions politiques ad hoc soient prises par le Conseil et le Parlement européen au début 1999. 4. 3. Les Fonds structurels et les autres politiques communautaires 4. 3. 1. Le développement régional ne dépend pas uniquement des politiques régionales de la Communauté et des États membres. De même, les politiques structurel- les doivent s’inscrire dans l’environnement économique général, et elles subissent les effets d’autres politiques. 4. 3. 2. La nécessité d’une cohérence maximale entre les politiques a été soulignée régulièrement par le Comité, qui a fréquemment plaidé en faveur d’analyses portant sur les relations entre les Fonds structurels et les autres politiques communautaires et sur leur impact réciproque. 4. 3. 3. Le Rapport sur la cohésion, auquel il est fait référence au paragraphe 1. 3 ci-dessus, donne une idée de l’impact de toutes les politiques communautaires et nationales sur la cohésion économique et sociale, qui constitue l’objectif fondamental des Fonds structurels. Le Comité a accueilli très favorablement ce rapport et, dans son avis à cet égard, il a affirmé que «la valeur primordiale du premier rapport sur la cohésion réside dans le fait qu’il place les Fonds dans le contexte d’un ensemble plus vaste de politiques de l’UE» (2). (1) JO C 201 du 26. 7. 1993, pp. 52-58. (2) Cf. note 2, paragraphe 1. 10 de l’avis. 4. 3. 4. Indépendamment des efforts accomplis pour tenir compte de la cohésion, il est inévitable que les possibilités et les avantages offerts par les politiques non structurelles aient des effets non uniformes au niveau régional, ce qui est d’ailleurs vrai pour l’ensemble du processus d’intégration économique. La reconnaissance des pressions de sens opposé découlant des politiques non structurelles fait partie de la logique qui sous-tend le fonctionnement des Fonds structurels, et ces pressions doivent être dûment prises en considération au moment d’établir le ciblage des fonds. Au chapitre II D du 8e rapport annuel, la Commission met l’accent sur la contribution des Fonds structurels à la réalisation des objectifs d’autres politiques et ne fait que brièvement référence aux effets positifs que ces politiques ont sur la cohésion. Si le Comité reconnaît qu’il n’est pas opportun de fournir une description détaillée de ces pressions de sens opposé dans les rapports annuels (à la différence de ce qui se fait dans le Rapport sur la cohésion), il considère que leur existence ne saurait être ignorée. 4. 3. 5. Le Comité regrette que l’intitulé du chapitre II D soit trompeur, vu que le terme «complémentarité» suppose que les politiques UE sont complémentaires, et ce sans restrictions (vu qu’il ne peut y avoir différents degrés de complémentarité). Le terme utilisé constitue un exemple malencontreux de jargon bureaucratique dépourvu de toute clarté. Il serait plus éloquent d’utiliser l’expression «Compatibilité avec les autres politiques communautaires» comme intitulé du chapitre. 5. Recherche et innovation technologique Le Comité se félicite de l’analyse transversale des interventions entreprises par les fonds pour le développe- ment technologique des régions et souscrit à l’accent placé sur les produits et services innovateurs issus de la recherche appliquée. Le rapport souligne les disparités au niveau de l’UE des indicateurs de RDT, notamment en ce qui concerne les dépenses et l’emploi dans ce secteur et l’accès aux télécommunications. L’importance accrue accordée aux mesures de RDT au titre des programmes 1994-1999 des Fonds structurels, en particu- lier dans les régions de l’objectif 1, constitue une évolution dont il faut se féliciter. Il convient également de souligner le caractère de plus en plus sophistiqué des mesures technologiques (par exemple, services d’infor- mation et de conseil, enseignement et formation techni- ques, exploitation des infrastructures de télécommunica- tions, mécanismes de transfert des technologies), la participation accrue du secteur privé et les investisse- ments réalisés dans les stratégies complémentaires de transfert des innovations et des technologies au niveau régional en vue de promouvoir une approche plus analytique et stratégique des questions de RDT. Il importera que les rapports et les évaluations futurs commandés par la Commission européenne évaluent C 235/38 FR Journal officiel des Communautés européennes 27. 7. 98 l’impact de ces tendances. Le Comité prend acte avec intérêt du fait qu’un rapport distinct sur la RDT et les Fonds structurels devrait être publié par la Commission au début 1998. Bruxelles, le 27 mai 1998. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS Avis du Comité économique et social sur la «Communication de la Commission “Nouvelles programmations régionales 1997-1999 au titre de l’objectif 2 des politiques structurelles communautaires — Priorité à la création d’emplois”» (98/C 235/09) Le 17 novembre 1997, la Commission, conformément à l’article 198 du Traité instituant la Communauté européenne, a décidé de consulter le Comité économique et social sur la communication susmentionnée. La section du développement régional, de l’aménagement du territoire et de l’urbanisme, chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a élaboré son avis le 21 avril 1998 (rapporteur: M. Masucci). Lors de sa 355e session plénière des 27 et 28 mai 1998 (séance du 27 mai), le Comité a adopté par 114 voix pour et une abstention le présent avis. 1. Introduction 1. 1. La Commission a présenté en novembre dernier une communication dans laquelle sont présentées les nouvelles programmations régionales au titre de l’objec- tif 2, qui devront être réalisées au cours de la seconde période de programmation, c’est-à-dire d’ici 1999, dans les régions touchées par le déclin industriel. Le document est le fruit de l’examen de 65 nouveaux documents uniques de programmation (DOCUP) et d’un cadre communautaire d’appui (CCA) en ce qui concerne l’Espagne. Sont exclus de l’analyse les DOCUP pour l’Autriche et la Suède, ces pays ayant opté pour une programmation quinquennale (1). 1. 2. La communication à l’examen synthétise les résultats auxquels on espère arriver en termes de développement économique, et en particulier de retom- bées sur l’emploi. (1) Une synthèse des programmes concernant ces deux États est contenue dans la communication de la Commission sur la mise en œuvre des politiques régionales de l’UE en Autriche, en Finlande et en Suède (COM(96) 316 final du 3 juillet 1996). Selon ce qui est indiqué par les États membres, la mise en œuvre de ces programmes permettra la création ou le maintien de 880 000 emplois, concentrés à concurrence de 90 % (801 000) en Grande-Bretagne, en France, en Allemagne, en Espagne et en Italie. Les mesures prévues sont essentiellement de 1. 3. quatre types: — soutien à la croissance et à la compétitivité des activités industrielles et commerciales, avec une attention particulière pour les PME (47,4 % des dépenses); — programmes de formation et de recyclage des travail- leurs visant à les orienter vers les nouvelles technolo- gies (33,8 % des dépenses); — actions de réhabilitation et d’amélioration des zones industrielles dégradées (12,3 % des urbaines et dépenses); — protection de l’environnement et promotion des technologies propres et du tourisme «écologique» (5,2 %)


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een richtlijn van de Raad betreffende de fiscale behandeling van personenauto's die definitief naar een andere lid-staat worden overgebracht in verband met een verandering van verblijfplaats, of tijdelijk worden gebruikt in een andere lid-staat dan die waar zij zijn geregistreerd"

eurovoc_concepts:
free movement of goods
import
motor vehicle
tax-free allowance
vehicle registration

text: 27. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 235/31 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een richtlijn van de Raad betreffende de fiscale behandeling van personenauto’s die definitief naar een andere lid-staat worden overgebracht in verband met een verandering van verblijfplaats, of tijdelijk worden gebruikt in een andere lid-staat dan die waar zij zijn geregistreerd” (1) (98/C 235/07) De Raad heeft op 6 maart 1998 besloten, overeenkomstig artikel 99 van het EG-Verdrag het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling voor industrie, handel, ambacht en diensten die met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 6 mei 1998 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Kubenz. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 355e Zitting van 27 en 28 mei 1998 (vergadering van 27 mei) het volgende advies met 111 stemmen vo´ o´r, bij twee onthoudingen goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. De voorgestelde richtlijn dient ter vervanging van Richtlijn 83/182/EEG betreffende de belastingvrij- stellingen bij de tijdelijke invoer van bepaalde vervoer- middelen binnen de Gemeenschap (2) en Richtlijn 83/183/EEG betreffende de belastingvrijstellingen bij de definitieve invoer uit een lid-staat van persoonlijke goederen door particulieren (3), zoals gewijzigd bij Richt- lijn 89/604/EEG (4). 1. 2. Voorgesteld wordt, deze drie richtlijnen te codifi- ceren en volledig bij te werken. Voorts is het de bedoeling, aan het licht gekomen uitvoeringsproblemen op te lossen en aan de verwachtingen van de burgers met betrekking tot de interne markt en het daarmee samenhangende vrije verkeer te voldoen. 1. 3. Krachtens het voorstel heft een lid-staat geen registratie- of soortgelijke belastingen op auto’s die in verband met de verandering van de gewone verblijfplaats van een particulier naar die lid-staat worden overge- bracht. Voorts hebben particulieren in geval van tijdelij- ke verhuizing het recht, hun voertuig zes maanden per jaar te gebruiken. Daarnaast verschaft het voorstel o. a. : — meer mogelijkheden om een huurauto in een andere lid-staat te gebruiken dan die waar het voertuig is geregistreerd. Het is de bedoeling dat een huurauto opnieuw aan dezelfde persoon mag worden verhuurd wanneer het in een andere lid-staat gesloten huurcon- tract afloopt en het voertuig op het grondgebied van die lid-staat blijft; — de gezinsleden van de eigenaar van het voertuig het recht om de auto in een andere lid-staat dan die van registratie te gebruiken. Ook derden hebben dit recht, mits de eigenaar inzittende is; — meer flexibiliteit ten aanzien van de rechten van personen die in een andere lid-staat werken dan die waar zij hun verblijfplaats hebben, dezen krijgen het recht om gedurende negen maanden per jaar hun auto te gebruiken in de lid-staat waar zij werken; — een verbod voor de lid-staten om belastingen op te leggen indien gedurende de periode van toegestaan tijdelijk gebruik een voertuig wordt beschadigd en de reparatiekosten de waarde ervan overtreffen; — afschaffing van speciale belastingregelingen voor voertuigen die op grond van rechten die aan huwelijk of vererving worden ontleend van de ene naar de andere lid-staat worden overgebracht; — een vorm van overleg tussen de nationale autoriteiten in geval van geschillen aangaande de beweerde gewone verblijfplaats. 2. Algemene opmerkingen (1) PB C 108 van 7. 4. 1998, blz. 75. (2) PB L 105 van 23. 4. 1983, blz. 59 (ESC-advies: PB C 131 van 12. 6. 1976, blz. 50). (3) PB L 105 van 23. 4. 1983, blz. 64 (ESC-advies PB C 131 van 12. 6. 1976, blz. 49). (4) PB L 348 van 29. 11. 1989, blz. 28 (ESC-advies PB L 180 van 8. 7. 1987, blz. 13). 2. 1. Met de voorgestelde wijzigingen wordt inge- speeld op het feit dat belemmeringen voor het vrije verkeer van particuliere auto’s tussen de lid-staten een van de gevoeligste problemen vormen voor particulieren die in de Europese Unie zijn gevestigd. Voor de meeste mensen is de auto het populairste vervoermiddel, en daarom belemmeren dergelijke obstakels, van fiscale of andere aard, het vrije verkeer van personen. C 235/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 7. 98 2. 2. Het Comité schaart zich achter het voorstel. te worden voorgeschreven. Deze wordt in artikel 7 immers niet vereist. 2. 3. Het beseft evenwel dat het voorstel in inkomsten- derving kan resulteren voor lid-staten die registratiebe- lastingen heffen. Gegeven het geringe aantal gevallen lijkt het met de omvang van deze derving echter niet zo’n vaart te lopen. Voorts zouden de desbetreffende lid-staten het verlies b. v. middels verhoging van de belastingen op minerale olie¨n kunnen compenseren (zie de tabel in de bijlage). 2. 4. Het hoopt dat de rechten van de Europese burgers door de nieuwe richtlijn beter uit de verf komen en dat misbruik van fiscale faciliteiten wordt voorkomen. 3. Bijzondere opmerkingen 3. 1. Artikel 2: „Definities” 3. 1. 1. In artikel 2, onder f), wordt de term „gezin” gedefinieerd. Het Comité wijst erop dat in sommige lid-staten ruimere definities worden gehanteerd die ook andere samenlevingsvormen omvatten (1). 3. 2. Artikel 4: „Voorwaarden waaronder geen be- lasting verschuldigd is na een verandering van verblijfplaats” 3. 2. 1. In artikel 4, lid 1, onder b), is sprake van daadwerkelijk gebruik („heeft het voertuig werkelijk gebruikt”). Deze zinsnede werkt onduidelijkheid in de hand, omdat nagenoeg niet valt te staven vanaf welke datum de auto wordt gebruikt. Het is daarom duidelijker, de datum van registratie op de naam van de verhuizende persoon te hanteren. 3. 2. 2. Voertuigen die zijn geregistreerd op de naam van een gezinslid dat niet meeverhuist, vormen een bijzonder probleem. 3. 3. 2. Men moet zich trouwens afvragen in hoeverre het verstrijken van een termijn van negen, of van hoeveel maanden dan ook valt te bewijzen of valt na te gaan wanneer er bij het overschrijden van de binnengrenzen geen controles worden verricht of bewijsstukken moeten worden overgelegd. 3. 4. Artikel 6: „Specifieke gevallen van persoonlijk gebruik waarin geen belastingen mogen worden geheven” 3. 4. 1. Het Comité stelt voor om in artikel 6, onder a), de termijnen voor autoverhuurbedrijven te verlengen. 3. 4. 2. Het Comité stelt de volgende formulering van artikel 6, onder d), voor: „een personenvoertuig dat tijdelijk door een in de lid-staat verblijvende persoon wordt gebruikt, op voorwaarde dat degene die het voertuig naar de lid-staat van het tijdelijke gebruik heeft overgebracht, ook inzittende van dat voertuig is;” 3. 4. 3. Het verdient aanbeveling, dwingend voor te schrijven hoe de in artikel 6, onder f), beschreven situatie moet worden aangetoond, en de desbetreffende stukken dan ook wederzijds door de lid-staten te laten er- kennen (2). 3. 5. Artikel 7: „Gevallen van beroepsmatig gebruik waarin geen belastingen mogen worden geheven” 3. 5. 1. Ook in dit verband verdient het aanbeveling om, zoals in paragraaf 3. 4. 3 ten aanzien van artikel 6, onder f), werd opgemerkt, de bewijsstukken dwingend voor te schrijven. 3. 2. 3. Ingevolge artikel 4, lid 1, onder c), mag het voertuig niet langer dan twaalf maanden na verandering van verblijfplaats worden overgebracht. 3. 6. Artikel 8: „Bepalingen betreffende onherstelbare schade aan voertuigen” Deze passage is irrelevant. Beter is, de beperking 3. 2. 4. inzake doorverkoop aan een termijn en het aantal auto’s per gezin aan een maximum te binden. 3. 6. 1. Het Comité wijst erop dat de marktprijs, juist van oudere tweedehandse voertuigen, moeilijk valt te bepalen. 3. 3. Artikel 5: „Algemene voorwaarden waaronder geen belasting verschuldigd is wanneer een voer- tuig tijdelijk wordt gebruikt in een andere lid-staat dan de lid-staat van registratie” 3. 3. 1. De in artikel 5, lid 2, geregelde materie hoort in artikel 7 thuis. In dat geval hoeft er geen termijn meer 3. 7. Artikel 9: „Permanent gebruik in een andere lid-staat dan de lid-staat van de gewone verblijf- plaats” 3. 7. 1. Het in artikel 9, lid 3, opgelegde gebruiksverbod moet worden versoepeld. (1) Tevens kunnen adoptie- en pleegkinderen in dit verband een specifiek probleem opleveren. (2) In sommige lid-staten is ook voor korte verwisseling van voertuig het invullen van uitgebreide vraagformulieren verplicht. 27. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 235/33 3. 8. Artikel 12: „Regelingen van geschillen” 3. 8. 1. Krachtens artikel 12, lid 3, is de Commissie bevoegd, geschillen tussen lid-staten bij beschikking te regelen. Een dergelijke bevoegdheid komt echter veeleer aan het Hof van Justitie toe. 4. Conclusies en samenvatting 4. 1. De verwezenlijking van de interne markt vereist een vrij verkeer van personen en goederen, in casu personenauto’s voor privé-gebruik. Sommige lid-staten heffen echter om begrotings- en andere beleidsredenen registratiebelastingen op personenauto’s. 4. 2. Met de voorgestelde richtlijn en de door het Comité gemaakte opmerkingen worden de rechten van de burgers, vooral van hen die zich in een andere lid-staat vestigen, versterkt en wordt tevens het legitieme belang van de lid-staten om belastingen te heffen, beschermd. Brussel, 27 mei 1998. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité T. JENKINS BIJLAGE bij het advies van het Economisch en Sociaal Comité Opbrengst van met motorvoertuigen verband houdende belastingen, heffingen en accijnzen — stand 1994 A. Uitgedrukt in percentage van het BNP Belasting inschrijving motor- voertuigen Motor- rijtuigen- belasting Benzine- accijns Diesel- accijns Assurantie- belasting Wegentol Totaal Oostenrijk België Denemarken Finland Frankrijk Duitsland Griekenland Ierland Italië Luxemburg Nederland Portugal Spanje Zweden Verenigd Koninkrijk 0,07 0,14 1,43 0,40 0,10 0,00 0,52 0,78 0,05 0,00 0,60 0,87 0,22 0,11 0,00 Bron: Eurostat 1997 en DG XXI. 0,20 0,42 0,46 0,29 0,22 0,43 0,14 0,67 0,08 0,07 0,82 0,11 0,22 0,27 0,57 1,03 0,88 0,66 1,24 1,04 1,18 1,74 1,09 1,34 2,12 0,95 1,53 1,02 1,44 1,43 0,43 0,65 0,31 0,47 0,73 0,55 0,77 0,68 0,69 1,50 0,58 1,14 0,73 0,31 0,64 0,34 0,12 0,10 0,13 0,33 0,17 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,01 0,00 0,01 0,45 0,00 0,02 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,33 0,00 0,00 0,24 0,20 0,00 0,00 2,52 2,21 2,99 2,54 2,42 2,33 3,17 3,22 2,48 3,70 2,95 3,88 2,18 2,13 2,65 C 235/34 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 7. 98 B. Als percentage van de totale belastingen (m. i. v. bijdragen sociale zekerheid) Belasting inschrijving motor- voertuigen Motor- rijtuigen- belasting Benzine- accijns Diesel- accijns Assurantie- belasting Wegentol Totaal België Denemarken Duitsland Finland Frankrijk Griekenland Ierland Italië Luxemburg Nederland Oostenrijk Portugal Spanje Zweden Verenigd Koninkrijk 0,30 2,77 0,00 0,85 0,22 1,63 2,12 0,12 0,00 1,28 0,15 2,45 0,59 0,22 0,00 Bron: Eurostat 1997 en DG XXI. 0,91 0,89 1,00 0,60 0,50 0,45 1,83 0,20 0,16 1,76 0,46 0,32 0,61 0,53 1,69 1,88 1,27 2,77 2,60 2,36 5,48 2,97 3,29 4,79 2,04 2,34 4,31 2,79 2,89 4,26 1,39 0,61 1,29 0,99 1,67 2,42 1,85 1,69 3,40 1,25 0,98 3,22 2,02 0,62 1,90 0,26 0,19 0,40 0,28 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,76 0,00 0,02 0,00 0,02 0,00 0,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,81 0,00 0,00 1,03 0,67 0,54 0,00 0,00 4,72 5,77 5,46 5,32 5,49 9,98 8,77 6,10 8,35 6,33 5,73 10,96 5,98 4,27 7,88 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Achtste jaarverslag over de Structuurfondsen 1996” (98/C 235/08) De Commissie heeft op 25 november 1997 besloten om, overeenkomstig de bepalingen van artikel 198 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, het Economisch en Sociaal Comité om advies te vragen over het „Achtste jaarverslag over de Structuurfondsen 1996”. De Afdeling voor regionale ontwikkeling, ruimtelijke ordening en urbanisme, die met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 21 april 1998 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Little. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 355e Zitting (vergadering van 27 mei 1998) het volgende advies uitgebracht, dat met 116 stemmen vo´ o´r bij 1 onthouding is goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. Het verslag over de tenuitvoerlegging van de Structuurfondsenregeling in 1996 is het achtste jaarver- slag dat de Commissie sinds de herziening van de Structuurfondsenverordeningen in 1988 heeft uitge- bracht. 1. 2. Het is door de Commissie gepubliceerd op grond van de Verordeningen (EEG) van de Raad nrs. 2052/88 en 4253/88 als gewijzigd in 1993, waarin wordt bepaald dat de Commissie jaarlijks verslag dient uit te brengen over de aard en het effect van de steunmaatregelen die in het voorafgaande jaar zijn genomen. 1. 3. In november 1996 heeft de Commissie overeen- komstig artikel 130 B van het Verdrag betreffende de Europese Unie haar eerste driejaarlijkse verslag over de economische en sociale cohesie gepubliceerd (1), waarover het Comité op 23 april 1997 advies heeft uitgebracht (2). In dit zgn. „cohesieverslag”, dat in het jaarverslag over de structurele steunverlening in 1996 in het kort wordt samengevat, wordt aangegeven in hoeverre de structurele steunverlening de economische en sociale samenhang ten goede is gekomen. (1) COM(96) 542 def. (2) PB C 206 van 7. 7. 1997, blz. 78-87