title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1482/98 του Bertel HAARDER προς την Επ τροπή. Κανονισμός υπηρεσιακής κατάστασης των υπαλλήλων των Ευρωπαiκών Κοινοτήτων

eurovoc_concepts:
EU initiative
European official
regulations for civil servants
staff regulations (EU)

text: C 354/106 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 H Epitroph· epiuymei· epi·shw na epishma·nei stoyw ky·rioyw boyleyte·w o·ti e·na ana·logo pro·blhma ejeta· zetai 2. sh·mera apo· to Dikasth·rio sthn ypo·uesh gia thn e·kdosh prodikastikh·w apo·fashw C-202/97 (Fitzwilliam). H ypo·uesh ayth· afora· a·rnhsh toy armo·dioy fore·a tvn Ka·tv Xvrv· n na anagnvri·sei ta e·ntypa E101 poy xorhgh·uhkan apo· irlandiko· fore·a sthn peri·ptvsh apo·spashw irlandv· n ergazo·menvn ston tome·a thw gevrgi·aw stiw Ka·tv Xv· rew. H a·rnhsh aitiologh·uhke epi·shw me to gegono·w o·ti h epixei·rhsh Fitzwilliam apasxolei· toyw ergazo·menoyw se ayth·n kyri·vw stiw Ka·tv Xv· rew. (1) EE L 74 thw 27. 3. 1972 (98/C 354/170) GRAPTH ERVTHSH P-1482/98 ypobolh· : Bertel Haarder (ELDR) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Kanonismo·w yphresiakh·w kata·stashw tvn ypallh·lvn tvn Eyrvpa(cid:14)¤kv· n Koinoth·tvn Lamba·nontaw ypo·ch tiw epikri·seiw poy diatypv· nontai gia thn (cid:201)nvsh se polla· kra·th me·lh, kauv· w kai thn en ejeli·jei metarry·umish toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw tvn ypallh·lvn thw EE, proti·uetai h Epitroph· na anala·bei prvtoboyli·a tropopoi·hshw toy kanonismoy· aytoy·, eiw tro·pon v· ste oi ypa·llhloi thw EE, anejarth·tvw kathgori·aw, poy topouetoy·ntai sta grafei·a plhroforiv· n thw Epitroph·w kai toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy thw xv· raw toyw na apasxoloy·ntai me topike·w symba·seiw kau(cid:146) o·lhn thn peri·odo ergasi·aw toyw ekei·; Apa· nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· epiuymei· na toni·sei o·ti, epi· toy paro·ntow, den ypa· rxei kane·na sxe·dio tropopoi·hshw toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw ston tome·a ayto·. H mellontikh· politikh· se ue·mata prosvpikoy· ua ejetastei· sto plai·sio oma·daw ychloy· epipe·doy kai isomeroy·w sy·nueshw. (98/C 354/171) GRAPTH ERVTHSH P-1483/98 ypobolh· : Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Oi syne·peiew apo· tiw ypoue·seiw Kohll(C-158/96) kai Decker(C-120/95) Stiw 28 Aprili·oy 1998 to Dikasth·rio thw E. E. apofa·sise stiw ypoue·seiw Kohll kai Decker o·ti h proe·gkrish toy fore·vw koinvnikh·w asfa·lishw sto kra·tow me·low asfa·lishw gia thn apozhmi·vsh ejo·dvn sthn peri·ptvsh paroxh·w iatrikh·w arvgh·w se a·llo kra·tow me·low antibai·nei prow thn eley·uerh kyklofori·a agauv· n kai yphresiv· n. Mporei· na anafe·rei h Epitroph· poie·w syne·peiew ua e·xei h proanaferuei·sa apo·fash sta asfalistika· tamei·a kai stoyw forei·w asfa·lishw iatrikv· n ejo·dvn sthn Eyrv· ph; Ti· (nomika·) me·tra › (o·pvw epish·mane o Epi·tropow Flynn kata· thn sy·nodo thw Olome·leiaw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, stiw 30 Marti·oy 1998) › proti·uetai na protei·nei h Epitroph· prokeime·noy na kalyfuoy·n ta kena· poy paroysia·zei h eyrvpai¤kh· nomouesi·a o·son afora· th xrhmatodo·thsh thw diasynoriakh·w iatrikh·w me·rimnaw tv· ra poy gnvstopoih·uhke h apo·fash epi· tvn ypoue·sevn Kohll kai Decker; Po·so sy·ntoma aname·netai na kataue·sei h Epitroph· tiw ypesxhme·new (nomouetike·w) prota·seiw; Ti· ly·seiw (h· prota·seiw ly·sevn) ejeta·zei h Epitroph· prokeime·noy na diathrhuei· h oikonomikh· isorropi·a metajy· tvn eunikv· n systhma·tvn asfali·sevw iatrikv· n ejo·dvn sta kra·th me·lh;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1351/98 do Deputado Richard CORBETT à Comissão. Instalações nas auto-estradas francesas

eurovoc_concepts:
France
community facilities
motorway
parking area
public hygiene
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 323/127 (98/C 323/195) PERGUNTA ESCRITA E-1331/98 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) e James Janssen van Raay (UPE) ao Conselho Objecto: Comemora(cid:231)o(cid:152)es do dia 15 de Agosto (28 de Abril de 1998) No pro·ximo dia 15 de Agosto de 1998 cumprir-se-a(cid:152)o 53 anos desde o fim do holocausto da Segunda Guerra Mundial, tendo os povos na altura decidido na(cid:152)o mais travar uma guerra mundial. Tenciona o Conselho celebrar o dia 15 de Agosto como a data que assinala o in(cid:14)·cio de uma paz eterna? Pensa o Conselho exortar todos os pa(cid:14)·ses da Unia(cid:152)o Europeia a hastearem as respectivas bandeiras nacionais no dia 15 de Agosto como s(cid:14)·mbolo da paz? O Conselho na(cid:152)o analisou a questa(cid:152)o evocada pelos Senhores Deputados. Resposta (6 de Julho de 1998) (98/C 323/196) PERGUNTA ESCRITA P-1349/98 apresentada por Sir Jack Stewart-Clark (PPE) ao Conselho (23 de Abril de 1998) Objecto: Conven(cid:231)a(cid:152)o sobre experie(cid:136)ncias conduzidas em animais Em 1986, no a(cid:136)mbito de consultas jur(cid:14)·dicas, o Conselho concordou que a Directiva 86/609/CEE (1) sobre a protec(cid:231)a(cid:152)o dos animais utilizados para fins experimentais e outros fins cient(cid:14)·ficos seria limitada a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o de animais no desenvolvimento de produtos e testes de seguran(cid:231)a. Por outro lado, a Conven(cid:231)a(cid:152)o do Conselho da Europa (ETS 123) consagra a protec(cid:231)a(cid:152)o dos animais utilizados para fins experimentais, estando a adesa(cid:152)o da Comunidade a essa Conven(cid:231)a(cid:152)o ja· ha· muito tempo atrasada. Podera· o Conselho explicar por que raza(cid:152)o as discusso(cid:152)es sobre este assunto foram ta(cid:152)o morosas e podera· o Parlamento contar com um resultado concreto durante a preside(cid:136)ncia do Reino Unido? (1) JO L 358 de 18. 12. 1986, p. 1 Resposta (13/14 de Julho de 1998) O Conselho congratula-se por anunciar que, em 23 de Mar(cid:231)o de 1998, adoptou a decisa(cid:152)o relativa a‘ conclusa(cid:152)o da Conven(cid:231)a(cid:152)o referida pelo Senhor Deputado. (98/C 323/197) PERGUNTA ESCRITA E-1351/98 apresentada por Richard Corbett (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Maio de 1998) Objecto: Instala(cid:231)o(cid:152)es nas auto-estradas francesas Pode a Comissa(cid:152)o abordar, e esta· disposta a faze(cid:136)-lo, com as autoridades francesas a questa(cid:152)o das instala(cid:231)o(cid:152)es nas a·reas de descanso das auto-estradas francesas, uma vez que estas sa(cid:152)o utilizadas todos os anos por milho(cid:152)es de cidada(cid:152)os de outros Estados-membros da UE?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1520/98 van María SORNOSA MARTÍNEZ aan de Commissie. Milieuramp nabij het natuurpark Doñana

eurovoc_concepts:
Andalusia
environmental impact
environmental protection
metal pollution
protection of animal life
protection of plant life
public health
soil pollution
toxic substance
water pollution

text: C 13/40 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 1. 1999 2. Hoewel de Commissie niet tegen de privatisering van de Centrale del Latte di Roma is gekant, heeft zij ook daartegen de procedure van artikel 93, lid 2, van het EG-Verdrag ingeleid wegens twijfel over de verenigbaarheid met het Verdrag van bepaalde steun die in het kader van die privatisering schijnt te zijn toegekend. (1999/C 13/056) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1518/98 van Thierry Jean-Pierre (PPE) aan de Commissie (13 mei 1998) Betreft: Aankoop D3 › lening Enkele maanden geleden heeft de Commisie de Belgische staat herinnerd aan zijn verplichtingen inzake de bouw van het Vlaamse parlement, die wordt uitgevoerd zonder dat de toepasbare communautaire richtlijnen inzake openbare aanbestedingen zijn nageleefd. Is de Commissie voornemens dezelfde maatstaven aan de dag te leggen bij de verdediging van het Gemeen- schapsrecht ten opzichte van het Europees Parlement dat zich heeft gewend tot de SociØtØ Espace LØopold (SEL, een juridische constructie waarin Belgische en Franse banken hun belangen hebben ondergebracht) en haar opdracht heeft gegeven namens het Europees Parlement leningen af te sluiten van 525 miljoen ecu en 7 miljard Belgische franken om van dezelfde SEL het gehele D3 › gebouw te kunnen kopen, zonder publicatie van de aankondiging van een openbare aanbesteding in het Publicatieblad? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (24 juli 1998) De richtlijnen voor overheidsopdrachten (1) zijn van toepassing op aanbestedende diensten die gedefinieerd zijn als (cid:132)de Staat, de territoriale lichamen, publiekrechtelijke instellingen en verenigingen gevormd door een of meer van deze lichamen of instellingen). Volgens deze definitie worden de Europese instellingen voor deze richtlijnen niet beschouwd als aanbestedende diensten. Het Financieel Reglement van 21 december 1977 (2) bepaalt echter dat iedere Europese instelling moet voldoen aan dezelfde verplichtingen als die welke de aanbestedende autoriteiten van de lidstaten op basis van de richtlijnen voor overheidsopdrachten hebben. De Europese instellingen passen dan ook de regels van deze richtlijnen toe, aangevuld met enkele extra regels. Voor de huur van huizen en kantoren (niet geregeld in de richtlijnen voor overheidsopdrachten) en voor allerlei contracten waarvan de waarde onder de drempel van de richtlijnen ligt, gelden bijvoorbeeld speciale procedures, die worden voorafgegaan door oproepen tot mededin- ging. De aankondigingen worden gepubliceerd in het Supplement van het Publicatieblad. Uiteraard worden besluiten terzake door de instellingen zelf genomen. (1) Richtlijn 92/50/EEG van de Raad van 18 juni 1992 betreffende de co(cid:246)rdinatie van de procedures voor het plaatsen van overheidsopdrachten voor dienstverlening; PB L 209 van 24. 7. 1992. Richtlijn 93/36/EEG van de Raad van 14 juni 1993 betreffende de co(cid:246)rdinatie van de procedures voor het plaatsen van overheidsopdrachten voor leveringen; PB L 199 van 9. 8. 1993. (2) Artikel 56 van het Financieel Reglement van 21 december 1977, PB L 356 van 31. 12. 1977. Voor het laatst gewijzigd bij Verordening nr. 2335/ 95 van 18 september 1995, PB L 240 van 7. 10. 1995. (1999/C 13/057) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1520/98 van Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Milieuramp nabij het natuurpark Doæana (7 mei 1998) Op zaterdag 25 april jl. in de vroege ochtend brak de dam van de mijnen van Aznalc(cid:243)llar in de provincie Sevilla door, met als gevolg dat meer dan 5 miljard liter water met zeer giftige metaalresiduen in de Guadamar terechtkwam. Een groot deel van de akkers liep onder water en het besmette afvalwater raakte zelfs tot aan het natuurpark Doæana. Hoe reageert de Commissie op deze milieuramp? Heeft zij reeds maatregelen getroffen? Staat zij in contact met de Spaanse autoriteiten? Acht zij het wenselijk zich ter plekke een beter beeld te gaan


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1392/98 af Richard HOWITT til Kommissionen. Foranstaltninger til fordel for handicappede (pilotprojekt)

eurovoc_concepts:
disabled person
equal treatment
non-governmental organisation
project of common interest
proposal (EU)
reintegration into working life

text: C 386/122 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 11. 12. 98 Kommissionen har for nylig udsendt en beretning om evalueringen af F(cid:230)llesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (3). Kommissionen ser n(cid:230)rmere p(cid:229) de muligheder, der har (cid:229)bnet sig med Amsterdamtraktatens artikel 13, som omhandler bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling p(cid:229) grund af kłn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, idet Kommissionen tager hłjde for alle grupper af mennesker, der konfronteres med forskelsbehandling. Fremme lige muligheder for handicappede er fortsat et af Kommissionens prioriterede omr(cid:229)der. (1) KOM(98) 131 endelig udgave. (2) KOM(97) 2000 endelig udgave. (3) KOM(98) 15 endelig udgave. (98/C 386/166) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1392/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Foranstaltninger til fordel for handicappede (pilotprojekt) Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte tidsplanen for gennemfłrelsen af denne budgetpost for 1998, herunder ogs(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om retningslinjer, frister for modtagelse af ansłgninger, den planlagte dato for offentliggłrelse af beslutninger og for de fłrste udbetalinger? Hvordan er denne tidsplan i forhold til tidsplanen for 1997 for de samme foranstaltninger? Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at den agter at forts(cid:230)tte pilotprojekterne til fordel for handicappede i 1999? Hvis ikke, hvorfor ikke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn (5. juni 1998) Kommissionen skal henlede det (cid:230)rede parlamentsmedlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229), at der er offentliggjort 2 indkaldelser af forslag i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Det drejer sig om indkaldelse af forslag vedrłrende »stłtte til udvekslings- og informationsforanstaltninger om lige muligheder for mennesker med handicap« og indkaldelse af forslag vedrłrende »stłtte til repr(cid:230)sentative europ(cid:230)iske koordineringsorganisati- oner, der arbejder aktivt for at sikre lige muligheder for mennesker med handicap« (1). Ganske kort, skal ansłgninger i forbindelse med den fłrste indkaldelse v(cid:230)re indsendt senest den 12. juni 1998, da den endelige udv(cid:230)lgelse af ansłgningerne er fastsat til den 24. juli 1998. Kun aktioner, som p(cid:229)begyndes tidligst den 1. oktober 1998 og senest den 31. december 1998, er berettiget til samfinansieringsstłtte fra F(cid:230)llesskabets side. Med hensyn til den anden indkaldelse, s(cid:229) skal ansłgninger, som vedrłrer det (cid:229)rlige driftsbudget for en ikke- statslig organisation (ONG) fra 1. april 1998, indsendes senest den 29. maj 1998, da Kommissionen tr(cid:230)ffer sin endelige afgłrelse den 26. juni 1998. Disse datoer svarer stort set til de datoer, der blev fastsat for indkaldelse af forslag 1997. De fłrste udbetalinger kan fłrst finde sted, n(cid:229)r kontrakterne er undertegnet. I det forelłbige budgetforslag for 1999 har Kommissionen foresl(cid:229)et at opfłre bevillinger til stłtte for koordinering af europ(cid:230)iske ONG, som repr(cid:230)senterer handicappede, og nyskabende aktioner, som tager sigte p(cid:229) at bevidstgłre offentligheden om handicappedes rettigheder. (1) EFT C 103 af 4. 4. 1998


title: Verordnung (EG) Nr. 958/98 der Kommission vom 7. Mai 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 8. 5. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 135/1 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 958/98 DER KOMMISSION vom 7. Mai 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 2375/96 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 8. Mai 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 7. Mai 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 325 vom 14. 12. 1996, S. 5. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. L 135/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 8. 5. 98 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 7. Mai 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhr- werte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 052 999 052 999 052 204 212 600 624 999 382 388 999 060 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 109,7 109,7 76,5 76,5 41,3 36,8 64,6 65,1 46,3 50,8 60,5 60,5 60,5 41,9 77,8 92,7 95,3 84,4 85,8 84,1 77,4 138,0 107,9 88,5 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: A Tanács 98/29/EK irányelve (1998. május 7.) a közép- és hosszú lejáratú fedezettel rendelkező ügyletek exporthitel-biztosításával kapcsolatos főbb rendelkezések összehangolásáról

eurovoc_concepts:
credit insurance
export (EU)
export credit
long-term credit
medium-term credit

text: 246 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet 31998L0029 1998. 5. 19. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 148/22 A TANÁCS 98/29/EK IRÁNYELVE (1998. május 7. ) a közép- és hosszú lejáratú fedezettel rendelkező ügyletek exporthitel-biztosításával kapcsolatos főbb rendelkezések összehangolásáról (1) (2) (3) (4) (5) (6) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 113. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, mivel a közép- és hosszú lejáratú exporthitel-biztosítás a nemzetközi kereskedelemben döntő szerepet játszik, és fontos kereskedelempolitikai eszköz; mivel a közép- és hosszú lejáratú exporthitel-biztosítás fontos szerepet játszik a fejlődő országokkal folytatott kereskedelemben, és így elősegíti azok világgazdasági integrációját, ami a közösségi fejlesztési politika egyik cél- kitűzése; értelmében tiltott exporttámogatásnak minősülnek, külö- nösen annak 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja és az I. mellékletének j) pontja szerint; mivel a hitelbiztosítók által felszámított díj meg kell, hogy feleljen a biztosított kockázatnak; mivel az összehangolás előmozdítaná az állam nevében vagy állami támogatással működő hitelbiztosítók közötti együttműködést és elősegítené a vállalkozások közötti együttműködést a Közösségen belül, ahogyan azt a Szer- ződés 130. cikke előirányozza; mivel mind az összehangolás, mind az együttműködés kie- melkedő és döntő fontosságú tényező a közösségi expor- tőrök versenyképességében a nem közösségi piacokon; (7) (8) (9) mivel a tagállamokban jelenleg működő állami közép- és hosszú lejáratú exporthitel-biztosítási rendszerek közötti, a fedezet fő alkotóelemeit, a díjakat és a fedezeti politikát illető különbségek a Közösségen belül a vállalkozások közötti verseny torzulásához vezethetnek; (10) mivel az Európai Tanács által 1985 júniusában elfogadott bizottsági Fehér könyv a belső piac kiteljesítéséről hangsú- lyozza egy, a vállalkozások közötti együttműködést előse- gítő környezet fontosságát a Közösségen belül; mivel célszerűnek tűnik, hogy az ezen irányelvben előírt intézkedések ne lépjenek túl azon a mértéken, amely az összehangolás célkitűzésének megvalósításához szükséges, annak biztosítására, hogy az exportpolitikát egységes elvekre alapozzák, és hogy a vállalkozások közötti verseny a Közösségen belül ne torzuljon; mivel a versenyben meglévő torzulások mérséklése érde- kében ajánlatos, hogy a különböző állami exporthitel- biztosítási rendszereket a Szerződés 112. cikkében előirá- nyzottaknak megfelelőn alapján összehangolják, és ily módon a közös kereskedelempoli- tika szerves részét alkossa; egységes elvek mivel a kormányok (vagy a kormányok ellenőrzése alatt álló speciális intézmények) által nyújtott exporthitel- garancia vagy biztosítási programok olyan díjtételek mel- lett, amelyek nem elegendőek ahhoz, hogy fedezzék a pro- gramok hosszú távú működési költségeit és veszteségeit, a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulója (1986-1994) keretében megkötött, a támogatásokról és szóló megállapodás (1) kiegyenlítő intézkedésekről (1) HL L 336. , 1994. 12. 23. , 156. o. (11) mivel az 1960. szeptember 27-i keltű határozatával (2) a Tanács felállított egy, a hitelbiztosításra, hitelgaranciákra és pénzügyi hitelekre vonatkozó politikával foglalkozó koor- dinációs csoportot; (12) mivel 1991. május 15-én az említett koordinációs csoport szakembereket bízott meg minden egyes tagállamból, akik, mint az „Egységes piac 1992” szakértőcsoport, 1992. már- cius 27-én, 1993. június 11-én és 1994. február 9-én egy sor javaslatot tartalmazó jelentést nyújtottak be; (13) mivel a 93/112/EGK határozattal (3) a Tanács átültette a közösségi jogba a hivatalosan támogatott exporthitelek irányelveiről szóló OECD-megállapodást; (14) mivel az állami vevőkkel kötött közép- és hosszú lejáratú ügyletekre vonatkozó közös hitelbiztosítási politika elfo- gadásáról szóló, 1970. október 27-i70/509/EGK tanácsi (2) HL 66. , 1960. 10. 27. , 1339/60. o. (3) HL L 44. , 1993. 2. 22. , 1. o. A legutóbb a 97/530/EK határozattal (HL L 216. , 1997. 8. 8. , 77. o. ) módosított határozat. 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 247 irányelv (1), és a magánvevőkkel kötött közép- és hosszú lejáratú ügyletekre vonatkozó közös hitelbiztosítási poli- tika elfogadásáról szóló, 1970. október 27-i 70/510/EGK tanácsi irányelv (2) helyébe ezen irányelv lép; 4. cikk Bizottság (15) mivel az exporthitel-biztosítás kezdeti összehangolását úgy kell tekinteni, mint egy lépést a tagállamokban működő különböző rendszerek konvergenciája felé, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Hatály tagállami Ezen irányelv a származású termékek és/vagy szolgáltatások exportjával kapcsolatos ügyletek biztosítására vonatkozik, annyiban, amennyiben ezt a támogatást közvetlenül vagy közvetve egy vagy több tagállam számlájára vagy annak támogatásával nyújtják, és a teljes kockázati időszak, azaz a gyártási időszakot is tartalmazó törlesztési időszak két év vagy annál hosszabb. Ezen irányelv nem vonatkozik versenytárgyalási ajánlatok, előlegfizetések, biztosítékok és biztosítására. Nem vonatkozik az építési berendezésekre és anyagokra vonatkozó kockázatok biztosítására sem, ha azokat helyileg a kereskedelmi szerződés teljesítésére használják. visszatartási teljesítési A Bizottság munkáját egy bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és amelynek elnöke a Bizottság képviselője. A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. A Bizottság elfogadja az intézkedéseket, amelyek azonnal hatályba lépnek. Ha azonban ezek az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, azokat a Bizottság haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben: – a Bizottság elhalasztja az elfogadott intézkedések alkalmazá- sát a közléstől számított legfeljebb egy hónapos időtartamra, – a Tanács, minősített többséggel eljárva, az első bekezdésben említett határidőn belül eltérő döntést is hozhat. 5. cikk Jelentés és felülvizsgálat A Bizottság 2001. december 31-ig az ezen irányelvben meghatározott során szerzett tapasztalatokról és az elért konvergenciáról jelentést nyújt be a Tanácsnak. rendelkezések alkalmazása 2. cikk A tagállamok kötelezettségei A tagállamok biztosítják, hogy bármely, a kormányt képviselő vagy a garanciát nyújtó kormány által ellenőrzött és/vagy felügyelete alatt álló intézmény (a továbbiakban: biztosító), amely a tagállam számlájára, vagy a tagállam támogatásával közvetlenül vagy közvetve fedezetet nyújt exporthitel-biztosítás, -garancia vagy -refinanszírozás formájában, a mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően fedezi a termékek és szolgáltatások exportjával kapcsolatos ügyleteket, amennyiben ezek az ügyletek a Közösségen kívüli országokba irányulnak, és vevőhitellel vagy szállítói hitellel finanszírozzák vagy készpénzzel fizetik őket. 6. cikk Kapcsolat más eljárásokkal Az ezen irányelvben szabályozott eljárások kiegészítik a 73/391/EGK határozatban meghatározottakat (3). 7. cikk Hatályon kívül helyezés A 70/509/EGK irányelv és a 70/510/EGK irányelv hatályát veszti. 3. cikk Végrehajtási határozatok 8. cikk Végrehajtás A Bizottság a 4. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően meghozza a melléklet 46. pontjában említett határozatokat. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1999. április 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. (1) HL L 254. , 1970. 11. 23. , 1. o. A legutóbb az 1994-es csatlakozási okmánnyal módosított irányelv. (2) HL L 254. , 1970. 11. 23. , 26. o. A legutóbb az 1994-es csatlakozási (3) HL L 346. , 1973. 12. 17. , 1. o. A legutóbb a 76/641/EGK határozattal okmánnyal módosított irányelv. módosított (HL L 223. , 1976. 8. 16. , 25. o. ) határozat. 248 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. 10. cikk Címzettek Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 9. cikk Hatálybalépés Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, 1998. május 7-én. a Tanács részéről az elnök M. BECKETT 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 249 MELLÉKLET AZ EXPORTHITEL-BIZTOSÍTÁS KÖZÖS ELVEI I. FEJEZET: A FEDEZET ALKOTÓELEMEI 1. szakasz: Általános elvek és fogalmak 1. A közös elvek hatálya a) Az e mellékletben meghatározott közös elvek az állami vagy magánvevőkkel lebonyolított szállítói hitelügyletek biztosítására és az állami vagy magán kölcsönvevőkkel lebonyolított vevőhitelügyletek biztosítására vonatkoznak. b) A közös elvek a 4. pontban meghatározott valamennyi kockázat fedezetére vonatkoznak. Mindamellett a biztosító minden egyes egyedi esetben dönthet úgy, hogy az általa nyújtott fedezetet csak bizonyos kockázatokra korlátozza. c) Amennyiben egy magánadós valamennyi kötelezettségét teljes egészében és feltétel nélkül biztosítja egy olyan szerv, amely e melléklet 5. pontja értelmében államinak tekintendő, az állami adósokra vonatkozó közös elveket kell alkalmazni. E mellékletben az „adós” kifejezés az 1. pont a) alpontjában említett vevőt vagy kölcsönvevőt, illetve a biztosított ügylet tekintetében a kezesüket jelenti. 2. A szállítói hitel jellemzői a) A „szállítói hitel” kifejezés olyan, tagállami származású áruk vagy szolgáltatások exportjáról szóló, egy vagy több szállító és egy vagy több vevő közötti kereskedelmi szerződésre vonatkozik, ahol a vevő(k) vállalja (vállalják), hogy a szállító(k)nak készpénzzel vagy hitellel fizet(nek). b) A szállítói hitelre vonatkozó fedezeti rendelkezések abban az esetben alkalmazandók, ha a fedezetet egy – a Szerződés 58. cikkének megfelelően – valamely tagállamban letelepedett vállalkozásnak nyújtják. c) Amennyiben egy kereskedelmi szerződést vevőhitellel vagy bármely más finanszírozási megállapodással finanszíroznak, az exportőr számára magának a kereskedelmi szerződésnek a címén nyújtott fedezetnél a szállítói hitelek fedezetére vonatkozó rendelkezéseket kell követni. 3. A vevőhitel jellemzői a) A „vevőhitel” kifejezés olyan kereskedelmi szerződést finanszírozó, egy vagy több pénzügyi intézmény és egy vagy több kölcsönvevő közötti, egy tagállamból származó termékek és szolgáltatások exportjáról szóló hitelszerződésre vonatkozik, ahol a hitelintézet(ek) vállalja (vállalják), hogy a szállító(k)nak a kölcsön alapjául szolgáló ügylet alapján készpénzben fizet(nek) a vevő(k)/kölcsönvevő(k) nevében, míg a vevő(k)/kölcsönvevő(k) lejáratkor visszafizeti(k) azt a hitelintézet(ek)nek. b) A vevőhitelre vonatkozó fedezeti rendelkezéseket kell alkalmazni, ha pénzügyi intézmény számára nyújtanak fedezetet, letelepedési vagy bejegyzési helyüktől függetlenül, feltéve, hogy a vevőhitel a kölcsönvevő feltétel nélküli kötelezettségét jelenti, miszerint a finanszírozandó kereskedelmi szerződés teljesülésétől függetlenül visszafizeti adósságát. c) A vevőhitelre vonatkozó fedezeti rendelkezések érvényesek arra a fedezetre, amelyet egy pénzügyi intézmény számára nyújtanak a jogszerűen nála tartott forgatható értékpapírokra való tekintettel, és amelyet egy vevőnek valamely kereskedelmi szerződés finanszírozására vonatkozó megállapodásnak megfelelően kell megfizetnie. 4. A szóban forgó kockázatok meghatározása a) A magánadósok kereskedelmi kockázatát a 14. , 15. és 16. pontok határozzák meg. b) A magánadósok politikai kockázatát a 17. –22. pontok határozzák meg, az állami adósokét a 15-22. pontok. c) A gyártási kockázatot a 6. pont b) alpontja határozza meg. d) A hitelkockázatot a 6. pont c) alpontja határozza meg. 250 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet 5. Az adós státusa a) Bármely szerv, amely bármely formában a közhatalmat képviseli, és amely sem jogi, sem közigazgatási úton nem nyilvánítható fizetésképtelennek, állami adósnak tekintendő. Ez vagy szuverén adós, azaz az állam teljes bizalmát és hitelét képviselő szerv, pl. a pénzügyminisztérium vagy a jegybank vagy bármely más alárendelt állami szerv, mint regionális, helyi önkormányzati vagy félállami hatóságok vagy más állami intézmények. b) Egy adós státusának értékelésekor a biztosító figyelembe veszi: – – – az adós jogi státusát, az adós ellen folyó bármely jogi eljárás tényleges hatékonyságát, az adós finanszírozási és bevételi forrásait; figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy az állami adós adósságát olyan források felhasználásával is kiegyenlítheti, amelyek nem kapcsolódnak központi állami pénzeszközökhöz, például a helyi adózással vagy állami szolgáltatások nyújtásával szerzett jövedelmeken keresztül, – az adós feletti befolyás vagy ellenőrzés fokát, amelyet a befogadó ország kormánya gyakorolhat. c) Minden olyan adós, amely az előbbi szempontok szerint nem állami adós, elvileg magánadósnak tekintendő. 2. szakasz: A fedezet hatálya 6. Biztosított kockázat a) A biztosított kockázatok a gyártásból eredő kockázat és a hitelkockázat. b) A gyártási kockázatból származó veszteség akkor következik be, ha a biztosított szerződéses kötelezettségének teljesítését vagy a megrendelt áruk gyártását hat egymást követő hónapra felfüggesztik, feltéve, hogy az ilyen felfüggesztést közvetlenül és kizárólag a 14. –22. pontokban felsorolt biztosított káresemények közül egynek vagy többnek az előfordulása okozza. c) A hitelkockázatból származó veszteség akkor következik be, ha a biztosított az esedékességet követő három hónapig nem tudja megszerezni a vonatkozó kereskedelmi szerződés vagy hitelszerződés alapján neki járó összeget, feltéve, hogy az ilyen nemfizetést közvetlenül és kizárólag a 14. –22. pontokban felsorolt biztosított káresemények közül egynek vagy többnek az előfordulása okozza. d) Amennyiben a vevőhitelre vonatkozó kockázatot feltétel nélkül garantálják, a biztosító a 32. , 33. és 47. a) pontokban megállapított elveket és eljárásokat követi. 7. A fedezet mértéke a) A gyártási kockázatra nyújtott fedezetben a szerződéses összeg keretén belül szerepelnek a biztosítottnál a szerződéses kötelezettsége teljesítése során vagy a szerződés tárgyát képező áruk gyártása során felmerülő költségek, feltéve, hogy az ilyen költségek szigorúan a szerződés teljesítésének tulajdoníthatóak. A gyártási kockázatra nyújtott fedezet nem tartalmazza: – – az olyan árukkal és/vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerült költségeket, amelyekre a hitelkockázat biztosítása már hatályba lépett, a biztosított szerződésre vonatkozóan kibocsátott kötvény igénybevételét követően a biztosított által fizetett összegeket; ez nem akadályozza meg a kibocsátót abban, hogy ezen irányelv hatályán kívül biztosítsa az ilyen kockázatokat, és – a biztosított által az adósnak fizetett szankciók és kártérítések összegét. b) A hitelkockázatra nyújtott fedezet tartalmazza a vevőtől a kereskedelmi szerződés alapján vagy a kölcsönvevőtől a hitelszerződés alapján járó összeget (tőkerész és kamat), beleértve az esedékesség után keletkező kamatot (késedelmi kamat). A hitelkockázat fedezete nem tartalmazza a biztosított által az adósnak fizetett büntetések és kártérítések összegét. 8. A fedezet százaléka a) A fedezet százalékát és a biztosítót terhelő kártérítés maximális összege meghatározásának alapját, a biztosító által kiállított hitelbiztosítási kötvényben kifejezetten meghatározzák. b) Ha egy biztosító 95 %-nál magasabb százalékú fedezetet nyújt, a 32. , 33. és 47. a) pontokban megállapított elveket és eljárásokat kell követnie. 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 251 9. Nem biztosított százalék A 8. pont b) alpontja rendelkezéseinek sérelme nélkül a biztosított a nem biztosított százalékot maga viseli. A biztosító dönthet úgy, hogy megengedi a biztosítottnak, hogy teljes egészében vagy részben áthárítsa az ilyen fedezetlen százalékot. 10. Fedezet külföldi valutában kötött ügyletekre Amennyiben az ügyletek kifizetéséről vagy finanszírozásáról egy vagy több külföldi valutában gondoskodnak, ezek bármelyikében nyújtható fedezet. 11. Külföldi szállítás A fedezet automatikusan tartalmazza az egy vagy több tagállambeli felet érintő alvállalkozási szerződéseket, az exportgaranciák és az exportfinanszírozás területén az Európai Közösségek más tagállamaiban vagy a tagsággal nem rendelkező országokban lévő felekkel kötött egyes alvállalkozói szerződésekre alkalmazandó szabályokról szóló 1982. december 10-i 82/854/EGK tanácsi határozatnak megfelelően (1). 12. A kockázatviselés kezdete a) Vevőhitel esetén a fedezet a hitelszerződés hatálybalépésének napján kezdődik, feltéve, hogy a hitelbiztosítási kötvényben és a hitelmegállapodásban előzetesen kikötött feltételek teljesülnek. b) Szállítói hitel esetén a gyártási kockázat biztosítási fedezete a kereskedelmi szerződés hatálybalépésének napján kezdődik, feltéve, hogy a hitelbiztosítási kötvényben és a kereskedelmi szerződésben előzetesen kikötött feltételek teljesülnek. A hitelkockázat viselésének kezdőnapja az a nap, amikor a biztosított szerződéses kötelezettségeinek teljes körű teljesítése alapján az ellenértékre jogosult, feltéve, hogy a hitelbiztosítási kötvényben és a kereskedelmi szerződésben előzetesen kikötött feltételek teljesülnek. Ugyanakkor a hitelkockázat fedezete az egyes részszállítások vagy részkiszállítások napján is hatályba léphet, feltéve, hogy a biztosított, a szerződés feltételei szerint, a leszállított vagy kiszállított áruk és/vagy szolgáltatások értékének megfelelő fix és meghatározott ellenértékre jogosult. 3. szakasz: Káresemények és a felelősség kizárása 13. A biztosító felelőssége A biztosító felelősséggel tartozik, ha a kár közvetlenül és kizárólag a 14. –22. pontokban meghatározott egy vagy több biztosított káreseménynek tulajdonítható. 14. Fizetésképtelenség A magánadós, vagy ha van, kezesének jogi vagy tényleges fizetésképtelensége. 15. Késedelem Az adós, vagy ha van, kezese késedelme. 16. Önkényes megszüntetés vagy megtagadás A szállítói hitelben részesülő vevő jogalap nélkül felmondja vagy megszünteti a szerződést, vagy megtagadja az áruk és/vagy szolgáltatások átvételét. 17. Harmadik ország döntése A biztosító vagy a biztosított országán kívüli harmadik ország kormányának olyan intézkedése vagy döntése, – beleértve az állami hatóságok kormányzati beavatkozásnak tekinthető intézkedéseit és döntéseit – amely megakadályozza a kölcsönszerződés vagy a kereskedelmi szerződés teljesítését. 18. Moratórium Az adós országának kormánya, vagy egy olyan harmadik ország kormánya által elrendelt általános moratórium, amelyen keresztül a kölcsönszerződésre vagy kereskedelmi szerződésre vonatkozóan a fizetések lebonyolódnak. (1) HL L 357. , 1982. 12. 18. , 20. o. 252 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet 19. A pénzátutalások megakadályozása vagy késedelme Olyan politikai események, gazdasági nehézségek, törvényhozási vagy közigazgatási intézkedések, amelyek a biztosító országán kívül merülnek fel, illetve kerülnek meghozatalra, és amelyek megakadályozzák vagy késleltetik a kölcsönszerződésre vagy kereskedelmi szerződésre vonatkozó kifizetések átutalását. 20. Jogi rendelkezések az adós országában Az adós országában elfogadott olyan jogi rendelkezések, amelyek az adós által helyi valutában teljesített fizetéseket a tartozás megfizetésének tekintik annak ellenére, hogy az árfolyamváltozás következtében az ilyen kifizetések a kereskedelmi szerződés vagy a kölcsönszerződés pénznemére történő átváltással az átutalás időpontjában már nem fedezik a követelés összegét. 21. A biztosító vagy a biztosított országának döntése A biztosító vagy a biztosított országa kormányának intézkedés vagy döntése – beleértve az Európai Közösség intézkedéseit és döntéseit –, amely a tagállamok és harmadik országok közötti kereskedelmet érinti, mint például az exporttilalom, amennyiben hatásait az érintett kormány másként nem fedezi. 22. Vis major A biztosító országán kívül bekövetkező vis major esetek, amelyek között szerepelhet háború, beleértve a polgárháborút, forradalom, felkelés, polgári zavargás, ciklon, árvíz, földrengés, vulkánkitörés, szökőár és nukleáris baleset, amennyiben annak hatásait másként nem biztosították. 23. Általános felelősségkizárás A biztosítónak jogában kell hogy álljon, hogy visszautasítsa a felelősséget a közvetlenül vagy közvetve a következőknek tulajdonítható károkért: a) a biztosított vagy a nevében eljáró bármely személy cselekedete vagy mulasztása; b) a biztosított jogait korlátozó bármely rendelkezés, amely szerepel a kölcsönszerződésben, a kereskedelmi szerződésben vagy más kapcsolódó okmányban, beleértve a kezesség vagy biztosíték nyújtására vonatkozó bármely dokumentumot; c) a biztosított és az adós között a kölcsönszerződés vagy kereskedelmi szerződés aláírását követően létrejött bármely további megállapodás, amely akadályozza vagy késlelteti az adósság megfizetését; d) szállítói hitel esetén az alvállalkozó, társvállalkozó vagy más szállító bármely kötelezettsége teljesítésének elmulasztása, feltéve, hogy az ilyen mulasztás nem a 17. –22. pontokban káreseményként felsorolt politikai események következménye. 4. szakasz: Kárigények megtérítésére vonatkozó rendelkezések 24. Kárfizetési türelmi idő a) A kárfizetési türelmi idő megfelel a biztosított kockázat bekövetkezésére előírt időtartamnak a 6. pont b) és c) alpontjában meghatározottak szerint. b) Nem kell kárfizetési türelmi időt alkalmazni: – ha magánadós esetében a nemfizetés az adós jogi vagy gyakorlati fizetésképtelenségének tudható be, – kétoldalú kormányközi adósság átütemezési megállapodás esetén. 25. A kár megtérítése és engedményezés a) A biztosított a 24. pontban meghatározott kárfizetési türelmi idő végén a kár megtérítésre jogosult, feltéve, hogy a biztosítás és a kárfizetés feltételéül szolgáló körülmények teljesülnek, a kárigény jogilag érvényes, és a biztosított a kockázatot az elvárható gondossággal kezelte. b) A biztosító jogosult az adott biztosított kölcsönszerződésből vagy kereskedelmi szerződésből eredő jogainak engedményezésére. 26. Biztosított kötelezettségek Amennyiben az adósnak a biztosítottal szemben fennálló kötelezettségeit kezességgel vagy más biztosítékkal biztosították, a biztosítottnak meg kell tennie a kötvényben előírt minden szükséges intézkedést nemcsak annak érdekében, hogy a kezesség vagy más biztosíték érvényes és érvényesíthető legyen, hanem a biztosíték tényleges érvényesítése érdekében is. 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 253 27. A kárigény kiszámítása A 31. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül a biztosító a kárigény kiszámításakor nem fizet a biztosítottnak a teljes kár tényleges értékét meghaladó és/vagy azt az összeget meghaladó összeget, amelyre a biztosított a kölcsönszerződés alapján a kölcsön felvevőjétől vagy a kereskedelmi szerződés alapján a vevőtől ténylegesen jogosult. 28. Kárfizetése A kárt késedelem nélkül, legkésőbb azonban a kárfizetési türelmi idő leteltét követő egy hónapon belül kifizetik, feltéve, hogy a biztosítót a kár bekövetkezéséről azonnal értesítették, és időben megkapott a kárigény érvényességének megállapításához szükséges minden információt, dokumentumot és bizonyítékot. Gyártási kockázatra nyújtott fedezet esetén a kárt a kárfizetési türelmi idő vége, vagy adott esetben, a szakértői jelentés kézhezvétele, vagy a biztosított és a biztosító között a kárigény összegére vonatkozóan létrejött megállapodás időpontja közül a későbbitől számított egy hónapon belül kifizetik. 29. A kárigénnyel kapcsolatos viták Amennyiben a biztosított kárigénye alá tartozó veszteségek vitatott jogokra vonatkoznak, a biztosító mindaddig elhalaszthatja a kár kifizetését, amíg a vitát a bíróság vagy a kölcsönszerződésben, illetőleg a kereskedelmi szerződésben kikötött választott bíróság a biztosított javára el nem dönti. 30. Kétoldalú kormányközi adósság átütemezési megállapodás a) Amennyiben a biztosított kölcsönszerződés vagy kereskedelmi szerződés kétoldalú kormányközi adósság átütemezési megállapodás tárgyát képezi, a biztosított a kölcsönszerződésnek, illetőleg a kereskedelmi szerződésnek mind a biztosított, mind a nem biztosított része tekintetében az átütemezési megállapodás feltételeit követi. A biztosított minden segítséget megad a biztosítónak az átütemezési megállapodás teljesítéséhez. b) Amennyiben a biztosított összeg kétoldalú kormányközi adósság átütemezési megállapodásban szerepel, a biztosító lemondhat a 28. pontban megállapított egy hónapos időszakról, amint a kétoldalú megállapodás hatályba lép. 31. Járulékos költségek A kár minimalizálása vagy elkerülése érdekében tett intézkedésekből eredő járulékos költségeket a hitelbiztosítási kötvény szerinti fedezet százalékának arányában fedezik, feltéve, hogy azokat a biztosító jóváhagyta. A járulékos költségek között szerepelnek a bírósági eljárási költségek és a kár minimalizálása vagy elkerülése érdekében felmerült egyéb jogi költségek, de nem tartoznak ide a kárigény érvényessége megállapításának költségei. Ugyanakkor, ha az ilyen költségek a biztosító által nem fedezett összegekre vagy lejáratokra is vonatkoznak, azokat arányosan ráterhelik a biztosított és nem biztosított összegekre vagy lejáratokra. II. FEJEZET: DÍJ 32. A díj megállapításának általános elvei A díjaknak közelíteniük kell egymáshoz. Ebből a célból az exporthitel-biztosításért felszámított díjnak: – meg kell felelnie a biztosított kockázatnak (ország-, szuverén, állami és/vagy magánkockázat), – megfelelően tükröznie kell a nyújtott garancia hatályát és minőségét, – megfelelőnek kell lennie arra, hogy fedezze a hosszú távú működési költségeket és veszteségeket. 33. A garancia minősége A garancia minőségének a 32. pontban említett módon való meghatározásakor a biztosító megfelelően figyelembe veszi a garancia százalékát, a garancia feltételességét és a garancia minőségét érintő egyéb körülményeket. 34. Az országkockázat értékelése Az egyes országokra vagy országkategóriákra alkalmazandó díj szintjének az országkockázat megfelelő értékelésén kell alapulnia. 254 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet 35. Az adós hitelképessége A díjtételek meghatározásakor a biztosító megfelelően figyelembe veszi az adós hitelképességét, beleértve az 5. pontban megállapítottak szerinti státusát is. 36. Kockázati időszak A díj kiszámításakor a biztosító figyelembe veszi a teljes kockázati időszakot csakúgy, mint a törlesztési módot és a kamatot. 37. Felszámítható összeg a) A díjat a felszámítható összeg alapján kell megfizetni, és amennyire lehetséges, a minimális díjmértéken kell alapulnia. A díjmértékeket egy referenciaérték százalékában fejezik ki, mintha a díjat teljes egészében a biztosítás vagy garancia napján szednék be; a hitelkockázatra ez a referenciaérték legalább a hitel illetőleg a kereskedelmi szerződés (re)finanszírozott része, gyártási kockázatra a teljes tőkeösszege, szerződési érték az előleg levonásával. b) Gyártási kockázat esetén a felszámítható összeg lecsökkenthető a várható maximális veszteségre. 38. Díjfizetés a) A teljes díjösszeg a hitelbiztosítási kötvény kiállításának vagy a kezességvállalás napján esedékes, vagy akkor, amikor a szerződés vagy kölcsönszerződés teljes mértékben hatályossá válik. b) A díj fizethető részletekben vagy a kamatlábhoz különbözet hozzáadásával, feltéve, hogy ez nettó jelenértékben kifejezve megfelel a fenti 38. pont a) alpontjában említett díjösszegnek. III. FEJEZET: ORSZÁGONKÉNTI FEDEZETI POLITIKA 39. Az országonkénti fedezeti politika meghatározása a) A biztosító az országonkénti fedezeti politikáját mérete és a strukturális gazdasági korlátozások fényében a kockázat országonkénti értékelése, az egyes országok vonatkozásában fennálló kinnlevőségei, valamint országkockázati portfoliója összetételére alapozza. b) Országonkénti fedezeti politikája összeállításakor a biztosító figyelembe veszi valamennyi adós ország besorolását. c) A biztosító, tekintet nélkül az ország besorolására, mindemellett szabadon leállíthatja vagy korlátozhatja egy bizonyos országba irányuló ügyletek biztosítását. 40. A teljes fennálló kinnlevőség meghatározása A teljes fennálló kinnlevőséget a garancia százalékának határain belül a közép- és hosszú lejáratú ügyletek összegei alapján határozzák meg az irányelv 1. cikkében előírtak szerint. 41. Országkockázat a) Ami a legkisebb kockázatot alkotó országok csoportját illeti, a biztosító fedezeti politikájában főszabályként nem alkalmazhat korlátozásokat. b) Más országokra a biztosító a fedezeti politikájában korlátozásokkal élhet. c) Egy biztosító, amely elvben nem nyújt fedezetet egy országra vagy egy adott országcsoportra, kétoldalú politikai vagy nemzeti érdekből, vagy ha elegendő szabadon átváltható valuta áll a szóban forgó ügylethez rendelkezésre, bizonyos ügyleteket kivételesen biztosíthat. d) A fenti b) pontban említett országokat illetően a biztosítók kumulatív vagy alternatív módon kockázati korlátokat állíthatnak fel, mint például: – – – – az adott országra vonatkozó teljes fennálló kinnlevőség, a fedezeti ajánlatok teljes értéke, a biztosítandó új szerződések értéke, az ügyletenként biztosított maximális összeg. A biztosítók növelhetik is az alkalmazandó díjat. Egy adott ország kockázati korlátain belül főszabályként nem alkalmazható megszorítás a fedezeti politikában. 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 255 42. Az országonkénti fedezet sajátos feltételei Mindenesetre a biztosító a megfelelő országkategóriától függetlenül szokásosan alkalmazhat egy adott országra bizonyos fedezeti feltételeket, mint például: – – – – – az adott ország központi bankjának vagy pénzügyminisztériumának fizetési és/vagy átutalási garanciája, visszavonhatatlan okmányos meghitelezés vagy bankgarancia, a kárfizetési türelmi idő meghosszabbítása, a biztosított százalék csökkentése, bizonyos tevékenységi ágakra vagy a projektek bizonyos fajtáira nyújtott fedezet korlátozása. IV. FEJEZET: ÉRTESÍTÉSI ELJÁRÁSOK 43. Az értesítési eljárások hatálya a) A biztosítók az alábbi eljárásokat alkalmazzák az I. , II. és III. fejezetben meghatározott közös elvekre. b) Ezek az eljárások kiegészítik a hitelbiztosítással, a hitelgaranciával és a pénzügyi hitelekkel kapcsolatos konzultációs és tájékoztatási eljárásokról szóló 1973. december 3-i 73/391/EGK tanácsi határozatban (1) megállapítottakat. 44. Az értesítési eljárások fajtái A Bizottság és a többi biztosító felé történő értesítés négyféle eljárás szerint történhet: – – – – éves értesítés tájékoztatás céljából, értesítés döntés céljából, előzetes értesítés tájékoztatás céljából és utólagos értesítés tájékoztatás céljából. A szolgáltatott adatokat nem hozzák harmadik fél tudomására. 45. Éves értesítés tájékoztatás céljából a) Minden év végén, de legkésőbb a következő év április 30-áig, minden biztosító visszamenőleges alapon jelentést küld a többi biztosítónak és a Bizottságnak előző évi tevékenységéről. E jelentésnek ki kell terjednie valamennyi adós országra, és tartalmaznia kell ezen országok mindegyikére vonatkozóan: – – – – – a biztosító által ajánlott garancia teljes összegét, a 40. pontban meghatározottak szerinti teljes fennálló kinnlevőségeket, a beszedett díjat, a megtérülések összegét és a kárfizetések összegét. b) Minden év elején legkésőbb január 31-ig minden biztosító jelentést küld a többi biztosítónak és a Bizottságnak a következő évre tervezett, vagy a következő évben alkalmazandó fedezeti politikájáról, beleértve a felső határok fajtáját és szintjét csakúgy, mint azokat a feltételeket, amelyeket a biztosító a következő évben a fedezetet illetően szokásosan megszabni szándékozik. 46. Értesítés döntés céljából a) Közösségi exportőrök vagy bankok egymással versengő ajánlata esetén bármely közreműködő biztosító azonnal válaszol egy másik közreműködő biztosító arra irányuló információkérésére, hogy milyen a szóban forgó ügyletbeli adósnak az 5. pontban meghatározottak szerinti státusa. b) Az adós státusát illető vita esetén a közreműködő biztosítók a rendelkezésre álló információkat a többi biztosító számára hozzáférhetővé teszik, hogy megállapodjanak egy kölcsönösen elfogadott státusban. c) Amennyiben a biztosítók az információkéréstől számított 10 munkanapon belül nem tudnak megállapodni az adós státusáról, a közreműködő biztosítók az ügyet a vonatkozó információval együtt a Bizottság tudomására hozzák, amely az ezen irányelv 4. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően határozatot hoz. (1) HL L 346. , 1973. 12. 17. , 1. o. A legutóbb az 1994-es csatlakozási okmánnyal módosított határozat. 256 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet 47. Előzetes értesítés tájékoztatás céljából a) Amennyiben valamely biztosító egy bizonyos ügyletre vagy ügyletcsoportra, egy bizonyos ágazatra vagy ágazatokra, egy bizonyos országra vagy országokra, vagy teljes rendszerére vonatkozóan e melléklet rendelkezéseitől kedvezőbb fedezeti feltételek nyújtásával el szándékozik térni, döntése hatálybalépését megelőzően legalább hét munkanappal értesíteni köteles e szándékáról a többi biztosítót és a Bizottságot, megjelölve a tervezett eltérés okát, amely lehet például a nemzetközi versenyhez történő igazodás, és a felszámításra kerülő megfelelő díjmértéket. b) Amennyiben valamely biztosító a 45. pont b) alpontja szerinti éves értesítésében megadottnál alacsonyabb díjat szándékozik felszámítani, döntése hatálybalépését megelőzően legalább hét munkanappal értesíteni köteles e szándékáról a többi biztosítót és a Bizottságot. c) Amennyiben valamely biztosító egy másik biztosítónak a fenti a) és b) pontok szerinti értesítését követően a kezdeményező értesítőénél kedvezőbb feltételeket kíván nyújtani, döntése hatálybalépését megelőzően legalább hét nappal értesíteni köteles e szándékáról a többi biztosítót és a Bizottságot, megjelölve az általa felszámítani szándékozott díjmértéket. d) Amennyiben valamely biztosító a 41. pont c) alpontjának megfelelően olyan országbeli adósokkal kötött ügyletekre kíván fedezetet nyújtani, amelyekre rendes esetben nem nyújt fedezetet, döntése hatálybalépését megelőzően legalább hét munkanappal értesíteni köteles e szándékáról a többi biztosítót és a Bizottságot, megadva az általa felszámítani szándékozott díjmértéket. 48. Utólagos értesítés tájékoztatás céljából a) Amennyiben valamely biztosító úgy dönt, hogy egy bizonyos ügyletre vagy ügyletcsoportra, egy bizonyos ágazatra vagy ágazatokra, egy bizonyos országra, vagy országokra, vagy teljes rendszerére e melléklet rendelkezéseitől kedvezőtlenebb fedezeti feltételek nyújtásával el szándékozik térni, legkésőbb január 31-éig az előző évre vonatkozóan tájékoztatni köteles a többi biztosítót és a Bizottságot. b) Amennyiben valamely biztosító úgy dönt, hogy a 45. pont b) alpontja szerinti éves értesítésében közzétett országonkénti fedezeti politikájának egy vagy több elemét módosítja, erről azonnal értesíti a többi biztosítót és a Bizottságot. c) Amennyiben valamely biztosító a 47. pont a) és/vagy b) alpontja szerinti értesítést követően úgy dönt, hogy ugyanazokat a feltételeket nyújtja, mint a kezdeményező értesítő, erről azonnal értesíti a többi biztosítót és a Bizottságot. d) Minden biztosító azonnal részletes választ küld egy másik biztosítótól vagy a Bizottságtól érkező, a tevékenységére vonatkozó magyarázat vagy tájékoztatás iránti megkeresésre. 49. Az elektronikus levelezési rendszer használata Minden értesítés általában elektronikus levelezés útján történik, vagy, ha szükséges, más megfelelő azonnali írásos kommunikációs eszköz útján


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1388/98 af Richard HOWITT til Kommissionen. Kommissionens forslag om raceforbindelser på grundlag af Amsterdam-traktaten

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/121 Har de belarussiske myndigheder henvendt sig til Kommissionen om denne form for bistand? Eller omvendt › om stłtte til at udfłre skadelige aktiviteter s(cid:229)som flodregulering eller -afledning, og med hvilke resultater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. juni 1998) Kommissionen har kendskab til tłrveudvindingen i det polesiske omr(cid:229)de i Belarus og dennes betydning for miljłet. Som fłlge af karakteren af de aktuelle bilaterale forbindelser med Belarus har Kommissionen ikke for n(cid:230)rv(cid:230)rende planer om s(cid:230)rlige foranstaltninger vedrłrende denne tłrveudvinding. (98/C 386/164) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1388/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Kommissionens forslag om raceforbindelser p(cid:229) grundlag af Amsterdam-traktaten Idet Kommissionens forslag om en aktion p(cid:229) europ(cid:230)isk plan til fremme af forbindelserne mellem racerne forelagt p(cid:229) grundlag af den endnu uratificerede Amsterdam-traktat, hilses velkommen, bedes Kommissionen oplyse, hvorn(cid:229)r den agter at forel(cid:230)gge et lignende forslag om bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandlingen af handicappede? Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at der ikke błr eksisterer noget hieraki for bek(cid:230)mpelsen af forskelsbehandling ikke błr foreg(cid:229) hierakisk, og at der derfor błr forel(cid:230)gges yderligere forslag om bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling vedrłrende de grupper, der er n(cid:230)vnt i Amsterdam-traktaten? (98/C 386/165) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1389/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Evaluering af Helios II: Udarbejdelse af nye programmer til fordel for handicappede Hvorn(cid:229)r har Kommissionen til hensigt at hłre Europa-Parlamentet om evalueringen af Helios II-programmet til fordel for handicappede? I betragtning af, at Kommissionen i 1997 udtalte, at den ville udskyde frems(cid:230)ttelsen af et nyt forslag til program til fordel for handicappede i afventning af denne evaluerings fuldfłrelse, bedes Kommissionen oplyse, hvorn(cid:229)r den nu agter at frems(cid:230)tte et s(cid:229)dant forslag? Kan Kommissionen i lyset af Europa-Parlamentets stłtte til et s(cid:229)dant program, Den Europ(cid:230)iske Socialfonds begr(cid:230)nsninger og f(cid:230)llesskabsinitiativet til fordel for besk(cid:230)ftigelsesfremmende foranstaltninger bekr(cid:230)fte sin stłtte til et nyt program, som fremmer lige muligheder for handicappede og bek(cid:230)mper enhver form for forskelsbehandling? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1388/98 og E-1389/98 (22. juni 1998) Kommissionen undersłger fortsat mulighederne for den fremtidige strategi p(cid:229) handicapomr(cid:229)det. Denne undersłgelse falder sammen med frems(cid:230)ttelsen af de nye forslag til strukturfondene (1), planerne for et nyt f(cid:230)llesskabsinitiativ og gennemfłrelsen af Agenda 2000 (2)


title: Commission Regulation (EC) No 965/98 of 7 May 1998 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 135/28 EN Official Journal of the European Communities 8. 5. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 965/98 of 7 May 1998 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (2) thereof, Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products in the Community may be covered by an export refund; Whereas the refunds must be fixed taking into account the factors referred to in Article 1 of Commission Regula- tion (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules under Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2052/97 (4); Whereas possibilities exist for a quantity of 100 000 tonnes of maize to be exported to certain destinations under invitations to tender issued by the World Food Programme; whereas the procedure laid down in Article 7 (4) of Commission Regulation (EC) No 1162/95 (5), as last amended by Regulation (EC) No 444/98 (6), should be used; whereas account should be taken of this when the refunds are fixed; Whereas, as far as wheat and rye flour, groats and meal are concerned, when the refund on these products is being calculated, account must be taken of the quantities of cereals required for their manufacture; whereas these quantities were fixed in Regulation (EC) No 1501/95; the world market Whereas the specific requirements of certain markets may make it necessary to vary the refund for certain products according to destina- tion; situation or Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; Whereas it follows from applying the detailed rules set in out above to the present situation on the market cereals, and in particular to quotations or prices for these products within the Community and on the world market, that the refunds should be as set out in the Annex hereto; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 (a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92, excluding malt, exported in the natural state, shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 8 May 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 7 May 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 287, 21. 10. 1997, p. 14. (5) OJ L 117, 24. 5. 1995, p. 2. (6) OJ L 56, 26. 2. 1998, p. 12. 8. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities L 135/29 ANNEX to the Commission Regulation of 7 May 1998 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal Product code Destination (1) Amount of refund Product code Destination (1) Amount of refund (ECU / tonne) (ECU / tonne) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 12,00 0 25,00 35,00 (cid:190) 40,00 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 31,00 (3) 21,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (1) The destinations are identified as follows: 01 All third countries, 02 Other third countries, 03 Switzerland, Liechtenstein, 04 Tanzania, Burundi, Republic of Congo (Brazzaville), Democratic Republic of Congo. (2) No refund is granted when this product contains compressed meal. (cid:190) 23,00 21,75 20,00 18,50 17,25 (cid:190) (cid:190) 47,50 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (3) Refund fixed under the procedure laid down in Article 7 (4) of amended Regulation (EC) No 1162/95 in respect of a quantity of 100 000 tonnes of maize to be exported to Tanzania, Burundi, the Republic of Congo (Brazzaville) and the Democratic Republic of Congo, under invitations to tender issued by the World Food Programme. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1362/98 van Graham WATSON aan de Commissie. Handelsnormen

eurovoc_concepts:
European Commission
administrative cooperation
consumer goods
consumer protection
exchange of information
food inspection
market supervision
marketing standard
pharmaceutical legislation
product safety

text: C 402/118 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 12. 98 Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (25 juni 1998) De Europese Investeringsbank (EIB) heeft bij de beoordeling van het Lihir-project in Papoea-Nieuw-Guinea haar actuele milieunormen, zoals uiteengezet toegepast. In overeenstemming daarmee, voldoet het project aan alle relevante, internationaal erkende regels (met name die van Australiº en van het United States Environmental Protection Agency). Bij de uitvoering wordt de best beschikbare, beproefde milieupraktijk toegepast. Het project is eveneens in overeenstemming met het VN-Zeerechtverdrag, waarbij Papoea-Nieuw-Guinea partij is. in de (cid:132)Milieubeleidsverklaring), Projecten die door de EIB worden gefinancierd, moeten voldoen aan de bepalingen van de internationale overeenkomsten waarbij het ontvangende land partij is. De bevoegde instantie van dat land is ervoor verant- woordelijk dat die overeenkomsten worden gerespecteerd. In het geval van het Lihir-project, was de afgifte van een milieuvergunning afhankelijk van de indiening, goedkeuring en naleving van een milieubeheers- en toezichtprogramma dat een uitvoerige rapportage aan de bevoegde autoriteiten van Papoea-Nieuw-Guinea omvat. De projectontwikkelaar moet op basis van die en andere informatie regelmatig verslag uitbrengen aan de EIB. Deze verslaggeving omvat onder andere onafhankelijke auditrapporten. Aan al deze verplichtingen is voldaan. (98/C 402/155) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1359/98 van Mihail Papayannakis (GUE/NGL) aan de Commissie (27 april 1998) Betreft: Sanering van het stadsvervoer De Griekse regering heeft een programma afgekondigd voor de reorganisatie en de sanering van het stadsvervoer in de Atheense agglomeratie. Kan de Commissie in het licht hiervan zeggen of dit stadsvervoer ook in aanmerking komt voor financiering in het kader van het communautair bestek voor bijstandsverlening en onder welke voorwaarden de middelen ter beschikking zullen worden gesteld voor deze reorganisatie en voor de investeringen die daarvoor nodig zijn? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (26 mei 1998) Het ToezichtcomitØ voor het Griekse communautaire bestek (CB) heeft in zijn laatste vergadering, die is gehouden op 31 oktober 1997, zijn goedkeuring gehecht aan de bestemming van 34 miljoen ecu voor de uitvoering van een proefproject dat voorziet in de aanschaf van 120 aardgasbussen en in de bouw van een gastankstation. De Commissie heeft hierover nog geen besluit genomen. Dit zal gebeuren na beoordeling van het onlangs door de Griekse autoriteiten ingediende haalbaarheidsrapport en na goedkeuring door de Commissie van de wijziging van het CB waarin de op 31 oktober 1997 door het ToezichtcomitØ genomen beslissingen zijn verwerkt. De Commissie zal erop toezien dat een eventuele financiering van het bovenbedoelde project gepaard gaat met alle andere maatregelen die voor de reorganisatie van het stadsvervoer in Athene nodig zijn. Alleen dan kan de door de Commissie te financieren investering werkelijk effect sorteren. (98/C 402/156) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1362/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (7 mei 1998) Betreft: Handelsnormen Organiseert de Commissie op regelmatige grondslag bijeenkomsten of seminars voor controleurs van econo- mische controlediensten uit de verschillende lidstaten? Erkent de Commissie dat dergelijke bijeenkomsten zeer nuttig kunnen zijn voor de uitwisseling van belangrijke informatie tussen personen die werkzaam zijn op dit gebied?


title: WRITTEN QUESTION No. 1377/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Aid for air transport to small and remote communities in Greece

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
air transport
intra-EU transport
island region
welfare

text: C 402/120 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 12. 98 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 juni 1998) Kommissionen skulle vilja p(cid:229)peka att mellanmj(cid:246)lk redan (cid:228)r ber(cid:228)ttigad till st(cid:246)d enligt de g(cid:228)llande best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r gemenskapens skolmj(cid:246)lksprogram. Vad betr(cid:228)ffar st(cid:246)dniv(cid:229)n f(cid:246)r denna produkt har kommissionen inte f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)resl(cid:229) (cid:228)ndringar i r(cid:229)dets best(cid:228)mmelser om kriterierna f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla st(cid:246)dniv(cid:229)erna f(cid:246)r de olika mj(cid:246)lkprodukter som omfattas av programmet. Enligt de g(cid:228)llande best(cid:228)mmelserna f(cid:229)r mellanmj(cid:246)lken inte subventioneras i lika h(cid:246)g grad som standardmj(cid:246)lken. (98/C 402/158) SKRIFTLIG FR¯GA E-1377/98 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (7 maj 1998) ˜mne: St(cid:246)d till flygtransporter till sm(cid:229) och avl(cid:228)gset bel(cid:228)gna byar i Grekland Flygservicen till sm(cid:229) och avl(cid:228)gset bel(cid:228)gna (cid:246)ar i Grekland (cid:228)r f(cid:246)r dessa (cid:246)ar ofta det enda kommunikationsmedel som finns och den enda servicen till de f(cid:229)taliga inv(cid:229)narna. Dessa tj(cid:228)nster k(cid:228)nnetecknas av h(cid:246)ga kostnader p(cid:229) grund av det minskande antalet passagerare och de riskerar att l(cid:228)ggas ner p(cid:229) grund av Olympic Airways problem. Mot bakgrund av det behov som finns av fortsatt flygtrafik till dessa sm(cid:229) (cid:246)ar tillfr(cid:229)gas kommissionen: ˜r det m(cid:246)jligt att ge st(cid:246)d i form av gemenskapsmedel f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att forts(cid:228)tta med flygtrafik till sm(cid:229) och avl(cid:228)gset bel(cid:228)gna (cid:246)ar i Grekland? Genom vilka program skulle detta kunna g(cid:246)ras? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 juni 1998) I gemenskapens st(cid:246)dprogram (1994-1999) f(cid:246)r Grekland ansl(cid:229)s inget st(cid:246)d till driftskostnader f(cid:246)r lufttransporter inom Grekland (inklusive inrikesflyg till (cid:246)arna). Med h(cid:228)nsyn till den typ av problem som parlamentsledamoten f(cid:246)rt fram hj(cid:228)lper gemenskapen dock f(cid:246)r n(cid:228)rvarande till med att finansiera konstruktion och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av infrastrukturer f(cid:246)r flygplatser och hamnar i m(cid:229)nga delar av Grekland, inklusive (cid:246)arna. Driftst(cid:246)d som de grekiska myndigheterna beviljat flygbolag anses vara of(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden p(cid:229) grundval av artikel 92 i EG-f(cid:246)rdraget. Det finns dock tv(cid:229) undantag till denna princip, n(cid:228)mligen: › St(cid:246)d av social karakt(cid:228)r som ges till enskilda konsumenter utan diskriminering med avseende p(cid:229) tj(cid:228)nsternas ursprung kan undantas p(cid:229) grundval av artikel 92. 3 a i EG-f(cid:246)rdraget. › Ekonomisk ers(cid:228)ttning f(cid:246)r uppr(cid:228)tth(cid:229)llande av flyglinjer f(cid:246)r vilka man har inf(cid:246)rt allm(cid:228)n trafikplikt enligt artikel 4 i f(cid:246)rordning (EEG) 2408/92 (1) om EG-lufttrafiksf(cid:246)retags tilltr(cid:228)de till flyglinjer inom gemenskapen. Hittills har Grekland inte beg(cid:228)rt n(cid:229)got undantag enligt artikel 92. 3 a eller till(cid:228)mpat artikel 4 i f(cid:246)rordning (EEG) 2408/92. (1) EGT L 240, 24. 8. 1992


title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta' Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni ta' l-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta' għajnuna Statali orizzontali

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
State aid
aid system
application of EU law

text: 312 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 31998R0994 14. 5. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 142/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 994/98 tas-7 ta’ Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni ta’ l-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta’ għajnuna Statali orizzontali IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunitajiet Ewropej, u partikolarment l-Artikolu 94 tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkonsulta l-Parlament Ewropew (2), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali (3), (5) (1) (2) (3) (4) Billi, skond l-Artikolu 94 tat-Trattat, il-Kunsill jista’ jagħmel kull regolament xieraq għall-applikazzjoni ta’ l-Artikolu 92 u jistabbilixxi l-kondizzjonijiet li fihom l-Artikolu 93(3) għandu japplika u l-kategoriji ta’ għajnuna eżentata minn din il-proċedura; partikolari, b’mod jista’, 93 u Billi, taħt it-Trattat, l-istima tal-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq tintemm għand essenzalment il-Kummissjoni; komuni l-ħidma xierqa tas-suq intern titlob applikazzjoni Billi stretta u effiċjenti tar-regoli tal-kompetizzjoni rigward għajnuna Statali; Billi l-Kummissjoni applikat l-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat f’numru ta’ deċiżjonijiet u ddikjarat ukoll il-politika tagħha fid-dawl f’numru ta’ ta’ komunikazzjonijiet; billi, l-esperjenza tal-Kummissjoni fl-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat u t-testi ta’ dawk ġenerali maħruġa mill-Kummissjoni abbażi konsiderevoli (1) ĠU C 262, tat-28. 8. 1997, p. 6. (2) ĠU C 138, ta’ l-4. 5. 1998. (3) ĠU C 129, tas-27. 4. 1998, p. 70. (6) (7) (8) li u tkun effiċjenti id-disposizzjonijiet, huwa xieraq, sabiex tkun assigurata simplifikata s-sorveljanza l-amministrazzjoni, mingħajr ma tiddgħajjef is-sorveljanza tal-Kummissjoni, titħalla tiddikjara l-Kummissjoni permezz ta’ regolamenti, f’suġġetti fejn il-Kummissjoni għandha biżżejjed esperjenza sabiex tiddefinixxi kriterji ta’ kompatibilità ġenerali, li ċertu kategoriji ta’ għajnuna huma kompatibbli mas-suq komuni skond disposizzjoni waħda jew aktar ta’ l-Artikolu 92(2) u (3) tat-Trattat u huma eżenti mill-proċedura provduta fl-Artikolu 93(3) ta’ l-istess; regolamenti għal Billi jżidu t-trasparenza u ċ-ċertezza legali; billi jistgħu jkunu diretta- ment applikabbli mill-Qrati nazzjonali, mingħajr preġudiz- zju għall-Artikoli 5 u 177 tat-Trattat; ta’ gruppi eżenzjoni Billi huwa xieraq li l-Kummissjoni, meta taddotta regolamenti li jeżentaw kategoriji ta’ għajnuna mill-obbligu ta’ notifika provdut fl-Artikolu 93(3) tat-Trattat, tispeċifika l-għan tal-għajnuna, il-kategoriji ta’ benefiċjarji u l-limiti fuq l-għajnuna eżentata, jirregolaw il-ġabra tal-għajnuna u l-kondizzjonijiet ta’ sorveljanza, sabiex tkun assigurata l-kompatibilità mas-suq komuni ta’ għajnuna koperta b’dan ir-Regolament; l-kondizzjonijiet li Billi huwa xieraq li l-Kummissjoni tkun tista’, meta taddotta regolamenti li jeżentaw ċertu kategoriji ta’ għajnuna mill- obbligu ta’ notifika fl-Artikolu 93(3) tat-Trattat, timponi aktar tassigura l-kompatibilità mas-suq komuni ta’ għajnuna koperta b’dan ir-Regolament; kondizzjonijiet dettaljati sabiex jista’ jkun ta’ użu li Billi ta’ kondizzjonijiet oħra xierqa li jitolbu n-notifika ta’ premijiet teżamina ta’ għajnuna sabiex iħallu l-Kummissjoni jkunu stabbiliti limiti 08/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 313 fuq ta’ individwalment il-kompetizzjoni u n-negozju bejn l-Istati Membri u l-kompatibilità tagħha mas-suq komuni; għajnuna l-effett ċertu (9) Billi l-Kummissjoni wara li tikkunsidra l-iżvilupp u l-ħidma tas-suq komuni, għandha tkun tista’ tistabbilixxi permezz ta’ regolament li ċertu għajnuna ma taderixxix mal-kriterji kollha ta’ l-Artikolu 92(1) tat-Trattat u hija għalhekk eżenti mill-proċedura ta’ notifika provduta fl-Artikolu 93(3), basta li l-għajnuna mogħtija lill-istess intrapriża fuq perjodu ta’ żmien mogħti ma’ teċċedix ċertu ammont fiss; (10) Billi skond il-proċedura ta’ l-Artikolu 93(1) tat-Trattat il-Kummissjoni hija marbuta, f’koperazzjoni ma’ l-Istati Membri li żżomm taħt reviżjoni kostanti s-sistemi kollha ta’ għajnuna eżistenti; billi għal dan il-għan u sabiex tassi- gura l-aktar grad possibbli ta’ trasparenza u kontroll ade- gwat huwa mixtieq li l-Kummissjoni tassigura t-twaqqif ta’ sistema ta’ reġistrazzjoni u ħażna ta’ informazzjoni affidab- bli dwar l-applikazzjoni ta’ regolamenti li għalihom l-Istati Membri kollha għandhom aċċess, u li tir- ċievi l-informazzjoni kollha neċessarja mill-Istati Membri dwar tal-għajnuna eżentata minn notifikazzjoni li tissodisfa dan l-obbligu, li jista jkun eża- minat u evalwat ma’ l-Istati Membri fi ħdan il-Kumitat Konsultattiv; billi għal dan il-għan huwa wkoll mixtieq li l-Kummissjoni tkun tista titlob dik l-informazzjoni sabiex tkun fornita kif xieraq sabiex tassigura l-effiċjenza ta’ din ir-reviżjoni; l-implimentazzjoni li taddotta, (11) Billi l-kontroll tal-għotja tal-għajnuna jinvolvi fatturi fattwali, legali u ekonomiċi ta’ natura kumplessa ħafna u varjetà kbira f’ambjent li dejjem ikun qed jevolvi; billi l-Kummissjoni għandha għalhekk regolarment tirrevedi l-kategoriji ta’ għajnuna li għandhom ikunu eżentati min- notifika; billi l-Kummissjoni għandha tkun tista tħassar jew temenda skond dan ir-Regolament meta ċ-ċirkostanzi jkunu tbiddlu rigward xi element importanti jkun ikkostitwixxa l-qafas għall- addozzjoni jew fejn l-iżvilupp progressiv jew il-funzjoni tas-suq komuni titlob hekk; tkun addottat regolamenti li li ta’ l-iskop tkun dawn (12) Billi l-Kummissjoni, f’relazzjoni mill-qrib u kostanti ma’ tiddefinixxi għandha l-Istati Membri, u preċiżament l-kondizzjonijiet annessi magħhom; billi, sabiex tipprovdi għal koperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri, huwa xieraq li jkun stabbi- lit kumitat konsultattiv dwar għajnuna Statali li għandu taddotta jkun regolamenti skond dan ir-Regolament, tista ir-regolamenti il-Kummissjoni ikkonsultat qabel ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 Eżenzjonijiet tal-grupp regolamenti addottati 1. Il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ f’konformità mal-proċeduri provduti fl-Artikolu 8 ta’ dan ir-Regolament u f’konformità ma’ l-Artikolu 92 tat-Trattat, tiddik- jara li l-kategoriji li ġejjin għandhom ikunu kompatibbli mas-suq komuni u m’għandhomx ikunu soġġetti għall-bżonnijiet ta’ notifika ta’ l-Artikolu 93(3) tat-Trattat: (a) għajnuna favur: (i) intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju; (ii) riċerka u żvilupp; (iii) protezzjoni tal-ambjent; (iv) impieg u taħriġ; (b) għajnuna li tħares il-mappa approvata mill-Kummissjoni għal kull Stat Membru għall-għotja ta’ għajnuna reġjonali. 2. Ir-regolamenti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jispeċifi- kaw għal kull kategorija ta’ għajnuna: (a) l-għan tal-għajnuna; (b) il-kategoriji tal-benefiċjarji; (ċ) jew f’termini limiti espressi tal-għajnuna f’relazzjoni ma’ sett ta’ spejjeż eliġibbli jew ta’ ammonti ta’ għajnuna massima; intensitajiet ta’ (d) il-kondizzjonijiet li jiggvernaw il-ġabra tal-għajnuna; (e) il-kondizzjonijiet ta’ sorveljanza kif speċifikati fl-Artikolu 3. 3. Ukoll, ir-regolamenti msemmija fil-paragrafu 1 jistgħu, b’mod partikolari: (a) iwaqqfu limiti għotja ta’ għajnuna individwali; jew kondizzjonijiet oħra għan-notifika tal- (b) jeskludu ċertu setturi mill-iskop tagħhom; (ċ) jimponu aktar kondizzjonijiet għall-kompatibbilità tal- għajnuna eżentata taħt dawn ir-regolamenti. Artikolu 2 De minimis 1. Il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ regolament addottat skond il-proċedura provduta fl-Artikolu 8 ta’ dan ir-Regolament, tidde- ċiedi li, wara li kkunsidrat l-iżvilupp u l-funzjoni tas-suq komuni, ċertu għajnuna ma’ tissodisfax il-kriterji kollha ta’ l-Artikolu 92(1) u li huma għalhekk eżentati mill-proċedura ta’ notifika li hemm provduta fl-Artikolu 93(3), basta li għajnuna mogħtija lill-istess jeċċedix ċertu intrapriża fuq perjodu ta’ żmien mogħti ma’ ammont fiss. 314 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 2. Fuq talba tal-Kummissjoni, l-Istati Membri għandhom, f’kull ħin, jikkomunikawlha kull informazzjoni addizzjonali rigward għajnuna eżentata taħt l-paragrafu 1. 3. Regolamenti addottati skond l-Artikoli 1 u 2 għandhom jip- provdu għal perjodu kif jekk l-applikazzjoni tagħhom ma’ tkunx estiża meta jiskadu. fil-paragrafu 2, imsemmi Artikolu 3 Trasparenza u sorveljanza Artikolu 5 Rapport ta’ evalwazzjoni 1. Meta tkun qed taddotta regolamenti skond l-Artikolu 1, il-Kummissjoni għandha timponi regoli dettaljati fuq l-Istati Membri sabiex tassigura trasparenza u sorveljanza tal-għajnuna dawk eżentata minn ir-regolamenti. Dawn ir-regoli għandhom jikkonsistu, b’mod par- tikolari, fir-rekwiżiti provduti fil-paragrafi 2, 3 u 4. f’konformità ma’ notifikazzjoni 2. Mal-implimentazzjoni ta’ sistemi ta’ għajnuna jew għajnuna individwali mogħtija ’l barra minn kull sistema, li kienet eżentata skond dawn ir-regolamenti, l-Istati Membri għandhom jgħaddu lill-Kummissjoni, ġabra fil-qosor tal-informazzjoni rigward dawn is-sistemi ta’ għajnuna jew għajnuna individwali mhux koperta b’sistemi ta’ għajnuna eżentati, bl-għan li jkunu ppublikati fil- Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. għandhom jirreġistraw u 3. L-Istati Membri jiġbru l-informazzjoni kollha dwar l-applikazzjoni ta’ eżenzjonijiet ta’ grupp. Jekk il-Kummissjoni għandha informazzjoni li twassalha sabiex tiddubita li regolament ta’ eżenzjoni qed ikun applikat taj- jeb, l-Istati Membri għandhom jgħaddulha kull informazzjoni li tikkunsidra neċessarja sabiex teżamina jekk għajnuna tħarisx dak ir-regolament. 4. Mill-inqas darba fis-sena, l-Istati Membri għandhom jgħaddu lill-Kummissjoni rapport dwar l-applikazzjoni ta’ eżenzjonijiet ta’ grupp, skond il-bżonnijiet speċifiċi tal-Kummissjoni, preferibbil- ment f’forma kompjuterizzata. Il-Kummissjoni għandha tagħmel dawn ir-rapporti aċċessibbli għall-Istati Membri kollha. Il-Kumitat Konsultattiv imsemmi fl-Artikolu 7 għandu jeżamina u jevalwa dawn ir-rapporti darba fis-sena. snin il-Kummissjoni għandha tagħti rapport Kull ħames lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-applikazzjoni ta’ dan tar-rapport ir-regolament. Għandha għall-kunsiderazzjoni imsemmi fl-Artikolu 7. abbozz Konsultattiv tissottometti tal-Kumitat Artikolu 6 Smigħ ta’ partijiet interessati Fejn il-Kummissjoni taħseb li ser taddotta regolament, għandha tippubblika abbozz ta’ l-istess sabiex tippermetti lill-partijiet u organizzazzjonijiet kollha interessati li jissottomettu l-kummenti tagħhom għalih matul limitu ta’ żmien raġonevoli li għandu jkun iffissat mill-Kummissjoni u li m’għandu taħt l-ebda ċirkostanza jkun ta’ anqas minn xahar. Artikolu 7 Kumitat Konsultattiv Kumitat konsultattiv, minn issa ’l quddiem msejjaħ il-Kumitat Konsultattiv dwar Għajnuna Statali, għandu jitwaqqaf. Għandu jkun magħmul minn rappreżentanti tal-Istati Membri u presedut mir-rappreżentant tal-Kummissjoni. Artikolu 8 Konsultazzjoni tal-Kumitat Konsultattiv 1. Il-Kummissjoni għandha tikkonsulta l-Kumitat Konsultattiv dwar Għajnuna Statali: Artikolu 4 (a) qabel ma’ tippubblika xi abbozz ta’ regolament; (b) qabel ma’ taddotta xi regolament. Perjodu ta’ validità u emendar tar-regolamenti 1. Regolamenti addottati skond l-Artikoli 1 u 2 għandhom jap- plikaw għal perjodu speċifiku. Għajnuna eżentata b’regolament addottat skond l-Artikoli 1 u 2 għandha tkun eżenti għall-perjodu ta’ validità ta’ dak ir-regolament u għall-perjodu ta’ aġġustament li hemm provdut għalih fil-paragrafi 2 u 3. 2. Regolamenti addottati skond l-Artikoli 1 u 2 jistgħu ikunu ripetuti jew emendati fejn ċirkostanzi jinbiddlu dwar xi element importanti li kkostitwixxa raġuni għall-addozzjoni tagħhom jew fejn l-iżvilupp progressiv jew il-ħidma tas-suq komuni hekk tir- rikjedi. F’dak il-każ ir-regolament il-ġdid għandu jipprovdi perjodu ta’ aġġustament ta’ sitt xhur għall-aġġustament ta’ għaj- nuna koperta bir-regolament ta’ qabel. 2. Konsultazzjoni tal-Kumitat għandha sseħħ f’laqgħa msejjħa mill-Kummissjoni. L-abbozzi u dokumenti li għandhom ikunu eżaminati għandhom ikunu mehmuża man-notifika. Il-laqgħa għandha sseħħ mhux aktar kmieni minn xahrejn wara li tkun intbagħtet in-notifika. Dan il-perjodu jista’ jitnaqqas fil-każ ta’ konsultazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1(b), meta urġenti jew f’każ sempliċi ta’ estensjoni tar-regolament. lill- 3. Ir-rappreżentant tal-Kummissjoni għandu jissottometti Kumitat abbozz tal-miżuri li għandhom jittieħdu. Il-Kumitat għandu jagħti l-opinjoni tiegħu fuq l-abbozz, fil-perjodu li jistgħa jkun stipulat mill-President skond l-urġenza tal-każ, jekk neċes- sarju billi jittieħed vot. 08/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 315 4. L-opinjoni għandha tkun irreġistrata fil-minuti; ukoll, kull Stat Membru għandu jkollu d-dritt li jsaqsi li l-posizzjoni tiegħu tkun irreġistrata fil-minuti. Il-Kumitat Konsultattiv jista’ jirrikmanda publikazzjoni tal-opinjoni fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewro- pej. Artikolu 9 L-aħħar disposizzjonijiet 5. Il-Kummissjoni għandha jikkunsidra b’mod l-aktar serju tal- opinjoni mogħtija mill-Kumitat. Għandha tinforma l-Kumitat dwar kif l-opinjoni tiegħu kienet ikkunsidrata. Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-ġurnata wara dik li fiha jkun ippublikat fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel fis-7 ta’ Mejju 1998. F’isem il-Kunsill Il-President M. BECKETT