title: Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta

eurovoc_concepts:
EU programme
access to education
action programme
integration into employment
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 27. 05. 1998 KOM(1998) 330 lopull. 98/0196 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta (komission esittämä) I. JOHDANTO PERUSTELUT tekee kolme päätösehdotusta koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja Komissio nuorisotoiminnan alalla sekä jatkaa ja laajentaa yhteisön käynnissä olevia toimintaohjelmia, jotka päättyvät 31. joulukuuta 1999. Näin se antaa konkreettisen muodon strategisille suuntaviivoille, jotka on esitetty Agenda 2000 -asiakirjassa ja kyseisten kolmen alan osalta marraskuussa 1997 annetussa komission tiedonannossa Tietojen ja taitojen Eurooppaan. Komissio ilmoitti jo kyseisessä asiakirjassa tärkeimmät ulottuvuudet ja strategiset tavoitteet yhteisön taitojen kehittämiseen, kehittämiseen edistämiseen suuntautuvaa eurooppalaista koulutusaluetta. Kaikkien kolmen päätösehdotuksen keskeisenä tavoitteena on tukea elinikäistä koulutusta kaikilla tasoilla. tarkoituksena on rakentaa vähitellen kansalaiskasvatuksen toimille, joiden ammattitaidon tietojen ja ja tietojen ja Kolmessa ehdotuksessa näkyy halu toteuttaa yhtenäistä lähestymistapaa: Yhdessä ehdotukset tuovat esiin poliittisen tahdon korostaa elinikäistä koulutusta Euroopassa. Tälle on ominaista rakentaa vähitellen taitojen kehittämiseen, kansalaiskasvatuksen edistämiseen ja ammattitaidon kehittämiseen suuntautuvaa eurooppalaista koulutusaluetta. tätä Kussakin päätösehdotuksessa säädetyillä yhteisillä toimilla vahvistetaan osaltaan yhtenäisyyttä. Erityisesti teknologisten muutosten ja tietoyhteiskunnan vaikutusten vuoksi nopeasti kehittyvässä maailmassa koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen välinen raja tulee ja yhä häilyvämmäksi täydennyskoulutukseen ja vapaa muotoiseen koulutukseen. tai vakiintuneissa koulutusrakenteissa annettavaan jako ammatilliseen peruskoulutukseen samoin kuin vanha Samaa lähestymistapaa sovelletaan myös täytäntöönpanoon ja hallintoon. Nykyisiin ohjelmiin verrattuna tämä näkyy haluna yksinkertaistaa, kohdentaa ja hajauttaa ohjelmia ja varmistaa samalla mahdollisimman suuri avoimuus, lisättäisiin ohjelmaan osallistumis mahdollisuuksia. jotta Ehdotetussa lähestymistavassa on otettu huomioon eri tekijöitä: * * kokemukset aikaisemmista ohjelmista: kaikki nykyiset ohjelmat on analysoitu perinpohjaisesti (samoin kuin niitä edeltäneet ohjelmat). Analysoinnissa on arvioitu näiden kolmen ohjelman vaikutusta jäsenvaltioiden toimintalinjoihin ja järjestelmiin kyseisillä aloilla. Niissä on myös arvioitu sitä lisäarvoa, jota ohjelmissa toteutetut toimet tuovat Euroopan tasolla koulutus- ja nuorisoalan eri kohderyhmien liikkuvuuteen sekä kansainväliseen yhteistyöhön. Arvioinneissa on myös korostettu tiettyjä heikkouksia, jotka johtuvat pääasiassa menettelyiden monimutkaisuudesta ja hitaudesta, mitä näillä ehdotuksilla pyritään korjaamaan. Jäljempänä esitetystä taulukosta ilmenee, miten päätösehdotuksissa otetaan huomioon halu yksinkertaistaa, kohdentaa ja hajauttaa ohjelmia. täydentävyys ja yhtenäisyys muiden yhteisön toimenpiteiden kanssa ehdotusten kattamalla alalla. On tärkeää taata täydentävyys ja yhtenäisyys tietojen ja taitojen politiikan kanssa -erityisesti tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvän viidennen puiteohjelman kanssa-ja muilla aloilla (kulttuuri ja audiovisuaalinen ala, tietoyhteiskunta, ympäristö, kuluttajansuoja, pk- sisämarkkinoiden yritykset, työllisyys ja kansanterveys), jotta voitaisiin tehostaa toimia ja lisätä toimien yhteisön tasolla tuomaa lisäarvoa. toteuttaminen, KOM(97) 563 lopullinen. * * * Näissä kolmessa ehdotuksessa korostetaan myös varsinkin ammatillisen koulutuksen osalta toimien toteuttamista läheisessä ja jatkuvassa yhteistyössä yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa rakennerahastojen, varsinkin Euroopan sosiaalirahaston, toimien kanssa. Koulutus ja ammatillinen koulutus samoin kuin kansalaisten aktiivinen osallistuminen yhteiskunnan toimintaan vahvistavat osaltaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota. työllisyysasiain huippukokous, koordinoidun työllisyysstrategian tarjoamat uudet puitteet: Marraskuussa 1997 pidettiin ylimääräinen jossa Eurooppa-neuvosto määritteli uudet työllisyyttä koskevat suuntaviivat. Näissä suuntaviivoissa tuodaan selkeästi esiin, että vakiintuneissa koulutusrakenteissa annettava ja vapaamuotoinen koulutus sekä tekijöitä työllistettävyyden ja sopeutumiskyvyn kannalta. Niillä voidaan tukea voimakkaasti yrittäjyyden kehittämistä ja tasa-arvon edistämistä. Tämä tulee voimakkaasti esiin kaikissa päätösehdotuksissa erityisesti pohdittaessa ohjelmien (varsinkin Leonardo da Vincin) vaikutusta pk-yrityksiin suunnatun yhteisön strategian täytäntöönpanoon. laajasti käsitetty ammatillinen koulutus ovat olennaisia osallistumismahdollisuudet ohjelmiin: Jotta voitaisiin jatkaa EFTA-/ETA-maiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden ja Kyproksen kanssa jo tehtävää yhteistyötä, jonka tulokset näkyvät aktiivisena osallistumisena nykyisiin ohjelmiin, ehdotuksissa ilmoitetaan selvästi (10 artikla) halu antaa osallistumismahdollisuus yhteisön toimintaohjelmiin liittymistä edeltävässä vaiheessa oleville hakijamaille. Ohjelmien kattamat kolme alaa itse asiassa tarjoavat positiivista ja konkreettista tukea laajentumisprosessille. Turkin ja Maltan osalta ehdotetaan samaa lähestymistapaa niiden kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten puitteissa. toimissa yhteisön ehdotetuissa toissijaisuusperiaate ja yhteisön toimien lisäarvo Euroopan tasolla: Missään päätösehdotuksessa ei - perustamissopimuksen määräysten mukaisesti - aseteta kyseenalaiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaa. Yhteisön toimilla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toteuttamia toimia ja ehdotetuilla täytäntöönpano- ja hallintomenettelyillä vahvistetaan yhteistyötä varmistamalla ohjelmien avoimuus. Toteutettujen toimien eurooppalainen ulottuvuus, varsinkin henkilöiden liikkuvuus ja virtuaaliliikkuvuus, kansainväliset pilottihankkeet ja Eurooppalaiset verkot sekä kielitaidon edistämiseen tarkoitettu tuki monipuolistavat jäsenvaltioiden koulutuskäytäntöjä. toimenpiteissä ja I - Tietoja ja taitoja edistävät toimet A. Ensisijainen tavoite Sekä Amsterdamin sopimuksessa että Agenda 2000 -asiakirjassa korostetaan, miten tärkeää tietoja ja taitoja edistävä toiminta on unionin kehityksen kannalta: "Tietoon liittyvät politiikat - tutkimus, uutta luova toiminta ja koulutus - ovat unionin tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeitä. Tutkimuksen ohella keskeinen sijoituskohde on koulutus. " Kuten komission tiedonannossa Tietojen ja taitojen Eurooppaan todetaan, tavoitteena on "edistää kansalaisten mahdollisimman korkeaa tiedon tasoa koulutuksen tavoitettavuuden ja jatkuvan ajantasaistamisen avulla. " Elinikäistä oppimista ja nuorisotyötä kehitettäessä yhteisöllä on seuraavat kolme tavoitetta: a) työllisyyttä Luxemburgin työllisyysasiain huippukokouksen päätösten edistetään mukaisesti tukemalla työn ja sen organisoinnin muuttuessa tarvittavia taitoja ja osaamista sekä yrittäjyyttä b) c) lisätään osaamista, talouskasvua ja elintasoa parantavien innovaatioiden edistämiselle luoda yhteiskunnalliset tavoitteena ja tekniset edellytykset tarjotaan kansalaisille eurooppalaisia kokemuksia, joilla vahvistetaan tunnetta yhteisestä identiteetistä ja kuulumisesta yhteiseen alueeseen. B. Yhtenäistetty ja yksinkertaistettu lähestymistapa Ehdotuksissa otetaan kaikilta osin huomioon päättyvien ohjelmien tulokset ja erityisesti seuraavat kolme kohtaa: a) ohjelmien oikeusperusta on kokemuksen vahvistama ja määrittelee selkeästi yhteisön toimivallan b) ohjelmien täytäntöönpano on pyrkinyt jatkuvasti tukemaan jäsenvaltioiden toimia c) kehitetään joukko samantyyppisiä toimia seuraavien kuuden toimenpidetyypin pohjalta: liikkuvuus ja virtuaaliliikkuvuus, verkottuminen, kielitaidon edistäminen, uutta luovien hankkeiden ja tuotteiden tukeminen sekajärjestelmien tuntemuksen parantaminen. Eurooppalaisten kumppanuuksien avulla on lisätty yhteisön toiminnan näkyvyyttä ja parannettu sen laatua sekä tarjottu Euroopan kansalaisille entistä paremmat mahdollisuudet hankkia tietoja ja taitoja. Osittain näiden kokemusten perusteella kaksi kolmesta kansalaisesta toivoo nykyisin, että Eurooppalaisella yhteistyöllä olisi erityinen rooli koulutus- ja nuorisoasioissa. Komissio perustaa ohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä työryhmiä, jotka muodostetaan asiaankuuluvilla eri aloilla ansioituneista henkilöistä. Perustaessaan ryhmiä komissio pyrkii varmistamaan naisten ja miesten tasapuolisen osallistumisen ja kannustaa jäsenvaltioita tekemän samoin niiden muodostaessa ohjelmakomiteoita. Ohjelmien kohderyhmien ja muiden toimijoiden toivomuksesta komissio sovittaa ohjelmat yhteen. Yhteensovittamisen ansiosta koulutus- ja nuorisoalan yhteisötoimien päämääriin voidaan pyrkiä 31. joulukuuta 1999 jälkeen entistä tehokkaammin. Tiedonannossaan Tietojen ja taitojen Eurooppaan komissio osoitti, mitä hyötyä on siitä, että alan kolme päätöstä sovitetaan tiiviisti yhteen ja niissä omaksutaan yhtenäinen lähestymistapa. Selvitys perustui kokemuksiin, jotka osoittavat, että kaikilla tasoilla on tarpeen luoda yhteisiä koulutuslinjoja todellisen eurooppalaisen koulutusalueen rakentamista. lisätä järjestelmien välisiä yhteyksiä, joilla edistetään ja Ehdotuksessa pyritään elinikäisen oppimisen tavoitteeseen yhtenäisellä lähestymistavalla, joka näkyy seuraavilla kolmella tasolla: a) kaikkien kolmen ohjelman selkeänä tarkoituksena on rakentaa vaiheittain avointa ja dynaamista eurooppalaista koulutusaluetta, jossa elinikäisen oppimisen tavoitteeseen pyritään käytännössä. Kullakin ohjelmalla on tavoitteidensa mukaiset erityistoimet, mutta kaikki toimet toteutetaan seuraavien kuuden toimenpiteen avulla: • • opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus virtuaaliliikkuvuus eri muodoissaan sekä uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttömcnctclmät • • • • Eurooppalaisten yhteistyöverkkojen rakentaminen kielitaidon ja kulttuuritietouden edistäminen innovaatioiden edistäminen eurooppalaisena yhteistyönä kansainväliseen yhteistyökumppanuuteen perustuvien pilottihankkeiden avulla jäsenvaltioiden koulutus- ja nuorisoalan järjestelmiin ja toimintalinjoihin liittyvien yhteisönlaajuisten vertailutietojen jatkuva parantaminen (muun muassa tietokannat ja hyvät toimintatavat). b) c) kutakin kolmea alaa koskevissa päätösehdotuksissa ja näin ollen ehdotetuissa säädöksissä -jotka eivät ole täysin samanlaiset alojen erityisluonteen vuoksi - on sama rakenne ja hyvin samankaltainen sisältö, joka perustuu moniin samantapaisiin säännöksiin keskeisissä asioissa kuten komiteaan liittyvissä kysymyksissä kaikissa kolmessa ehdotuksessa on erityissäännöksiä yhteistoimien käynnistämisestä. Tätä varten komissio esittää asianmukaisia aloitteita, esimerkiksi yhteisiä hakemus pyyntöjä, tiiviissä yhteistyössä kyseisten ohjelmakomiteoiden kanssa. Yhteistoimilla pyritään kehittämään esimerkiksi: • • • • yhteinen tiedotusjärjestelmä yhtenäinen elinikäistä oppimista edistävien hyvien toimintatapojen seuranta järjestelmä opetuksessa käytettäviin multimediavälineisiin liittyvät yhteistoimet alueelliset tietoja ja taitoja edistävät eurooppalaiset yhteyspisteet. II. LEONARDO DA VINCI -OHJELMAA KOSKEVA EHDOTUS UUTTA LÄHESTYMISTAPAA KOSKEVAT TÄRKEIMMÄT EHDOTUKSET • perussuunta: innovaatiota edistävät yhteisön toimet, joilla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden jäsenvaltioissa toteuttamia toimia • oikeusperusta: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 127 artikla • kolme tavoitetta: a) nuorten yhteiskuntaan ja työelämään integroitumisen edistäminen ja vahvistaminen erityisesti vuorottelu-ja oppisopimuskoulutuksen avulla b) laadukkaaseen täydennyskoulutukseen elinikäisten koulutusmahdollisuuksien erityisesti teknologisten ja organisatoristen investointien tukemiseksi edistäminen pääsyn lisääminen sekä ja kehittäminen innovaatioiden sekä koulutus c) ammatillisen koulutuksen järjestelmien tai vanhentuneen ammattipätevyyden vuoksi epävarmassa tilanteessa olevien työelämään palaamisen ja työmarkkinoille sijoittumisen helpottamiseksi. riittämättömän tukeminen » kuudenlaiset kansainväliset toimenpiteet kokeellisluonteisten demonstraatio- toimien yhteydessä: • ammattikoulutuksessa olevien nuorten liikkuvuuden merkittävä lisääminen • virtuaaliliikkuvuuden hyödyntäminen uuden tieto- ja viestintätekniikan käytön edistämiseksi ammatillisessa koulutuksessa • kansainvälisten pilottihankkeiden käyttö innovaatiotoiminnan ja laadun kehittämisessä ja niiden siirrossa • eurooppalaisten verkkojen hyödyntäminen yhteisössä saatujen kokemusten saattamiseksi yhteiseen käyttöön ja tulosten levittämiseksi • kielitaidon edistäminen uusilla koulutustuotteilla ja -menetelmillä työ markkinoiden tarpeiden tyydyttämiseksi • yhteisön laajuisten vertailutietojen kehittäminen, jotta selvityksiä ja analyysejä voitaisiin tarkastella järjestelmällisemmin ja suunnitelmallisemmin. » yleinen hakemuspyyntö ohjelman alussa kaikkien tavoitteiden ja yhteisön toimien ja toimenpiteiden osalta kolmeksi vuodeksi; ohjelman puolivälissä toinen yleinen Hakemuspyyntö • voimakkaampi hajauttaminen toimenpiteiden organisoinnissa ja hallinnoinnissa ottamalla käyttöön hajautettu valintamenettely; joihinkin kokeiluluonteisiin hankkeisiin sovelletaan keskitettyä valintamenettelyä jäsenvaltioissa toimien ja yhteistoimien käynnistäminen koulutusta ja nuorisoa koskevien toimintaohjelmien kanssa. I. Johdanto 1. Komissio tekee ehdotuksen Leonardo da Vinci -ohjelman toisesta vaiheesta. Toiminta ohjelman tarkoituksena on panna täytäntöön yhteisön ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa. Ehdotuksessa otetaan huomioon ohjelman täytäntöönpanosta vuodesta 1995 lähtien saadut kokemukset, jotka on esitetty tiivistelmänä komission väliraportissa2. Raportissa korostetaan, että ohjelman vaikutus on todellista asiantuntemusta ammattikoulutuksen alalle ja se on alkanut toimia eurooppalaisena toimittamissa innovaatiolaboratoriona. Sekä raporteissa on myös tarvittavat parannukset varsinkin ohjelman menettelyihin ja hallintoon. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään alustavasti määrälliset tulokset Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisen vaiheen kolmelta ensimmäiseltä vuodelta (1995-1997): tässä raportissa että jäsenvaltioiden ilmeinen, se tuo tuotu esiin Toimenpidelaji Vaihto-ohjelmat Lukumäärä 85 000 Pilottihankkeet 1 658 pilottihanketta (7 954 hakemusta) Yhteistyökumppaneiden määrä hankkeissa 38 000 2. Yksi ohjelman ominaispiirteistä oli sen monimuotoisuus, mutta se on tuonut mukanaan liikaa monimutkaisuutta ja hallinnollisia vaikeuksia. Komission ehdotuksessa ohjelmaa kehitetään selvästi: toimissa keskitytään rajalliseen määrään tavoitteita, yhteisön toimen piteitä selkiytetään ja täytäntöönpanomenettelyitä yksinkertaistetaan merkittävästi. II. Ehdotettu lainsäädäntö 3. Ehdotetulla oikeudellisella säännöksellä on kolme ominaispiirrettä: i) siinä säilytetään Leonardo da Vinci -ohjelman ne järjestelyt, jotka ovat toimineet tyydyttävästi, erityisesti komitean toimintaa ja seurantaa koskevat säännökset, ii) se on yhdenmukainen koulutusta ja nuorisoa koskevien päätösehdotusten säännösten kanssa ja iii) siinä on uudistuksia, toiminnallista tehokkuutta ja erityisesti täydentävyyttä muiden yhteisön toimintalinjojen kanssa. tarkoituksena on parantaa yhteisön toimien joiden Oikeusperusta 4. Yhteisön ammatillista koulutusta koskeva politiikka perustuu 127 artiklaan, joka on ehdotuksen oikeusperusta, samoin kuin ohjelman ensimmäisessäkin vaiheessa. Leonardo da Vinci -ohjelmalla pyritään 127 artiklan mukaisesti panemaan täytäntöön ammatilliseen koulutukseen liittyvää politiikkaa yhteisön tasolla. Keskitetyt tavoitteet 5. Toimet keskitetään kolmen tavoitteen saavuttamiseksi (Leonardo l:ssä oli 19): tavoitteita a) nuorten yhteiskuntaan edistäminen erityisesti vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen avulla integroinnin parantaminen työelämään ja ja Leonardo da Vinci -ohjelman täytäntöönpanoa koskeva väliraportti, KOM(97) 399 lopullinen, 23. 7. 1997. b) c) laadukkaaseen täydennyskoulutukseen pääsyn edistäminen sekä elinikäisten koulutusmahdollisuuksien lisääminen ja kehittäminen erityisesti teknologisten ja organisatoristen innovaatioiden sekä koulutusinvestointien tukemiseksi tai ammatillisen koulutuksen vanhentuneen ammattipätevyyden vuoksi epävarmassa tilanteessa olevien työelämään palaamisen ja työmarkkinoille sijoittumisen helpottamiseksi. riittämättömän järjestelmien tukeminen Selkeytetyt toimet ja Ehdotus perustuu Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisestä vaiheesta saatuihin kokemuksiin Eurooppaan" (KOM(97) 563 lopullinen) esitettyihin suuntaviivoihin. Siinä esitetään kuudenlaisia kansainvälisiä toimenpiteitä (ensimmäisessä vaiheessa niitä oli 23), joista joihinkin liittyy kokeiluluonteisia esittelytoimia (näistä on lyhyt kuvaus edellä laatikossa): tiedonannossa "Tietojen taitojen ja pyrkii vuorottelu- kehittämään merkittävästi a) Ammattikoulutuksessa olevien nuorten liikkuvuutta on lisättävä merkittävästi. Komissio ja oppisopimuskoulutuksessa olevien nuorten kansainvälistä liikkuvuutta. Se pyrkii luomaan vaihtotoiminnalle pedagogiset puitteet ja paremmat vastaanottopalvelut samoin kuin yhteiset laatuperiaatteet. Komissio pyrkii myös tukemaan tällä hetkellä käsiteltävänä olevaa ehdotusta neuvoston päätökseksi eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämisestä ja Europass-todistuksen käyttöönotosta3. Lisäksi komissio ehdottaa tukea kansainvälisten vaihto-ohjelmien valmistelua (eikä pelkästään toteutusta) varten ja erityissäännöksiä, joilla helpotettaisiin pk- yrityksissä osallistumista koulutukseen. käsiteollisuudessa työskentelevien nuorten ja b) Virtuaaliliikkuvuutta koskevilla toimenpiteillä komissio pyrkii edistämään yhteisön toimia, joilla kehitetään merkittävästi uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttöä ammatillisessa koulutuksessa. c) Innovatiivisia pilottihankkeita koskevalla jatketaan yhtä toimenpiteellä Leonardo da Vinci -ohjelman alkuperäistä Innovatiivisista toimenpidettä. tuloksia ohjelman ensimmäisessä vaiheessa. hankkeista saatiin merkittäviä Hankkeet tuottivat ammatilliseen koulutukseen tarkoitettuja uusia tuotteita ja menetelmiä. Komission mielestä kansainväliset kokeiluhankkeet luovat innovaatioita sekä laatua, jota voidaan siirtää hankkeiden kautta. d) Eurooppalaisia verkkoja koskeva toimenpide on yksi ohjelman uudistuksista. Sen tarkoituksena on luoda hankkeiden toteuttajille kokeiluhankkeita pysyvämmät ja vakaammat yhteistyöpuitteet, jotta voitaisiin i) saada yhteiseen käyttöön yhteisön asiantuntemus tietystä aiheesta ja ii) kehittää yhteiseen aiheeseen rajatuista pilottihankkeista saatujen tulosten levittämistä Euroopan laajuisesti. e) Kielitaidon parantamista koskeva toimenpide jatkuu sellaisenaan, koska kielitaito on tärkeä ohjelman kaikkien tavoitteiden kannalta. Työmarkkinoiden tarpeisiin erityisesti suunnatulla kansainvälisellä toiminnalla voidaan saada aikaan uusia jolla sisämarkkinoiden tuotteita ja uusia koulutusmenetelmiä alalla, toteutuminen merkitsee kiistämättä lisäarvoa Euroopan tasolla. 3 Ehdotus neuvoston päätökseksi vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä, KOM(97) 572 lopullinen, 12. 11. 1997. 8 f) laajuisia toimenpiteellä järjestelmällisempi vertailutietoja ja koskevalla suunnitelmallisempi Yhteisön pyritään tarkastella saavuttamaan selvityksiä ja analyysejä, jotka käsittelevät ammatillisia koulutusjärjestelmiä ja niiden kehityssuuntauksia. Ensimmäisten ammatillista koulutusta koskevien keskeisten lukujen julkaisun jälkeen (toteutettu yhdessä Cedefopin ja Eurostatin kanssa) on saatu merkittäviä tuloksia; luvut julkaistiin komission raportissa "Mahdollisuudet saada täydennyskoulutusta Euroopan unionissa". Toimenpiteen tarkoituksena on ja erityisesti päättäjille, asteittain käyttäjille, työmarkkinaosapuolille ja talousarvioista vastaaville määrää ja laatua mittaavia vertailutietoja. tarjota tapa Toimijat, kohderyhmät ja osallistuminen ohjelmaan Ohjelmaan osallistumista koskevien edellytysten selventämiseksi uudessa artiklassa (4 artikla) luetellaan toimijat, jotka voivat olla mukana eri toimissa halutut tavoitteet huomioon ottaen. Komissio haluaa toimijoiden osallistumista (erityisesti alueelliset toimijat, multimedia-alan toimijat ja pk-yritykset) sekä vahvistaa toimijoiden välistä yhteistyötä. ammattikoulutusalan lisätä Liittymistä edeltävässä vaiheessa olevien maiden osallistuminen Ehdotuksessa on artikla, joka koskee liittymistä edeltävässä vaiheessa olevien valtioiden osallistumista ohjelmaan. Artiklassa toistetaan-nykytilanteeseen mukautettuna- säännökset, jotka ovat vuonna 1994 tehdyssä neuvoston päätöksessä (10 artikla). Täytäntöönpanon yksinkertaistaminen Komissio ehdottaa, että ohjelman täytäntöönpanoa uudistettaisiin huomattavasti niin, että se olisi yksinkertaisempi ja yhteisön rahoitusta käytettäisiin tehokkaammin. Tämä toteutettaisiin seuraavasti: a) b) e) d) tavoitteiden määrän merkittävä vähentäminen verrattuna Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäiseen vaiheeseen sekä tavoitteiden ja toimenpiteiden välisen yhteyden parantaminen. alussa kaikkien yleisen hakemuspyynnön tavoitteiden ja yhteisön toimien ja toimenpiteiden osalta. Ehdotuspyynnössä määritetään kolmeksi vuodeksi; valintamenettely toteutetaan vuosittain. toiminnan painopisteet julkaiseminen ohjelman joustavuuden takaamiseksi ja mahdollisten merkittävien muutosten huomioon ottamiseksi ohjelman puolivälissä ehdotetaan järjestettäväksi toinen yleinen hakemuspyyntö neuvoston päätöksen 12 artiklassa säädetyn väliarviointia koskevan raportin perusteella; ehdotuspyynnössä voidaan määritellä uudet painopisteet tai muuttaa alkuperäisiä painopisteitä. lisätty hajauttaminen jäsenvaltioissa toimien ja toimenpiteiden järjestämisessä ja hallinnossa; hajautetussa valintamenettelyssä, ja kullakin jäsenvaltiolla olisi käytössään viitteelliset määrärahat. jäsenvaltiot enemmän vastuuta saisivat Komissio pitää tärkeänä, että ohjelman toimenpiteiden hallinnon hajauttaminen lisää koordinaatiota - erityisesti jäsenvaltioiden aloitteiden ansiosta - ohjelman toimen piteiden ja koulutuksen ja nuorisoalan ohjelmiin ja rakennerahastoihin kuuluvien toimien välillä varsinkin ehdotusten valintaan osallistuvien eri hallintorakenteiden yhteistyön kautta. 10. Ensimmäisestä vaiheesta ja valkoisen kirjan viittä tavoitetta koskevien yhteisön esittelytoimenpiteiden täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella komissio ehdottaa keskitettyä valintamenettelyä tietyille kokeiluluontoisille hankkeille. 11. Hankkeilla on enemmän yhteisöllistä ulottuvuutta, jos niissä on jokin seuraavista ominaisuuksista: • • • niiden tekijöinä ovat vakiintuneet eurooppalaiset organisaatiot ja hankkeeseen osallistuu suuri osa tai kaikki niiden jäsenistä niiden tekijöinä ovat kansainvälisellä tasolla toteutettujen pilottihankkeiden tulosten hyödyntämistä ja levittämistä varten muodostetut eurooppalaiset verkot niiden tarkoituksena on testata eurooppalaisen yhteistyön kautta innovatiivisia aiheita, kehittää eurooppalainen arviointi näistä kokeiluista ja levittää tulokset. 12. Komission mielestä mahdollisuus toteuttaa yhteisön tasolla demonstraatiotoimia on jollaisia ovat esimerkiksi "uuden erityisen hyödyllistä suurille innovaatioille, mahdollisuuden antavat koulut" ja "automatisoitu ammattipätevyyden tunnustaminen" ohjelman varsinaisella kaudella. III. Ohjelman talousarvio 13. Leonardo da Vinci -ohjelman toisen vaiheen oikeusperustan säilyttäminen samana kuin ensimmäisessä vaiheessa (1995-1999) merkitsee sitä, että vuosien 2000-2004 määrärahoihin liitteenä olevassa alustavassa rahoitusselvityksessä. Määrärahat ovat 1 000 miljoonaa ecua kyseiselle kaudelle (vuosiksi 1995-1999 neuvosto myönsi 620 miljoonaa ecua). liittyvät huomautukset esitetään tämän päätösehdotuksen IV. Arviointi ja seuranta 14. Kokemukset ovat osoittaneet, että ei ole tarpeellista muuttaa vuosittain toiminnan painopisteitä ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi vaan on parempi antaa tietty toimintamarginaali mukautusten mahdollistamiseksi, varsinkin kun toinen vaihe kestää 5 vuotta (2000-2004). Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että väliarvioinnissa voitaisiin tarvittaessa tarkastella painopisteitä uudelleen. Ohjelman ja hankkeiden arviointi ja seuranta toteutetaan komission ja jäsenvaltioiden yhteistyönä samoin kuin ohjelman ensimmäisessäkin vaiheessa. Iässä tukeudutaan myös ulkoiseen arviointiin. V. Leonardo da Vinci -ohjelman täydentävyys Euroopan sosiaalirahaston toimien kanssa 15. Leonardo da Vinci -ohjelman toisessa vaiheessa määriteltyjen tavoitteiden (2 artikla) tavoitteiden kanssa, joita komissio on esittänyt Euroopan yhtenevyys niiden sosiaalirahastoa koskevassa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi (EY) (2 artikla), on otettu huomioon päätösehdotuksessa lainsäädännöllisellä tasolla (perustelukappale 9 ja 10 9 artiklan 3 kohta ja 12 artiklan 2 kohta) sekä itse ohjelman täytäntöönpanossa, jossa on toiminnallisissa varmistettava menettelyissä. tiivis koordinaatio kaikilla tasoilla varsinkin toimien päätavoitteena on 16. Tässä yhteydessä on korostettava, että henkilöiden liikkuvuutta (ja virtuaaliliikkuvuutta) koskevat toimet-joihin olisi käytettävä yli puolet ohjelman resursseista - samoin kuin kielitaidon edistämiseen liittyvät toimet ovat erityisiä Leonardo-ohjelmalle eivätkä ole keskeisiä Euroopan sosiaalirahaston toiminnalle. On myös korostettava, että ohjelmassa tukea kokeellisia kansainvälisiä ehdotettujen eri lähestymistapoja, joiden tarkoituksena on pääasiassa laatia ja validoida ammatilliseen koulutukseen liittyviä tuotteita ja/tai menetelmiä. Tässä mielessä Leonardo da Vinci -ohjelma on ennen kaikkea "innovaatiolaboratorio". Päätösehdotuksen liitteessä esitettyjen kokeiluluonteisten yhteisön demonstraatiotoimien - esimerkiksi uusiin ammattitaidon tunnustamistapoihin tai uuden mahdollisuuden antavien koulutus muotojen kokeiluun liittyvien toimien - on edellettävä Euroopan sosiaalirahaston toimia, mutta liityttävä samalla läheisesti edellä mainitussa sosiaalirahastoa koskevassa asetuksessa (EY) säädettyihin innovatiivisiin toimiin. Toimien on liityttävä toisiinsa läheisesti ja jatkuvasti, ja tämän on johdettava ammatilliseen koulutukseen liittyvien käytäntöjen kehittymiseen ja parantumiseen yhteisössä. 11 Seuraavassa taulukossa esitetään ohjelman toisessa vaiheessa ehdotetut tärkeimmät muutokset: LEONARDO DA VINCI I LEONARDO DA VINCI II 19 tavoitetta (3 artikla) • 3 tavoitetta (2 artikla): > parantaa vahvistaa ja sijoittumista yhteiskuntaan ja nuorten työelämään y ja laajentaa koulutuksen saant imahdollisuuksia ja kehittää ammatillisen ammattipätevyyden y tukea koulutusjärjestelmiä palaamisen helpottamiseksi työelämään 23 toimenpidettä • 6 toimenpidettä (3 artikla): ammattikoulutuksessa olevien henkilöiden liikkuvuus, virtuaaliliikkuvuuden edistäminen, yhteistyöverkkojen tukeminen, innovatiivisten kielitaidon pilottihankkeiden yhteisön vertailutietojen jatkuva parantaminen kehittäminen, tukeminen, ei toimijoiden erittelyä ammatillinen perus- ja jatkokoulutus erotettu • • toimijoiden erittely (4 artikla) korostetaan elinikäistä koulutusta (1 artikla) ei yhteistoimia • yhteistoimet (6 artikla ja liite) vuosittaiset painopisteaiheet • painopisteaiheet 3 vuodeksi; vuosittainen valintamenettely (liite) • ei erityistoimia pk-yritysten osallistumista varten • erityistoimet varten (liite) pk-yritysten osallistumista valintamenettely tapauskohtaisesti • valintamenettely perusteella integroitujen pakettien 12 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen , ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon , toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti Euroopan parlamentin kanssa6 yhdessä toimien, sekä katsoo, että 1. 2. 3. 4. 6 7 8 9 K) tavoitetta perustamissopimuksen mukaan yhteisö pyrkii muun muassa kehittämään korkealaatuista koulutusta; allekirjoitetussa Amsterdamin sopimuksessa, jossa mainitaan, että yhteisön tavoitteena on myös edistää kansalaistensa korkeaa runsaasti koulutus tietojen mahdollisuuksia sekä edistää tietojen ja laitojen ylläpitoa, laajennettiin 2 päivänä lokakuuta 1997 tarjoamalla taitojen tasoa ja toimintaohjelman, jolla pannaan täytäntöön yhteisön neuvosto vahvisti päätöksellä ammatillisen koulutuksen toimintalinjat; on syylä varmistaa ohjelman jatkuvuus ottaen huomioon jo toteutettu toiminta ja saadut tulokset, Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä ylimääräisessä työllisyysasiain kokouksessa hyväksyttiin yhteinen työllisyysstrategia, jonka mukaan elinikäisellä oppimisella on merkittävä asema jäsenvaltioiden työllisyys- täytäntöönpanossa ja jonka tavoitteena on ammattitaidon, politiikan suuntaviivojen joustavuuden ja yrittäjyyden9 sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen, komissio määritteli tiedonannossaan "Tietojen ja taitojen Eurooppaan"10 eurooppalaisen koulutusalueen asteittaisen rakentamisen suuntaviivat, joilla elinikäisen oppimisen tavoite pyritään saavuttamaan. Samassa yhteydessä komissio määritteli yhteisön tasolla Euroopan parlamentin lausunto,. toukokuuta. (EYVL C. ), neuvoston yhteinen kanta, (EYVL C. ) ja Euroopan parlamentin päätös,. (EYVL C. ). EYVL L 340, 29. 12. 1994, s. 8. EYVL L 30, 28. 1. 1998, s. 1. Komission tiedonanto neuvostolle "Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: tulevaisuuden painopistealat" (KOM (98) 222 lopullincn/2, 21. 4. 1998). Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Tietojen ja taitojen Eurooppaan, KOM(97) 563 lopullinen, 12. 11. 1997. 13 kehitettävät kuusi toimenpidetyyppiä, joilla edistetään maiden välistä yhteistyötä ja tuodaan lisäarvoa jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin noudattaen samalla toissijaisuus periaatetta sekä pyrkien yksinkertaistamaan menettelyjä, valkoisessa kirjassa "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa"1 ] todetaan, että kognitiivisen yhteiskunnan kehittymisen vuoksi on edistettävä uusien tietojen ja taitojen hankintaa, minkä vuoksi on kehitettävä keinoja kannustaa ihmisiä oppimaan; vihreässä kirjassa "Koulutus - ammattikoulutus - tutkimus: Kansainvälisen korostettiin etuja, joita liikkuvuus tuo yksilöille ja koko unionin liikkuvuuden esteet" kilpailukyvylle, kansalaisten aktiivista osallistumista on kannustettava sekä vahvistettava tämän ja ohjelman muukalaisvihan vastaisia toimia sekä kiinnitettävä erityistä huomiota kaikenlaisen syrjinnän poistamiseen ja naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen, toimien välisiä yhteyksiä ja kaikenlaisen syrjäytymisen, rasismin tehneet koulutusalan Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto ovat toimintaohjelmasta päätöksen N:o. ja nuorisoalan toimintaohjelmasta päätöksen N:o. l4, joissa yhdessä Leonardo da Vinci -ohjelman kanssa toteutetaan tietoihin ja taitoihin liittyvää politiikkaa, yhteisön toimien lisäarvon parantamiseksi on tarpeen varmistaa kaikilla tasoilla tämän päätöksen johdosta toteutettavien toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys verrattuna kulttuuria15, yhteisön muihin audiovisuaalista alaa, sisämarkkinoiden toteutumista, ympäristöä, kuluttajansuojaa, tietoyhteiskuntaa, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sosiaalipolitiikkaa, työllisyyttä ja kansanterveyttä, erityisesti kun nämä koskevat toimenpiteisiin, komission ehdotukset rakennerahastojen uudistamisesta, erityisesti Euroopan sosiaali perustuvat rahaston ja pyrkimykseen järjestelmien sopeuttamista ja nykyaikaistamista, tukea koulutukseen uudistamisesta16, liittyvät yhteisön työllistämiseen sekä niihin toimintojen liittyvien aloitteet ja 5. 6. 7. 8. 9. 10. komissio ja jäsenvaltiot valvovat yhteistyössä, että ohjelman yhteydessä toteutetut toimet ja rakenteisiin liittyvät yhteisön toimet ovat keskenään johdonmukaisia; komissio pyrkii yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa tehostamaan ohjelman ja työmarkkina osapuolten välisen yhteisön tason vuoropuhelun yhteensovittamista, 11. M 12 13 14 15 16 assosioituneille Keski- ja Itä Euroopan maille on annettava mahdollisuus osallistua tähän ohjelmaan asianmukaisissa sopimuksissa, erityisesti assosiaatiosopimuksissa ja niiden ja ETA-maihin sovellettavien menettelyjen mukaisesti sekä Turkille ja Maltalle kyseisten valtioiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti, sovittujen ehtojen mukaisesti, Kyprokselle EFTA- lisäpöytäkirjoissa, Komission valkoinen kirja koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa. Euroopan yhteisöjen virallisien julkaisujen toimisto, Luxemburg 1996. Komission vihreä kirja Koulutus - ammattikoulutus KOM (96) 462, lopullinen, 2. 10. 1996. tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet, Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yksittäisestä rahoitus- ja ohjelmointivälineestä Kulttuuri 2000 ohjelma, EY VL C 211, 7. 7. 1998, s. 18. Ehdotukset neuvoston päätökseksi rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan sosiaalirahastosta, EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. 14 12. komission ja jäsenvaltioiden on yhdessä varmistettava, että ohjelmaa seurataan ja arvioidaan jatkuvasti ja että arvioinnin perusteella voidaan muuttaa etenkin toimen piteiden painopisteitä, ja 13. perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperi aatteiden mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa riittävällä tavalla suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka liittyvät yhteisön laajuisen ammatillisen koulutuspolitiikan toteuttamiseen, monitahoisten koulutuskumppanuuksien vuoksi, vaan ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla yhteisön toimien ja toimenpiteiden kansainvälisen laajuuden vuoksi; tässä päätöksessä asetetaan ainoastaan vähimmäis-vaatimukset näiden tavoitteiden toteuttamiseksi eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä vahvistetaan yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toinen vaihe, jäljempänä 'ohjelma1. 2. Ohjelma pannaan täytäntöön 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana. 3. Ohjelma kehittää osaltaan tietoja ja taitoja edistävää toimintaa yhteisön tasolla luomalla eurooppalaisen koulutusalueen, joka edistää elinikäistä oppimista. Ohjelman avulla voidaan kehittää tarvitsevat osallistuakseen taitoja, joita kansalaiset täysimääräisesti yhteiskunnan toimintaan. tietoja ja 4. Ohjelma perustuu jäsenvaltioiden jäsenvaltioissa toteuttamiin toimiin ja täydentää niitä ottaen täysin huomioon sen, että vastuu ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä on jäsenvaltioilla ja että jäsenvaltiot ovat kulttuuriltaan ja kieliltään erilaisia. 2 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelma perustuu jäsenvaltioiden jäsenvaltioissa toteuttamiin toimiin ja toiminta linjoihin, ja ohjelman toteutuksessa pyritään tavoitteisiin, joista seuraavassa luetellut ovat ensisijaisia: a) b) c) nuorten yhteiskuntaan ja työelämään vahvistaminen erityisesti vuorottelu-ja oppisopimuskoulutuksen avulla, integroitumisen edistäminen ja laadukkaaseen täydennyskoulutukseen pääsyn edistäminen sekä elinikäisten koulutusmahdollisuuksien lisääminen ja kehittäminen erityisesti teknologisten ja organisatoristen innovaatioiden sekä koulutusinvestointien tukemiseksi sekä kaikissa ammateissa ja talouden osa-alueilla miesten ja naisten mahdollisimman yhtäläisen edustuksen varmistamiseksi ammatillisen koulutuksen tai vanhentuneen ammattipätevyyden vuoksi epävarmassa tilanteessa olevien työelämään palaamisen ja työmarkkinoille sijoittumisen helpottamiseksi. riittämättömän järjestelmien tukeminen 15 2. Tavoitteisiin pyrittäessä komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että ohjelman toimet ovat johdonmukaisia yhteisön muiden toimien ja toimintalinjojen kanssa, erityisesti työllisyyden, tasa-arvoisen kohtelun, naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalipolitiikan kannalta. 3 artikla Yhteisön toimet Edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyritään toimilla, joita yhteisö tukee seuraavassa luetelluin toimenpitein. Toimenpiteiden sisältö ja niihin liittyvät menettelyt on esitelty liitteessä A. Toimien toteutuksessa voidaan hyödyntää useita seuraavassa luetelluista yhteisön toimenpiteistä: a) ammatillisessa koulutuksessa olevien henkilöiden liikkuvuuden tukeminen, b) c) virtuaaliliikkuvuuden edistäminen ammatillisessa koulutuksessa, erityisesti helpotta malla multimediavälineiden käyttöä opetuksessa, sellaisen Eurooppalaisen yhteistyöverkon tukeminen, jonka avulla voidaan vaihtaa kokemuksia ja hyviä toimintatapoja vastavuoroisesti, d) kielitaidon ja kulttuurien tuntemuksen edistäminen, e) sellaisten innovatiivisten pilottihankkeiden tukeminen, jotka perustuvat maitten välisiin yhteistyökumppanuuksiin ja jotka pyrkivät ammatillisen koulutuksen innovaatio toiminnan ja laadun kehittämiseen tavoitteenaan opetusvälineiden tai pätevyyden tunnustamisessa käytettävien apuvälineiden luominen tai uusien lähestymistapojen kokeileminen, f) yhteisönlaajuisten vertailutietojen jatkuva kehittäminen tukemalla hyvien toiminta tapojen levitystä sekä innovaatioiden seurantaa ja levitystä. 4 artikla Ohjelman kohderyhmät Liitteiden määritelmien ja niissä annettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti ohjelmaan voivat osallistua kaikki liitteessä A luetellut ammatilliseen koulutukseen osallistuvat julkiset tai yksityiset tahot ja laitokset. Tällaisia ovat erityisesti seuraavat: a) ammatillista koulutusta tarjoavat oppilaitokset, keskukset ja muut tahot sekä korkeakouluopetusta antavat oppilaitokset b) tutkimuskeskukset ja -laitokset c) julkisen tai yksityisen sektorin yritykset ja yritysryhmittymät, varsinkin pk-yritykset, myös ammatillisen koulutuksen alalla toimivat d) ammatilliset järjestöt, kauppakamarit ja killat e) f) työmarkkinaosapuolet kaikilla tasoilla alueelliset yhteisöt ja elimet g) yhdistykset. 16 5 artikla Ohjelman täytäntöönpanoja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 1. Komissio varmistaa, että ohjelmaan liittyvät yhteisön toimet toteutetaan liitteiden määräysten mukaisesti. 2. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat yhteistyössä liitteen A 8 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joiden avulla voidaan hyödyntää Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisessä vaiheessa toteutettujen toimien ja ammatillista koulutusta koskevien yhteisön aloitteiden tuloksia. 3. 4. Jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen yhteensovittamisen, organisoinnin ja seurannan jäsenvaltioissa, jotta ohjelman tavoitteet voidaan toteuttaa siten, että kaikki ammatillisen koulutusalan osapuolet osallistuvat toimintaan kansallisten käytäntöjen mukaisesti. Tätä varten jäsenvaltiot perustavat kansallisen hallintorakenteen, joka huolehtii ohjelman toimien toteuttamisesta ja siitä, että ohjelman yhteisrahoitetuista toimista tiedotetaan ri ittävästi. Kukin jäsenvaltio pyrkii toteuttamaan ohjelman toiminnan kannalta toimenpiteet vaikeuttavien tekijöiden poistamiseksi. toimenpiteisiin tarvittaviin ohjelmaan ryhtyy ja tarpeelliset osallistumista 5. Komissio huolehtii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ammatillisen koulutuksen Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisessä vaiheessa toteutettujen toimien ja tässä ohjelmassa toteutettavien toimien välisestä siirtymävaiheesta. 6 artikla Yhteistoimet Tietojen ja taitojen Euroopan toteuttamisen yhteydessä ohjelman toimenpiteet voidaan toteuttaa yhdessä muun tietoja ja taitoja edistävän toiminnan, erityisesti koulutuksen ja nuorisoalan yhteisön ohjelmien kanssa. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä seuraavissa asioissa: a) b) ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, tarvittaessa myös ohjelman toimien toteuttamista koskeva vuotuinen työohjelma perusteet, joita käytetään hajautetusti toteutettaviin toimiin tarkoitettujen varojen alustavassa jakamisessa jäsenvaltioiden kesken c) ohjelman arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 17 3. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä äänestykseen. 4. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä luetelma kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 5. Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tämän ohjelman toteuttamista koskevissa kysymyksissä. Tällöin komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa ääncstettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, oteltava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 8 artikla Työmarkkinaosapuolet toteuttamista koskevissa Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa kysymyksissä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista. tämän ohjelman Tällaisissa tapauksissa komitean työskentelyyn osallistuu tarkkailijoina yhtä suuri lukumäärä jäsenvaltioiden edustajia ja työmarkkinaosapuolten edustajia, jotka komissio on nimennyt yhteisön tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten ehdotusten perusteella. Edustajilla on oikeus pyytää, että niiden kanta merkitään komitean kokouspöytäkirjaan. 9 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman ja yhteisön muiden toimintalinjojen ja toimien keskinäisen johdonmukaisuuden. Ohjelman ja yhteisön muun, erityisesti tietoja ja taitoja edistävän, toiminnan yhteensovittaminen varmistetaan. 18 Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat myös, että ohjelman toteuttaminen on johdon mukaista verrattuna yhteisön muihin ammatillisen koulutuksen toimiin, jotka koskevat audiovisuaalista alaa, sisämarkkinoiden toteutumista, tietoyhteiskuntaa, ympäristöä, kuluttajansuojaa, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sosiaalipolitiikkaa, työllisyyttä sekä kansanterveyttä. Komissio varmistaa, että ohjelma ja yhteisön ulkosuhteiden yhteydessä toteutettavat ammatillista koulutusta koskevat ohjelmat ja toimet ovat kiinteässä yhteydessä toisiinsa. 2. Komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että ohjelmaan sisältyvät toimet toteutetaan yhteisen työllisyysstrategian yhteydessä työllisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa vuosittain määriteltyihin ohjeisiin ja että toimet sovitetaan yhteen muiden toimintasuunnitelmien toimien kanssa. johdonmukaisesti verrattuna 3. Komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että ohjelman yhteydessä toteutetut toimet ja ja toimet ovat keskenään johdonmukaisia liittyvät yhteisön rakennerahastoihin täydentävät toisiaan. 4. Ohjelmaa toteuttaessaan komissio pyrkii tiiviissä yhteistyössä yhteisön tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten kanssa kehittämään yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, erityisesti myöntämällä sille tukea kaikilla tasoilla, myös alakohtaisilla tasoilla, sekä levittämällä vuoropuhelun tuloksia. 5. Komissio varmistaa, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) osallistuu ohjelman toteuttamiseen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10 päivänä helmikuuta 1975 annetussa neuvoston säädettyjen edellytysten mukaisesti. Samojen asetuksessa (ETY) N:o 337/75 aloilla edellytysten mukaisesti yhteensovittamaan päivänä toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1360/9018 mukaisesti. ryhdytään koulutussäätiön soveltuvilla 7 kanssa toimintaa Euroopan komission johdolla 6. Komissio tiedottaa säännöllisesti ammatillista koulutusta käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle ohjelman etenemisestä. 10 artikla Assosioituneiden Keski-ja Itä-Euroopan maiden, Kyproksen, Turkin ja Maltan osallistuminen 1. Ohjelmaan voivat osallistua myös assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat tai tai (KIE-maat) niiden kanssa lisäpöytäkirjojen mukaisesti, siltä osin kun ne koskevat kyseisten maiden osallistumista yhteisön ohjelmiin. Kypros voi osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella ja samojen edellytysten mukaisesti, joita sovelletaan Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluviin Euroopan vapaakauppaliiton (LIHA) jäsenvaltioihin. Myös Turkki voi osallistua ohjelmaan sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. tehtävien Eurooppa-sopimusten tehtyjen 2. Myös Malta voi osallistua ohjelmaan sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 17 18 EYVL L 39, 13. 2. 1975, s. 1. EYVL L 131,23. 5. 1990, s. 1. 11 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio kehittää yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja toimivaltaisten kansain välisten organisaatioiden kanssa. 12 artikla Seuranta ja arviointi 1. Ohjelman seuranta on jatkuvaa, ja seurannan toteuttavat komissio ja jäsenvaltiot yhteistyössä. Seuranta varmistetaan 3 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja erityistoimien avulla. 2. Komissio ja jäsenvaltiot arvioivat ohjelman säännöllisin väliajoin. Arvioinnilla pyritään selvittämään toteutettujen toimien tehokkuutta verrattuna 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. Arvioinnissa tarkastellaan myös ohjelman toimien ja yhteisön muiden ohjelmien toimien, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston varoista tuettujen toimien, keskinäistä täydentävyyttä. Ulkopuolinen arvioija tarkastelee säännöllisin väliajoin yhteisön toimenpiteiden tuloksia 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 3. Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle ohjelman toteutusta ja vaikutusta sekä jäsen valtiossa käytössä olevia ammatillisen koulutuksen järjestelmiä koskevan kertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 sekä 30 päivänä kesäkuuta 2005. 4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle seuraavat asiakirjat: väliaikaiskertomuksen ohjelman toteutuksesta viimeistään 30 päivänä kesä kuuta 2003 loppukertomuksen ohjelman kuuta 2005. toteutuksesta viimeistään 31 päivänä joulu 13 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Neuvoston puolesta puheenjohtaja 20 LIITE A Yhteisön toimet ja toimenpiteet Jaksoi: Yleiset periaatteet 1. Päätöksen 2 artiklassa määritetyt tavoitteet toteutetaan kansainvälisten kumppanuus- ryhmien avulla. Yhteistyökumppanit tekevät ehdotuksia 3 artiklassa tarkoitettujen yhteisön toimenpiteiden avulla toteutettavista toimista. 2. Kansainvälisten yhteistyökumppanien esittämä ehdotus on osa ohjelman tavoitteiden toteuttamista, ja siinä yksilöidään ehdotuksen toteuttamiseen käytettävät toimenpiteet. 3. Yhteisönlaajuisessa hakemuspyynnössä määritetään tavoitteisiin liittyvät painopisteet, aikataulu, ehdotuksen esittämisedellytykset ja yleiset kelpoisuusperusteet, etenkin kansainvälisyyden ja valinnan osalta. Ohjelman ensimmäinen hakemuspyyntö on voimassa kolme vuotta. Toinen ehdotus pyyntö julkaistaan ohjelman puolivälissä, ja siinä otetaan huomioon päätöksen 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin tulokset. Komissio ohjelmakomiteaa. julkaisee yhteisönlaajuisen ehdotuspyynnön kuultuaan ensin 4. 5. Ehdotuksessa tuodaan selvästi esille tavoitteet, odotettavat tulokset, muissa jäsen osallistumistaso, valtioissa osallistuminen rahoitukseen ja toiminnan vaiheet. yhteistyökumppanien yhteistyökumppanit, olevat Ehdotuksia voi jättää koko yleisen ehdotuspyynnön voimassaolon ajan. Komissio valitsee ehdotuksia vähintään kerran vuodessa jäljempänä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Jakso II: Toimet 1. LIIKKUVUUS ammatillisessa Tuki koulutushenkilöstön kansainvälisille vaihto-ohjelmille koulutuksessa olevien henkilöiden sekä opetus- ja Yhteisön tukea myönnetään seuraavanlaiseen toimintaan: a) Sellaisten kansainvälisten vaihto-ohjelmien valmistelu ja toteutus, joiden kohderyhmänä ovat ammatillisessa peruskoulutuksessa tai kurssilla olevat tai juuri kurssin päättäneet nuoret, opiskelijat ja vastavalmistuneet, nuoret työntekijät tai nuoret, jotka kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaan ovat työmarkkinoiden käytettävissä. Erityisesti tällaisia ovat ohjelmat, jotka sisältyvät neuvoston päätöksen 98/. /EY19 tarkoittamiin vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisiin koulutusjaksoihin. Jaksot voivat olla lähinnä ja kulttuuriin. tutustumisesta jaksot ovat pituudeltaan kolmesta kahteentoista kuukautta. Niiden Pitkäaikaiset lyhyitä, kahdesta viikosta kolmeen kuukauteen. Tällöin kyse on ammatilliseen ympäristöön jäsenvaltion toisen 21 kohderyhmänä ovat erityisesti nuoret, jotka ovat jo suorittaneet ammatillisen peruskoulutuksen tai joilla on ammattikokemusta. Pitkäaikaiset jaksot voidaan toteuttaa kahtena tai useampana osana. Ensisijalla ovat sellaiset kansainväliset nuorten vaihto-ohjelmat, joissa vastaanottavana tahona ovat pienet ja keskisuuret yritykset tai käsiteollisuusyritykset jäljempänä mainittujen edellytysten perusteella. b) Yritysten ja ammatillista koulutusta tarjoavien oppilaitosten tai korkeakoulujen välisten kansainvälisten vaihto-ohjelmien järjestäminen. Kohderyhmänä ovat yritysten henkilö resursseista vastaavat henkilöt, koulutusohjelmien ja hallinnoijat (erityisesti opetushenkilöstö), ammatillisen koulutuksen konsultit ja asiantuntijat sekä yhteiskunta- ja talouselämän tahot. Cedefop voi komission puolesta huolehtia ammatillisesta koulutuksesta vastaavien henkilöiden opintomatkoista, joiden aiheet komissio on määrittänyt, ohjelmakomitean jälkeen vahvistettavien edellytyksin. suunnittelijat lausunnon Kyseisen henkilöstön vaihtojaksojen pituus on yleensä 1-6 viikkoa. Kansainväliset vaihto-ohjelmat voivat kestää useita vuosia, kuitenkin enintään kolme vuotta. Demonstraatiotoimet Liikkuvuutta koskevan toimenpiteen yhteydessä tuetaan kokeellisluonteisia demonstraatio- jotka toimia, jotka koskevat sellaisten monivuotisten vaihto-ohjelmien toteutusta, ja tai alueiden järjestetään oppisopimuskoulutusverkkojen kautta. eurooppalaisten vuorottelu- aloittain välillä Taloudellinen tuki Edellä mainitun toimenpiteen yhteydessä tarkoitettujen kansainvälisten vaihto-ohjelmien saama yhteisön tuki on enintään 5 000 ecua edunsaajaa kohden yhden vaihdon osalta. Tämä enimmäismäärä vastaa edellä mainittua enimmäispituutta. Komissio jakaa toimenpiteestä jäsenvaltioille yleistä vuotuista avustusta, jonka määrä lasketaan liitteessä C kuvatulla menetelmällä. Kokonaismäärästä 10 prosenttia on varattu kyseisen hallintorakenteen kanssa sovittujen menettelyjen mukaisesti ohjelmien mahdollisille toteuttajille myönnettävään hakemuksen valmistelutukeen. Tähän tarkoitukseen varattu määrä on enintään 500 ecua yhtä hakijaa kohden. Saman menettelyn mukaisesti ja samasta kokonaismäärärahasta on varattu määräraha pienissä ja keskisuurissa tai käsiteollisuusyrityksissä toteutettaviin kansainvälisiin ohjelmiin, jotka ovat vähintään kolmen viikon mittaisia. Tämän määrärahan tarkoituksena on helpottaa vaihto- ohjelmaan osallistuvien nuorten pedagogista, kulttuurista ja kielellistä seurantaa toisen jäsenvaltion vastaanottavassa yrityksessä. Määrärahan suuruus on enintään 250 ecua yhtä vaihtoa kohden ja 25 000 yhtä yritystä kohden. Lisäksi on varattu määräraha lähettävän jäsenvaltion organisaatiolle kansainvälisten vaihto-ohjelmien hallinnoinnin ja seurannan varmistamiseksi. 22 2. VIRTUAALILIIKKUVUUS Tuki uuden tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämiselle virtuaaliliikkuvuuden kehittämiseksi. Yhteisön tukea myönnetään kansainvälisille toimille, joiden tavoitteena on lisätä tieto- ja viestintäteknologian käyttöä opetustoiminnassa ja -välineissä. Toimenpiteellä pyritään muun muassa parantamaan koulutettavien henkilöiden mahdollisuuksia käyttää näitä uusia ja opetusvälineitä, viestintäteknologiaa hyödyntävien etäopetus verkkojen kehittymistä (multimediatuotteet, web- sivut, lähettäminen verkon kautta jne. ) ja kokeilla uudentyyppisiin työskentelytilanteisiin liittyviä uusia lähestymistapoja opetuksessa (esimerkiksi etätyö). -tuotteita. Lisäksi tavoitteena on -palveluja tukea tieto- ja Nämä hankkeet voivat kestää enimmillään kaksi vuotta. Demonstraatiotoimet koskevassa Virtuaaliliikkuvuutta kokeellisia toimenpiteessä demonstraatiohankkeita tieto- ja viestintäteknologian alalla. Hankkeiden tavoitteena on erityisesti kehittää yrityksiä palvelevan alan yritysten eurooppalaisia neuvonta- ja koulutusjärjestelmiä. Erityisenä päämääränä on saada aikaan virtuaalisesti toteutettavaa yhteistyötä Euroopan ammatillisen koulutuksen ja työnhaun alalla. yhteisön tuetaan Taloudellinen tuki Virtuaaliliikkuvuushankkeisiin myönnettävä yhteisön tuki voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista menoista ja enintään 300 000 ecua vuodessa yhtä hanketta kohden. Yhteistyökumppanien omarahoitusosuuteen ei saa sisältyä mitään muuta yhteisön rahoitusta. 3. INNOVATIIVISET PILOTTIHANKKEET Tuki kansainvälisille ammatilliseen koulutukseen liittyville pilottihankkeille, joiden tavoitteena on lisätä valmiutta innovaatiotoimintaan ja innovaatioiden siirtoon, kehittää yrittäjä tai to ja, tukea innovaatioiden kehittymistä ja niiden siirtoa ammatillisen koulutuksen käyttöön. innovaatioita sekä Yhteisön tukea myönnetään eurooppalaisten kansainvälisten pilottihankkeiden suunnitteluun, kehitykseen, kokeiluun ja arviointiin. Hankkeiden tavoitteena on kehittää tai levittää ja ammatillisen koulutuksen innovaatioiden siirtoon. Hankkeet voivat liittyä ammatillisen koulutuksen innovatiivisten lähestymistapojen tuottamien tulosten levittämiseen ja siirtoon jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi hankkeissa voidaan parantaa ammatillisen koulutuksen ja ammatinvalinnanohjauksen laatua elinikäisen oppimisen tarpeita varten. Hankkeet voivat sisältää myös uudentyyppisten työjärjestelyjen yhteyteen soveltuvien uusien koulutus- ja työskentelytapojen kehittämistä (esimerkiksi etätyö). innovaatiotoimintaan lisätä valmiutta Toimenpiteeseen liittyvät hankkeet voivat kestää enintään kaksi vuotta. 23 Demonstraatiotoimet Innovatiiviset pilottihankkeet -toimenpiteestä tuetaan seuraavaa toimintaa: * * pätevyyden uudenlaisten pääpaino työssä hankitussa pätevyydessä tunnustamistapojen käyttöönotto koko Euroopassa, torjunta käyttämällä uuden mahdollisuuden syrjäytymisen ammatillista koulutusta eri kohderyhmille, erityisesti suurten kaupunkien heikommassa asemassa olevilla alueilla; tavoitteena erityisesti pitkäaikaistyöttömien ammattitaidottomien nuorten ja aikuisten työelämään pääsy. tarjoavaa ja Taloudellinen tuki Kansainvälisiin pilottihankkeisiin myönnettävä yhteisön tuki voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista menoista ja enintään 200 000 ecua vuodessa yhtä hanketta kohden. Yhteistyökumppanien omarahoitusosuuteen ei saa sisältyä mitään muuta yhteisön rahoitusta. 4. YHTEISÖNLAAJUISET VERKOT Tuki yhteisön asiantuntijaverkoille ja tulosten levityksestä vastaaville verkoille. Yhteisön tukea myönnetään yhteisön ammattikoulutusalan yhteistyöverkkojen luomiseen ja toimintaan. Verkot yhdistävät eri jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen alueelliset tai alakohtaiset yksityisen ja julkisen sektorin toimijat. Tavoitteena on (i) kerätä, yhdistää ja lisätä painopistealojen lähestymistapoja, (ii) parantaa tarvittavien ammattitaitojen analysointia ja ennakointia sekä (iii) levittää tuloksia asiaankuuluville tahoille koko Euroopan unionissa. asiantuntemusta eurooppalaista innovatiivisia ja Tähän toimenpiteeseen liittyvät hankkeet voivat kestää enintään kolme vuotta. Demonstraatiotoimet ja toimenpiteestä joissa kehitetään verkkoja koskevasta Eurooppalaisia hankkeita, toimivia ryhmittymiä. Ryhmittymät kuuluu erityisesti paikallisviranomaisia, paikallisia kauppakamareita, sekä Ryhmittymät käytön palvelu-, neuvonta-ja demonstraatio tuetaan kokeellisia verkkoutetaan ammatillisen koulutuksen eri aloilla toimivat alueellisesti tai jollain tietyllä alalla ja niihin työntekijäjärjestöjä korkeakouluja. tuotteiden toimivat ammatillisen koulutuksen validoitujen menetelmien ja ja opetustoimintaa tiedotuskeskuksina. keskuksia, mm. harjoittavia tutkimus- Taloudellinen tuki toteuttamiseen myönnettävä yhteisön Eurooppalaisten verkkojen tuki voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista menoista, kuitenkin vähintään 150 000 ecua vuodessa yhtä verkkoa kohden ja enintään 500 000 ecua vuodessa. Tuki myönnetään enimmäismääräisenä ainoastaan sellaisille ehdotuksille, joiden kansainvälisten verkkojen tavoitteena on luoda yhtenäinen kokonaisuus validoituihin ja siirtokelpoisiin ammatillisen koulutuksen tuotteisiin johtavia kokeiluluonteisia toimenpiteitä. Ammatillisen koulutuksen eri aloilla toimiville ryhmittymille myönnettävän rahoituksen enimmäismäärä on 50 000 ecua vuodessa toimea kohden, enintään 50 prosenttia tukikelpoisista toimintakuluista. Yhteistyökumppanien omarahoitusosuuteen ei saa sisältyä mitään muuta yhteisön rahoitusta. 24 5. KIELITAITO Tuki toimille, joilla lisätään kielitaidon ja kulttuurituntemuksen osuutta ammatillisessa koulutuksessa. Yhteisön tukea myönnetään sellaisten kielitaitoa lisäävien kansainvälisten pilottihankkeiden kehittämiseen, joiden ansiosta nuorten on helpompi integroitua yhteiskunta- ja työelämään tai jotka lisäävät työntekijöiden mahdollisuutta työllistyä ja sopeutua muutoksiin. Kielitaito on yksi tärkeimmistä taidoista tietoyhteiskunnassa. Hankkeiden tavoitteena on kunkin ammattialan ja talouden alan tarpeisiin mukautetun opetusmateriaalin, kielitaidon mittausten innovatiivisten opetusmenetelmien ja niiden tulosten levittämisen kehittäminen, kokeilu, validointi, arviointi ja levittäminen. sekä kielten itseopiskelun Ehdotuksia tuettavista kielitaito- ja kulttuurihankkeista voidaan esittää myös muiden toimien ja toimenpiteiden yhteydessä, erityisesti sellaisen opetushenkilöstön kielitaidon ja kulttuurituntemuksen toimenpiteeseen kuuluvien kansainvälisten vaihto-ohjelmien yhteydessä huolehtii nuorten vastaanotosta opetuksen osalta. lisäämiseksi, joka edellä mainittuun Yhteisön tukea myönnetään myös kansainvälisille vaihto-ohjelmille, jotka toteutetaan yritysten ja kieltenopetukseen erikoistuneiden oppilaitosten tai koulutustahojen välisenä vaihtona. Vaihtoon voi osallistua kieltenopetuksessa toimiva opetushenkilöstö. Toimenpiteeseen liittyvät hankkeet voivat kestää enintään kaksi vuotta. Taloudellinen tuki Yhteisön 150 000 ecua vuodessa yhtä hanketta kohden. tuki voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista menoista ja enintään Yhteistyökumppanien omarahoitusosuuteen ei saa sisältyä mitään muuta yhteisön rahoitusta. 6. YHTEISÖNLAAJUISET VERTAILUTIEDOT Tuki toimille, joiden tavoitteena on ammatillisten koulutusjärjestelmien vertailun mahdollistavien yhteisönlaajuisten vertailutietojen kokoaminen, päivittäminen ja levittäminen. toteutetuille tukea myönnetään kansainvälisesti toimille, joissa selvitysten, Yhteisön analyysien tai tutkimusten avulla kootaan vertailukelpoiset tiedot jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmistä. Tukea myönnetään myös toimille, joiden tuloksena saadaan määrällistä tai laadullista tietoa toimintalinjojen määrittämisen tueksi ja elinikäistä oppimista koskevien ammatillisen koulutuksen käytäntöjen parantamiseksi. Eurostat ja Cedefop osallistuvat tiiviisti näiden tilastovälineiden toteutukseen voimassa olevien menettelyjen mukaisesti, erityisesti yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 mukaisesti, sekä ottaen huomioon neuvoston päätöksen tilasto-ohjelmasta 1998 2002. Yhteisö tukee lisäksi elinikäisen ammatillisen koulutuksen innovatiivisten menetelmien seurantajärjestelmien kehittämistä, erityisesti täydennyskoulutukseen pääsyn osalta, tiiviissä yhteistyössä eri tasoilla toimivien työmarkkinaosapuolten kanssa. Toimenpiteeseen liittyvät hankkeet voivat kestää enintään kolme vuotta. 25 Komissio varmistaa, että yhteisönlaajuisia vertailutietoja levitetään mahdollisimman laajalle eri menetelmiä käyttäen, erityisesti sektorin ammatillisesta julkisen koulutuksesta päättäville tahoille. ja yksityisen Demonstraatiotoimet Yhteisönlaajuisia vertailutietoja koskevan toimenpiteen yhteydessä ja neuvoston kesäkuussa 1993 täydennyskoulutuksesta antaman suosituksen toteuttamista koskevan komission kertomuksen jatkona komissio ehdottaa tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja Cedefopin kanssa tukea toiminnalle, jolla luotaisiin ammatilliseen koulutukseen pääsyä sekä tutkintojen kehitystä ja avoimuutta erityisesti eri aloilla toimintatapojen seurantajärjestelmä. yritystasolla koskevien hyvien ja Taloudellinen tuki Yhteisön tukea myönnetään 50-100 prosenttia tukikelpoisista menoista, kuitenkin enintään 500 000 ecua vuodessa yhtä hanketta kohden. Yhteistyökumppanien omarahoitusosuuteen ei saa sisältyä mitään muuta yhteisön rahoitusta. 7. YHTEISTOIMET 1. Päätöksen 6 artiklassa tarkoitettuja yhteisiä toimia varten voidaan myöntää yhteisön tukea. Tällaiset toimet toteutetaan yhteisesti muiden tietoja ja taitoja edistävään toimintaan kuuluvien toimien kanssa, erityisesti koulutuksen ja nuorisoalan yhteisön ohjelmien kanssa opetuksen saatavuuden parantamiseksi. 2. Kyseinen ohjelmien yhteensovittaminen voidaan toteuttaa yhteisiä hakemuspyyntö- menettelyjä käyttäen. Komissio pyrkii kehittämään erityisesti yhteistä koulutusalan hyviin ja opetuksessa käytettäviä multimediavälineitä koskevia yhteistoimia. tiedotus- ja seurantatoimintaa toimintatapoihin liittyvää 3. Asianmukaisten toimenpiteiden, joista erityisesti on otettava huomioon Euroopan tietojen ja taitojen keskuksien luominen, tavoitteena on varmistaa alueelliset ja paikalliset yhteydet ja yhteistoiminta tähän ohjelmaan ja koulutuksen ja nuorisoalan ohjelmiin osallistuvien tahojen välillä. Näin voidaan edistää elinikäisiä oppimista kyseisillä alueilla ja paikkakunnilla. 8. LIITÄNNÄISTOIMET Yhteisön tukea myönnetään päätöksen 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi seuraavanlaiseen toimintaan: * * * päätöksen 5 artiklassa tarkoitettu jäsenvaltioiden koordinointi- ja seurantatoiminta jäsenvaltioiden ja komission toteuttama tiedotus-, seuranta-, järjestämis-, arviointi- ja levitystoiminta, jonka tavoitteena on helpottaa osallistumista ohjelmaan ja parantaa yhteisön toimenpiteiden avulla luotujen menetelmien, tuotteiden, välineiden ja tulosten siirtotoimintaa, mm. luomalla telemaattisia yhteyksiä ja tietokantoja Ohjelman toteuttamisessa komissio voi turvautua, ohjelman kokonaisbudjettikehyksen puitteissa, teknistä apua tarjoavan organisaation apuun. Samoin ehdoin komissio voi käyttää asiantuntija-apua. Lisäksi komissio voi järjestää seminaareja, konferensseja tai 26 muita asiantuntijakokouksia, jotka pyrkivät edistämään ohjelman toimeenpanoa. Komissio voi myös järjestää tiedotus-Julkaisu- tai levitystoimintaa. Jakso III: Valintamenettely IIIA: Hajautettu valintamenettely 1. Hajautettua valintamenettelyä käytetään kaikkiin yhteisön toimiin ja toimenpiteisiin. Se koostuu seuraavista vaiheista: 2. Yleisessä hakemuspyynnössä annettujen toteuttajien on esitettävä hakemuksensa sääntöjen mukaisesti kansainvälisten jäsenvaltion nimeämälle hankkeiden hallintorakenteelle. 3. Hallintorakenne arvioi hakemuksia hakemuspyyntöön liittyvien, yhteisön laatimien liitteessä C määritettyjen yksityiskohtaisten ohjeiden mukaisesti ja jäljempänä alustavien määrärahojen mukaisesti. 4. Arvioinnin perusteella jäsenvaltiot laativat vuosittain, komission ohjelmakomiteaa kuultuaan määrittämänä päivänä, komissiolle (ja muille jäsenvaltioille tiedoksi) raportin, joka sisältää kokonaisehdotuksen. Siihen sisältyvät seuraavat osat: yleisen ehdotuspyynnön tulosten esittely tavoitteittain ja toimenpiteittäin, arviointimenettely ja hakijoille annetun teknisen avun esittely sekä kuvaileva ja perusteltu luettelo todennäköisesti hyväksyttävistä hankkeista ensisijaisuusjärjestyksessä. 5. Komissio tutkii kaikki raportit ja tekee tarvittavaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. 6. 7. Tutkittuaan kaikki kansalliset ohjelmat komissio tekee komitealle ehdotuksen kyseisen vuoden budjettivarojen jakamisesta hajautettuihin määrärahoihin toimenpiteittäin ja jäsenvaltioittain. Komissio pyytää komitealta lausuntoa päätöksen 7 artiklassa määritellyn menettelyn mukaisesti. Saatuaan komitean lausunnon komissio määrittää kullekin jäsenvaltiolle myönnettävät lopulliset määrärahat ja laatii toimenpiteeseen hyväksyttyjen ehdotusten luettelon toimenpiteittäin. 8. Menettelyn vaiheet 5-7 kestävät enintään kaksi kuukautta. IIIB : Keskitetty valintamenettely 1. Keskitettyä valintamenettelyä sovelletaan toimenpiteisiin liittyviin yhteisön tason demonstraatiotoimiin. Kyseeseen tulevat erityisesti eurooppalaisten järjestöjen tekemät ehdotukset, jotain yhteisön aihetta koskevien kansainvälisten hankkeiden tulosten käyttöä, levitystä ja lisäämistä varten luodut verkot sekä edellä jaksossa II tarkoitetut kokeiluluonteiset toimet, hankkeet tai esittelyverkot. (i) Painopisteet määrittävän yleisen hakemuspyynnön mukaisesti hakijat toimittavat komissiolle ja tiedoksi jäsenvaltion hallintorakenteelle alustavan ehdotuksensa. (ii) Komissio tutkii yhdessä komitean kanssa kaikki alustavat ehdotukset ja suorittaa esivalinnan. Hankkeiden toteuttajille ilmoitetaan esivalinnan tuloksesta. 27 (iii) Ensimmäisen vaiheen läpäisseet hankkeiden toteuttajat toimittavat jokaisesta hankkeesta komissiolle ja tiedoksi jäsenvaltion hallintorakenteelle lopullisen ehdotuksensa kolmen kuukauden kuluessa. (iv) Komissio nimittää riippumattomien kuultuaan jäsenvaltioita ja alan toimijoita, erityisesti työmarkkinaosapuolia. Tämän ryhmän avustamana komissio tekee kansainvälisen arvioinnin esitetyistä hankkeista ja laatii ehdotuksen taitoja edistävään eurooppalaiseen ohjelmaan hyväksyttävistä toimista. asiantuntijoiden tietoja ja ryhmän (v) Komissio pyytää komitealta lausunnon valintaehdotuksesta ja viimeistelee tietojen ja taitojen eurooppalaisen ohjelman päätöksen 7 artiklassa säädettyjen yksityis kohtaisten sääntöjen mukaisesti. (vi) Komissio laatii lopullisen luettelon hyväksytyistä ehdotuksista ja ilmoittaa siitä komitealle. Komissio laatii ohjeet kokeellisten hankkeiden seurantaa varten. 28 Budjettivarojen jakautuminen LIITE B 1. Varainhoitovuoden alussa, viimeistään 1 päivänä maaliskuuta, komissio esittää komitealle ennakkoarvion budjettivarojen jakautumisesta kullekin toimenpidetyypille ja menettelylle erikseen ottaen huomioon päätöksen 2 artiklassa säädetyt tavoitteet ja lausuntoa ennakkoarviosta. Komissio määrittää kullekin jäsen pyytää komitealta valtiolle valintamenettelyn edellyttämiin toimenpiteisiin. jotka käytetään hajautetun alustavat määrärahat, 2. toimittavat komissiolle Jäsenvaltiot toimintasuunnitelman ohjelman ensimmäisen toimintavuoden osalta toimenpiteeseen Bl kuuluvista, ennen 1 päivää lokakuuta 2000 käynnistettävistä, edellä määritellyistä kansainvälisistä vaihto-ohjelmista viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2000. Komissio myöntää kullekin jäsenvaltiolle määrärahat kansainvälisten ohjelmien käynnistämiseksi. Määrärahojen 1 päivään syyskuuta 2000 lopulliseen kokonaismäärärahaan edellä lisätään mennessä käyttämätön osuus jaksossa II kuvatun menettelyn mukaisesti. Kansainvälisten vaihto-ohjelmien määrärahojen jakomenettely Ammatillisessa peruskoulutuksessa vaihto-ohjelmat toimitetaan komission tarkasteltaviksi ja hyväksyttäviksi vuosittain 31 päivään maaliskuuta mennessä. Tällöin on tuotava selvästi ilmi kunkin ohjelman edunsaajaryhmät: olevien nuorten kansainväliset * * * * * ohjelman kohderyhmät pätevyyteen ja tutkintoihin liittyvä sisältö ja tavoitteet oppilaitoksessa tai yrityksessä tarjottavien koulutus- tai harjoittelujaksojen pituudet muissa jäsenvaltioissa toimivat yhteistyökumppanit, jos koulutusjaksot toteutetaan peräkkäin useammassa jäsenvaltiossa järjestelyt hankittujen taitojen ja pätevyyksien tunnustamiseksi lähettävän jäsenvaltion koulutusj ärj estelmässä. Komissio myöntää ohjelmien jokaista kohderyhmää varten kokonaisavustuksen, määritetään päätöksen 7 artiklassa laskentamenetelmällä. joka tarkoitetun menettelyn mukaisesti määritetyllä * * * * * kohderyhmän suuruus jäsenvaltion bruttokansantuote asukasta kohden ostovoimayksikköinä maantieteellinen etäisyys ja kuljetuskustannukset kyseisen kohderyhmän painotus verrattuna kokonaisväestöön, jos mahdollista kokonaistyöttömyys ja pitkäaikaistyöttömyys. Näiden perusteiden soveltaminen ei kuitenkaan missään tapauksessa johda tilanteeseen, jossa jäsenvaltiolle ei myönnetä mitään rahoitusta edellä mainittuihin kansainvälisiin vaihto-ohjelmiin. 29 Kullekin jäsenvaltiolle myönnettävän kokonaisavustuksen määrä lasketaan edellä mainitun toimintasuunnitelman perusteella. Toimintasuunnitelmassa on mainittava seuraavat seikat: * * * rahoitustuen hallinnointiin sovellettavat yksityiskohtaiset säännöt toimenpiteet, joilla autetaan vaihtojen järjestäjiä löytämään yhteistyökumppaneita riittävät toimenpiteet, joilla varmistetaan vaihdon järjestelyjen ja seurannan asianmukainen valmistelu (erityisesti opetuksen ja kielitaidon kannalta). 30 Määritelmät LUTE C Koska jäsenvaltioiden järjestelmät poikkeavat toisistaan, tietyt termit on tämän päätöksen tarkoittamassa merkityksessä määritetty seuraavasti: a) b) c) d) e) f) ammatillinen peruskoulutus: kaikki ammatillinen peruskoulutus, tekninen opetus ja oppisopimusjärjestelmä, jonka avulla nuoret saavat kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tunnustaman ammatillista pätevyyttä osoittavan todistuksen. vuorottelukoulutus: kaikilla tasoilla, myös korkeakouluissa, annettava ammatillinen koulutus joka johtaa kyseisen valtion toimivaltaisten viranomaisten tunnustamaan tutkintoon tai todistukseen ja johon sisältyy koulutuksen ja työelämän vuorottelua, eli oppilaitoksessa ja yrityksessä annettua opetusta, jotka täydentävät toisiaan. ammatillinen ammatillinen koulutus. täydennyskoulutus: työntekijän työelämässä ollessaan hankkima elinikäinen oppiminen: ammatillisen koulutuksen mahdollisuudet, joita yksilölle taitojensa sekä ammattipätevyytensä tarjotaan koko eliniän hänen tietojensa ja ylläpitämiseksi. ammatinvalinnanohjaus: ammatinvalintaan ja liikkuvuuteen liittyvä neuvonta, jota annetaan osana ammatillista koulutusta tai yksittäisten aloitteiden muodossa. yritys: julkisen tai yksityisen sektorin yritys, joka voi olla kooltaan tai juridiselta muodoltaan millainen tahansa, harjoittaa millaista toimintaa tahansa millä tahansa toimialalla, myös sosiaalitalouden alalla. g) työntekijä: työmarkkinoilla oleva henkilö, joka on työssä tai työttömänä, myös itsenäiset ammatinharj oittaj at. h) i) kansallisen tason työmarkkinaosapuolet: kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaiset työnantaja-ja työntekijäjärjestöt. ii) yhteisön tason työmarkkinaosapuolet: työnantaja- ja työntekijäjärjestöt, osallistuvat työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun yhteisön tasolla. jotka ammatillista opetusta antava oppilaitos: julkiset, puolijulkiset ja yksityiset oppilaitokset, jotka kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti antavat suunnittelevat tai toteuttavat ammatillista koulutusta tai ammatillista täydennyskoulutusta, riippumatta siitä, mitä nimitystä oppilaitoksesta jäsenvaltiossa käytetään. korkeakoulu: kansallisen tai käytännön mukaisesti korkeampaa koulutusta tarjoava laitos, jossa voi suorittaa korkeakoulutason tutkinnon, riippumatta siitä mitä nimitystä oppilaitoksesta kyseisessä jäsenvaltioissa käytetään. lainsäädännön alueelliset yhteistyökumppanit: ammatillisen koulutuksen alan yhteistyöhön paikallisella tai alueellisella tasolla osallistuvat toimijat, esimerkiksi alueelliset järjestöt, yhdistykset, kauppakamarit ja killat, yritysryhmittymät ja tiedotusvälineet. i) j) k) 1) ammatillinen etäopetus ja avoin opetus: kaikenlainen joustava ammatillinen opetus, johon kuuluvat seuraavat osatekijät: 31 tieto- ja viestintäteknologian tavanomainen tai edistynyt käyttö, ja henkilökohtainen neuvonta ja opetus. m) n) eurooppalaiset koulutusjaksot: ammatillisen perus- tai täydennyskoulutuksen jakso, joka toteutetaan toisessa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä henkilö osallistuu koulutukseen. yhteisönlaajuiset vertailutiedot: kaikki analyysit, tutkimukset ja kootut hyvät toimintatavat, joiden avulla voidaan verrata tietyn aiheen tai alan osalta koko yhteisön tilannetta eri jäsenvaltioiden tilanteeseen ja kehitykseen. ^ 32 LEONARDO DA VINCI -OHJELMA RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ammatillista koulutusta koskevan yhteisön toimintaohjelman toinen vaihe (Leonardo da Vinci II). 2. BUDJETTIKOHTA B3 - 1021 - Leonardo da Vinci ja osa A. 3. OIKEUSPERUSTA Neuvoston päätös N:o 99/. /EY, annettu toimintaohjelman toisesta vaiheesta (Leonardo da Vinci II). /. /1999, ammatillista koulutusta koskevan 4. TALOUSARVIO 4. 1 Menojen luokitus, rahoitusnäkymien otsake Ei-pakolliset menot, jaksotetut määrärahat, rahoitusnäkymien 3. otsake 4. 2 Toimen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ohjelma on voimassa 1. tammikuuta 2000-31. joulukuuta 2004. Komissio esittää ennen 30. kesäkuuta 2003 ehdotuksen ohjelman mahdollisesta jatkamisesta tukeutumalla erityisesti päätöksen 12 artiklassa määrättyyn väliarviointiin. 5. MENO- JA TULOLAJI tuen osuus J00 prosenttia: rahoitus joissain tapauksissa 100 prosenttia (julkiset hankinnat); yhteisrahoitus muiden julkisen tai yksityisen sektorin rahoituslähteiden kanssa: tyypillinen tapaus: yhteisrahoituksen osuus on yleensä enintään 75 prosenttia. 6. PERUSTEET YHTEISÖN TOIMILLE JA TOIMINNAN TAVOITTEET 6. 1 Perusteet yhteisön toimille: Työhön sijoittautuminen ja siinä pysyminen sekä työelämään palaaminen tapahtuu kaikissa Euroopan maissa sellaisten menetelmien avulla - erityisesti hankkimalla yleisesti tunnustettua ammattitaitoa - joiden ulkopuolella osa Euroopan kansalaisista on jääden näin myös (ilman vankkaa ammattitaitoa olevat nuoret, yhteiskunnan pitkäaikaistyöttömät jne. ). toiminnan ulkopuolelle ammattiin pääsyn osalta yhteisön yhteistyön Ensimmäisen ja Leonardo-ohjelmaan sisältyvät väliaikaiset toimet) avulla on saatu aikaan erittäin lupaavaa kehitystä kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtamisella: on otettu käyttöön uusia (PETRA-ohjelma 33 lähestymistapoja sekä pedagogisia menetelmiä ja välineitä, joihin sisältyy uutta viestintä- ja tietoteknologiaa. Lisäksi tällä alalla, kuten myös korkeakouluopetuksessa, nuoret ovat ilmaisseet voimakkaasti halunsa osallistua eurooppalaisiin vaihto-ohjelmiin. Eurooppalaisten koulutuksen korkean tason säilyttäminen edellyttää sitä, että lisääntyviin koulutustarpeisiin vastataan koko työelämän ajan: a) b) komission väestöraportissa20 esitetyn väestökehityksen takia käytettävissä olevan ammattitaidon uusiutuminen riippuu yhä enenevässä määrin jo työelämässä olevista työntekijöistä; työpaikkaorganisaatioiden teknologisiin onnistunut mukauttaminen innovaatioihin (uusien tieto- ja viestintäteknologioiden leviäminen) riippuu pääosin jo yrityksessä olevien työntekijöiden ammattitaidon kehityksestä. uusiin Komissio on korostanut unionissa tarvittavan kehityksen merkitystä: tällä hetkellä alle yhdellä eurooppalaisella työntekijällä neljästä on mahdollisuus saada täydennyskoulutusta vuoden aikana. Yhteisön toimilla on näin ollen edistettävä uusien tietojen ja taitojen sekä määritettävä hankkimismahdollisuuksien monipuolistamista Euroopan tulevaisuuden ammatteja Euroopassa vastaavat ammatilliset profiilit. tasolla Lisäksi mahdollisuus ammattitaidon hankkimiseen muodostuu työhön soveltumisen kannalta ratkaisevaksi tekijäksi kaikissa yhteisön maissa. Vastaavasti ammattitaidon riittämättömyys tai vanhentuneisuus aiheuttaa pysyvän syrjäytyneisyyden työmarkkinoilla. Perinteiset keinot sopeutua työmarkkinoiden tarpeisiin eivät toimi. Yhteisön yhteistyöllä pyritään kehittämään innovatiivisia lähestymistapoja, joiden avulla syrjäytymisprosessi voitaisiin murtaa. 6. 2 Toiminnan yleistavoite: Ensimmäisestä Leonardo-ohjelmasta saatujen kokemusten (erityisesti ohjelmaa koskevan väliarvioinnin päätelmien) sekä komission tiedonannossa "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" määriteltyjen tavoitteiden mukaisesti ohjelmalla myötävaikutetaan koulutuspolitiikan täytäntöönpanoon yhteisön tasolla ammatillisen koulutuksen alalle myönnetyn tuen avulla: tavoitteena on sellaisen eurooppalaisen opetusalueen toteuttaminen, joka edistää elinikäisen opetuksen ja koulutuksen kehittämistä ja mahdollistaa kansalaisten tietojen, ammattitaidon ja kansalaistaitojen lisäämiseen. 6. 3 Erityistavoitteet: toisella vaiheella on taata ammatillisen koulutuksen Ehdotetulla ohjelman ja samalla merkittävästi jatkuminen yhteisön toimijoiden välisen yhteistyön yksinkertaistaa käytettyjä menetelmiä. Tässä yhteydessä on ehdotettu, että yhteisön toimenpiteet keskitetään kolmeen tavoitteeseen: tarkoitus tasolla • nuorten yhteiskuntaan vahvistaminen erityisesti vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen kautta integroitumisen työelämään ja edistäminen ja Ensimmäisestä vaiheesta saatujen kokemusten ja valkoisen kirjan "Kohti kognitiivista yhteiskuntaa"22 ja lukien. oppisopimuskoulutusta ensisijaisena korkeakouluopetus perusteella tasoilla, suuntaviivojen vuorottelu- pidetään mukaan kaikilla 20 21 22 Väestöraportti 1997 KOM(97)36l lopullinen. Komission kertomus mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta KOM(97)l 80 lopullinen. Valkoinen kirja "Oppiminen ja opettaminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa" 34 Tällainen koulutus edistää ammattitaidon määrittämistä (avaintaidot, erityisammattiryhmät, monialaisuus) ja parantaa nuorten työllistymismahdollisuuksia ja yhteiskuntaan sopeutumista. ja hankintaa • laadukkaaseen täydennyskoulutukseen pääsyn edistäminen sekä elinikäisten koulutusmahdollisuuksien lisääminen ja kehittäminen erityisesti teknologisten ja organisatoristen innovaatioiden tukemiseksi Kuten Leonardo I -ohjelmasta tehdyssä välikertomuksessa korostettiin, yhteisön yhteistyön kehittäminen on ensisijaisen tärkeää kaikkia tekijöitä koskevien koulutusinvestointien edistämiseksi sekä koulutukseen pääsyn esteiden poistamiseksi. • Ammatillisen koulutuksen järjestelmien tukeminen riittämättömän tai vanhentuneen ammattipätevyyden vuoksi epävarmassa tilanteessa olevien työelämään palaamisen ja työmarkkinoille sijoittumisen helpottamiseksi. lähestymistapoja mukautetaan ja Näitä kohderyhmien mukaan (syrjäytyneet nuoret, uudelleenkoulutuksessa olevat aikuiset, iäkkäät (oppilaitokset, työntekijät, korkeakoulut), ja tuki- vastaanottorakenteiden yhteistyötä. tavoin parannetaan koulutusalan yhteiskunnallis-institutionaaliseen paikallisten pk-yritysten) siirtolaisväestöt). Tällä talouselämän (erityisesti tilanteen sekä toimenpidettä, jotka esitellään komission Kuusi taitojen Eurooppaan", voidaan panna täytäntöön entistä järjestelmällisempää lähestymistapaa käyttäen ja ottaen huomioon eri tavoitteiden tärkeysjärjestyksen. tiedonannossa "Tietojen ja Yhteiskuntaan sopeutumista ja ammattiin sijoittautumista koskevan tavoitteen osalta oppisopimuskoulutuksessa olevien liikkuvuus tuo suurimman lisäarvon. Toisen tavoitteen (täydennyskoulutus) osalta liikkuvuuden moninkertaistuminen näyttäisi aiheuttavan ylitsepääsemättömiä organisaatio- ja rahoitusongelmia, ja tästä syystä ensisijaisina pidetään virtuaalista tavoitteen tasolla on verkkoihin (työmarkkinoille paluu) osalta perustuneiden hyvien käytäntöjen kerrannaisvaikutusten hyödyntäminen. liikkuvuutta, pilottihankkeita ja verkkoja. Kolmannen toimenpide yhteisön työntekijöiden tehokkain - Toimenpide 1: Liikkuvuus: liikkuvuuden tukeminen (lyhyt- ja pitkäaikaisten vaihtojen kehittäminen) vierailukäyntien ja kokemusten levittämisen avulla; - Toimenpide 2: Virtuaaliliikkuvuus: kansainväliset pilottihankkeet, joiden tarkoituksena ja viestintäteknologioiden käytön kehittäminen on uusien eurooppalaisten kumppanuuksien avulla tukeutumalla myös valmistelu toimista saatuihin ja kokemuksiin; (demonstraatiotoimet) levittämistoimista tieto- - Toimenpide 3: Innovatiiviset pilottihankkeet: kansainväliset pilottihankkeet, joiden avulla syntyy uusia tuotteita ja menettelyjä koulutusalalle (ammattitaidon tunnustaminen, mahdollisuus jne. ), tukeutumalla demonstraaliotoimiin valvonnan ja tulosten levittämisen osalta; ammattitaidon hankkimiseen 35 - Toimenpide 4: Eurooppalaiset verkot: kansainvälisten yhteistyö-, asiantuntija- ja demonstraatio verkkojen toiminnan kehittäminen toteuttamisen sekä kokemusten ja hyvien toimintatapojen keskinäisen vaihdon mahdollista miseksi ammatillisen koulutuksen alalla; - Toimenpide 5: Kielitaito: kielitaidon ja ymmärtämisen erilaisten edistäminen työelämän tarpeisiin kohdistettujen kansainvälisten pilotti tuotteita ja koulutus hankkeiden avulla, jotka synnyttävät uusia menetelmiä, avulla (henkilövaihdot); sekä kouluttajien pätevyyden parantamisen kulttuurien - Toimenpide 6: Yhteisön laajuiset vertailutiedot: hyvien toimintatapojen levittämisen ja luomalla vertai luperusteet sekä ammatillisessa koulutuksessa käytettävien menetelmien järjestelmien (määrälliset ja laadulliset vertailutiedot). parantamisen tukeminen Eräiden aihealueiden osalta (mahdollisuus ammattitaidon hankkimiseen, täydennyskoulutus tarpeelliseksi jne. ) ennakoivan vertailevan kansainvälisten indikaattorien aikaansaamiseksi, mikä on tärkeää tulevien yhteisten arviointi- ja benchmarking-järjestelmien kannalta. luominen on osoittautunut lähestymistavan On otettava huomioon kolme lisähuomautusta: a) Toimenpideiden varojen käytön ajoittuminen on kussakin toimenpiteessä erilaista. Fyysiseen liikkuvuuteen tarvittavien varojen määrä kasvaa tasaisesti. Sen sijaan uusiin virtuaaliliikkuvuuteen ja verkkoihin, tarvittavien varojen määrä kasvaa toimiiin, voimakkaammin. Pilottihankkeiden ja kielitaitoon liittyvien toimien määrä on nykyistä pienempi (painopiste innovaatiotoiminnassa). b) Nämä toimet voidaan toteuttaa myös yhteistoimien puitteissa yhdessä koulutusta ja nuorisoa koskevien alojen kanssa. Komissio käyttää sopivimmiksi katsomiaan keinoja, esimerkiksi kolmen ohjelman välisiä yhteisiä hakemuspyyntöjä suppeiden erityistoimien osalta. c) Ehdotukseen sisältyy kaksi erilaista hankkeiden valintamenettelyä. Hakemus pyynnöissä sovellettavia painopisteitä tarkastellaan uudelleen ohjelman puolivälissä: • • Hajautettu valintamenettely yhteisten yksityiskohtaisten ohjeiden perusteella (kansallisten viranomaisten vastuun lisääminen), lopullisen päätöksen tekee komissio: sovelletaan suurimpaan osaan hankkeista. Keskitetty valintamenettely: eurooppalaisten järjestöjen esittämät hankkeet; euroopanlaajuiset levitysverkot ja demonstraatiotoimet. 6. 4 Kohderyhmä ja kriittisen massan käsite: Toimenpiteet kohdistuvat tapauksen mukaan suoraan ammatillisen koulutuksen saajiin (vaihto-ohjelmiin osallistuviin nuoriin) kouluttajiin ja/tai päättäjiin kerrannaisvaikutuksen saamiseksi (opintomatkat, liikkuvuutta koskevat demonstraatiotoimet, yrityksissä toimivien kieltenopettajien vaihto-ohjelmat) tai alan eri toimijoihin, julkisiin tai yksityisiin elimiin ja laitoksiin, jotka mainittiin päätöksen 4 artiklassa. 36 Nuorten liikkuvuuden osalta voidaan todeta, että Leonardo I -ohjelman puitteissa myönnettiin vuosittain noin 30 000 apurahaa. Ohjelman toisen vaiheen aikana pyritään kasvattamaan vuosittaisten apurahojen määrä 75 000:een ajanjakson loppuun mennessä. Tarkoituksena on päästä mahdollisimman lähelle Erasmus-ohjelman suosiota oppisopimuskoulutuksessa olevien ja muiden ammatillisessa koulutuksessa olevien nuorten liikkuvuuden osalta niin yhteisön toimen avoimuuden että mahdollisesti ohjelmasta hyötyvien henkilöiden, yleisen mielipiteen ja päättäjien mielipiteiden muuttamiseen. Muista toimenpiteistä rahoitettavien hankkeiden määrää on haluttu vähentää, jotta ponnistelut voitaisiin keskittää tuettujen toimien laatuun ja näin ollen niiden levittämiseen: Leonardo I -ohjelman väliarvioinnin päätelmien mukainen hankkeisiin liittyvän asiantuntemuksen lisääminen on erityisen merkittävällä sijalla muun muassa innovatiivisissa pilottihankkeissa. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde): 7. 1. 1 Toimenpide 1 (Liikkuvuus) a) Lyhytaikainen (2 viikosta 3 kuukauteen): Kohdeyleisö: koulutuksessa olevat nuoret, opiskelijat, juuri opiskelunsa päättäneet nuoret, nuoret työntekijät sekä työmarkkinoilla olevat nuoret. Yksikkökulut: noin 1 500 ecua. Tätä summaa voidaan verrata vähimmäiskustannuksiin, jotka voivat koostua seuraavista osa-tekijöistä: Oleskelukulut (keskimäärin 30 pv, 25 ecua/pv) Matkakulut: Vakuutuskulut: Opetuksen valmistelusta/järjestämisestä/ tukemisesta aiheutuvat kulut: Yksikkökulut yhteensä (vähintään) 750 500 50 200 1 500 ecua (50 ecua/pv) Lyhytaikaisten (keskimäärin kolme viikkoa) vaihtojen keskimääräinen päiväkustannus Leonardo I -ohjelmassa oli 45 ecua/päivä vuonna 1995. Kasvu johtuu siitä, että erityistä huomiota kiinnitetään nyt opetuksen tukemiseen väliarvion suositusten mukaisesti. b) Pitkäaikainen (3 -12 kuukautta): Kohderyhmä on sama kuin edellä. Koska keskimääräinen kesto on tämänhetkisessä ohjelmassa neljä kuukautta, vaihdon järjestäminen on monimutkaisempaa kuin lyhytaikaisissa vaihdoissa ja opetuksen tukemisen on oltava laajempaa. 37 Yksikkökulut: 4 200 ecua seuraavien vähimmäiskustannusten perusteella: Oleskelukulut (keskimäärin 120 päivää 25 ecua/pv) : Matkakulut: Vakuutuskulut: Opetuksen valmistelusta/järjestämisestä/tukemisesta aiheutuvat kulut: Yksikkökulut yhteensä 3 000 500 200 500 4200 ecua (35 ecua/pv) Pitkäaikaisten (keskimäärin 91 päivää) vaihtojen keskimääräinen päiväkustannus Leonardo I -ohjelmassa oli 31 ecua/päivä vuonna 1995. Ero johtuu osittain opetuksen tukemisen lisäämisestä. e) Opintomatkat (1-6 viikkoa): Kohderyhmä: opetushenkilöt ja ammatillisen koulutuksen asiantuntijat. Keskimääräinen kesto on kaksi viikkoa. Yksikkökulut: noin 2 100 ecua (150 ecua/pv) Erot keskimääräisissä päiväkustannuksissa edellä mainittuihin toimenpiteisiin verrattuna johtuvat pääasiassa kohderyhmälle (työmatkalla olevat aikuiset) ominaisista oleskelu- kustannuksista. d) Demonstraatiotoimet: Kohderyhmä on yhdistelmä edellä mainituista toimenpiteistä. Nämä monivuotiset hankkeet tarjoavat kohderyhmälleen todellisen vaihtojärjestelmän, joka toimii kattavasti koko unionissa. Vaihtoon osallistuu useita alueita ja/tai ammattialoja, jotka toimivat vuorottelu-ja oppisopimusalan eurooppalaisissa verkoissa. Jokainen yhteisön sataprosenttisesti rahoittama hanke koskee keskimäärin 10:tä maata, eli 10:tä kansallista hallintojärjestelmää: vuosittaisten yksikkökustannusten voidaan arvioida olevan noin 400 000 ecua, eli 40 000 ecua rakennetta kohden. Laskelman perusteena on käytetty yhdeksää demonstraatiohanketta (jokainen maa on mukana keskimäärin kuudessa toimessa) ohjelman koko keston ajan. Rahoitusosuus on 400 000 ecua hanketta ja vuotta kohti, mikä tekee yhteensä 3,6 miljoonaa ecua vuodessa. 7. 1. 2 Toimenpide 2 (Virtuaaliliikkuvuus): Tämä uusi, kaksivuotisia hankkeita sisältävä toimenpide koskee uusien tieto- ja viestintäteknologioiden edistämistä uuden opetusmateriaalin laatimiseksi ammatilliseen koulutukseen (katso Leonardo I -ohjelmaa koskeva väliarviointi). a) Kansainväliset virtuaaliliikkuvuushankkeet: Näissä uusissa multimediavälineitä opetuksessa hyödyntävissä hankkeissa yhdistyy usean eri maan työelämän käytännöt (ihannetapauksessa neljän tai viiden maan käytännöt, yksi asiantuntija maata kohti sekä pieni multimedian asiantuntijoista koostuva ryhmä mallin toteuttamiseen). 38 Yksikkökustannukset yhteensä: 550 000-900 000 ecua, joka koostuu seuraavista kustannuksista: Tietovälineen suunnittelu ("master copyn" kehittäminen): Vuorovaikutteisen CD-ROM-levyn valmistamisesta: tai Levykkeen valmistamisesta aiheutuneet kulut: tai Internet-sivun tekemisestä aiheutuvat kulut (tekstit): 150 000-200 000 100 000-120 000 50 000-60 000 Asiantuntiiakulut, kaksi vuotta puolipäiväisesti 5-7 asiantuntijaa, mukaan multimcdiaryhmä: työ: 5 7 x 235 pv x 300 ecua/pv: kokousmatkat (1 /neljännesvuosi), 1000 ecua x 4 asiantuntijaa 350 000 500 000 32 000 lukien Avustajista ia sihteereistä aiheutuvat kulut (4 henkilöä puolipäiväisesti 2 vuotta, 150 ecua/pv) 70 000 Yleiskulut (materiaalin vuokraus, viestintä) kahdessa vuodessa: 40 000-60 000 Levitvskulut (esitteet jne. ) : 10 000-50 000 Kokonaisyksikkökustannukset yhteensä Yhteisön rahoitusosuus on enintään 75 prosenttia kokonaiskuluista ja korkeintaan 300 000 ecua hanketta ja vuotta kohti (kaksivuotisen 800 000 ecun hankkeen osalta). noin 550 000-900 000 ecua Kaikissa maissa käynnistetään keskimäärin kahden vuoden jaksoissa yhteensä viisi hanketta, joista kaksi on suuria hankkeita (multimedia CD-ROM jne. ) sekä kolme muuta edellistä vaatimattomampaa hanketta (pelkkä julkaiseminen tai Internet-sivulla oleva teksti). Rahoitustuki on 2 x 300 000 ecua multimediahanketta kohti ja 2 x 200 000 ecua muita hankkeita kohti. Tarvittava rahoitussitoumus on keskimäärin 17,8 miljoonaa ecua vuodessa (sanotun kuitenkaan rajoittamatta hankkeiden käynnistämisrytmiä). b) Yhteisön demonstraatiotoimet: Nämä toimet ovat niin ikään kaksivuotisia, kattavat kaikki osallistujamaat ja rahoitetaan sataprosenttisesti yhteisön varoista. Niiden avulla myötävaikutetaan koulutuspolitiikan ja teknologiansiirtopolitiikan lujittamiseen uusien tieto- ja viestintäteknologioiden avulla. Yksikkökustannukset yhteensä: noin 600 000 ecua. Ohjelman avulla on tarkoitus tukea vuodessa keskimäärin noin viiden kaksivuotisen hankkeen käynnistämistä, eli rahoitussitoumus on noin 3 miljoonaa ecua vuodessa. 7. 1. 3 Toimenpide 3 (Innovatiiviset pilottihankkeet): a) Innovatiiviset pilottihankkeet: tieto- ja viestintäteknologioihin sisältyvien pilottihankkeet myötävaikutetaan Uusiin innovatiivisilla levittämiseen. tuotteiden välityksellä näillä opetusmenetelmien uusien 39 Kuten "perusvirtuaaliliikkuvuulta" (Internet-sivu ilman videoanimaatiota) koskevien hankkeiden kustannusten osalta, kokonaiskustannukset ovat noin 500 000 ecua kahta vuotta kohden. Yhteisrahoituksen 75 prosentin enimmäismäärän perusteella rahoitussitoumus on hanketta kohti 2 x 200 000 ecua = 400 000 ecua. Tämä yksikkökustannustaso on osoitus teknisen seurannan vahvistamisesta (katso Leonardo I -ohjelmaa koskevan väliarvion päätelmät) selvän hanketta osallistujamaata kohti, eli noin 75 kaksivuotista pilottihankkeet vuodessa (vähennystä noin 80 prosenttia Leonardo I -ohjelmaan verrattuna), ja tuen enimmäismäärä on 2 x 200 000 ecua hanketta kohti - eli 30,0 miljoonaa ecua vuodessa. teknisen asiantuntemuksen vastapainoksi: keskittämisen käynnistetään vuodessa viisi ja b) Demonstraatiotoimet: Kaksivuotiset tunnustamisen uusia muotoja sekä "toisen mahdollisuuden" järjestelyjä. demonstraatiotoimet koskevat muun muassa ammattitaidon tarjoavia koulutus Toimea kohti tarvittava summa on noin 400 000 ecua. Komissio aikoo käynnistää vuosittain keskimäärin noin yhdeksän tämänkaltaista demonstraatiohanketta ensisijaisiksi katsomillaan aloilla (ammattitaidon tunnustaminen, koulutuksen laatu, ammattitaidon hankkiminen jne. ), joissa yhteisön tuen osuus on 100 prosenttia (hankkeiden käynnistämiseen on varattu 400 000 ecua) eli 4,0 miljoonaa ecua vuodessa. 7. 1. 4 Toimenpide 4 (Eurooppalaiset verkot): a) Monenväliset koulutusalan yhteenliittymät: - Tavoite: yritysten ja ammatillisten oppilaitosten lähentäminen. - Malli: COMETT-ohjelmaan sisältyvät korkeakoulujen ja koulutusyritysten väliset yhteenliittymät ja näiden yhteenliittymien menestys tässä lähentämisessä noin (katso 220:tä yhteenliittymää yhteensä 24 miljoonalla eculla (eli keskimäärin 36 000 eculla yhteenliittymää kohden vuodessa). loppuarvio). Vuosina 1992-1994 komissio tuki - Tämän prosessin lujittamiseksi koulutusalan yhteenliittymiä (edelleenkin alueelliselta ja alakohtaiselta pohjalta). Komission yhteisrahoitus, jonka enimmäismäärä on 50 prosenttia (ja enintään 50 000 ecua vuotta toimea kohti) vähenee viiden vuoden aikana vaihtoehtoisten rahoituskeinojen etsimisen edistämiseksi (paikallisten yhteisöjen sitoutuminen). on perustettu monenvälisiä ja lukumäärä Yhteenliittymien ajanjaksona 2000-2002, vaikka yhteenliittymiä onkin perustettu verkkaisesti korkeakoulujen ja koulutusyritysten välisten yhteenliittymien verkon lopulliseen laajuuteen nähden. Tässä lisääntyneessä toiminnassa on otettu huomioon jäsenyyttä hakeneet maat. prosentilla asteittain nousee 25 40 Yhteenliittymien määrä 2000 2001 2002 2003 (milj. ecua) 2004 Yhteensä 2000-2004 200 25 25 10,000 8,000 6,000 4,000 2,000 1,250 1,000 0,750 0,500 1,250 1,000 0,750 Yht. : 250 10,000 9,250 8,250 5,750 3,250 36,500 b) Yhteisön asiantuntija- ja lev ity s verkot: Tavoite: yhteisiä ensisijaisia aihealueita koskevan eurooppalaisen asiantuntemuksen ja innovatiivisten lähestymistapojen yhdistämiseen ja levittämiseen. Tuloksena ovat muun muassa koulutuksen ja työajan välinen yhteys, "oppivat organisaatiot" ("learning ja organisations"), ammattitaidon vammaisten aihealueiden moninaisuus edellyttää vähintään 20 verkon perustamista ohjelman aikana. tunnustaminen, oppimisen uudenaikaistaminen parantaminen. Näiden osallistumismahdollisuuksien Vähimmäiskesto kolme vuotta: vähintään kaksi vuotta asiantuntemuksen keräämiseen ja vertailuun ja vuosi verkkojen tukemiseen, jotta verkot saadaan toimimaan itsenäisesti ulkopuolisten asiantuntijoiden laatimia yhteenvetoja levittämällä ja vertailemalla. Yhteisön rahoituksen osuus tukikelpoisista kustannuksista on enintään 75 prosenttia, vähintään 150 000 ecua vuodessa verkkoa kohden ja enintään 500 000 ecua vuodessa. Keskisuuren hankkeen keskimääräinen vuotuinen talousarvio on noin 400 000 ecua sellaisen kustannusrakenteen pohjalta, joka sisältää kaksi pääosaa: asiantuntemuksen (yksi asiantuntija kutakin maata kohden) ja levittäminen (julkaisut, Internet-sivut ja niiden ylläpito). Yhteisön rahoituksen enimmäismäärä on 900 000 ecua, eli 3 x 300 000 ecua. Ellei oteta huomioon hankkeiden käynnistymistä eri aikoina, tähän toimeen on sidottuna yhteensä 3 x 300 000 ecua x 20 verkkoa = 18 miljoonaa ecua. 7. 1. 5 Toimenpide 5 (Kielitaito): Kieliin ja kulttuuriin liittyvä valmistelu myötävaikuttaa liikkuvuutta koskevien toimien menestykseen, erityisesti niiden toimien, jotka liittyvät vuorottelukoulutukseen ja levittämiseen, minkä takia yrityksissä toimivien kieltenopettajien täydennyskoulutus on tärkeää. a) Kieltenopettajien kansainväliset vaihto-ohjelmat: II -ohjelmasta on suunniteltu Leonardo rahoitettavan ajanjaksona 2000-2004 keskimäärin 500 kieltenopettajien vaihtoa vuodessa tuen suuruuden ollessa 2 250 ecua yhtä vaihtoa kohden (toimenpiteeseen 1 kuuluviin opintomatkoihin verrattuna lisäkustannukset johtuvat pitemmästä oleskelusta ja täydennyskoulutuksen kuluista). 41 Vuotuinen keskimäärin 500 vaihto-ohjelmaa koskeva rahoitussitoumus on yhteensä 2 250 ecua = 1,125 miljoonaa ecua vuodessa. b) Pilottihankkeet: Näiden hankkeiden (enimmäiskesto 2 vuotta) tavoite: kunkin ammattialan ja talous- sektorin tarpeisiin - kielelliset arvioinnit mukaan lukien - mukautettujen oppi materiaalien sekä kielten itseopiskelun innovatiivisten opetusmenetelmien valmistelu, arviointi ja levittäminen. Keskimäärin vuodessa toteutetaan noin 15 suurta pilottihankkeet, joiden kustannus rakennetta voidaan verrata virtuaaliliikkuvuuden hankkeiden kustannusrakenteeseen (toimenpide 2). Olettaen, että kyseessä ovat keskimääräisen monimutkaiset hankkeet (opetukseen liittyvän pilottihankkeet yksikkökulut ovat noin 400 000 ecua. liittyvät CD-ROM-levyt), opetusmateriaaliin Koska yhteisön rahoitustuki on enintään 150 000 ecua, edellä esitettyjä tavoitteita koskeva rahoitustuki on 15 x 2 x 150 000 = 4,5 miljoonaa ecua vuodessa. 7. 1. 6 Toimenpide 6 (Yhteisönlaajuiset vertailutiedot): a) Toimet yhteisönlaajuisten vertailutietojen laatimiseen, ajankohtaistamiseen ja levittämiseen, jotta eri koulutusjärjestelmiä voidaan vertailla keskenään: analyysien toimet myötävaikuttavat Ohjelmaan osallistuvien maiden aloitteesta käynnistetyt selvitysten, tietojen ja/tai kartoittamiseen jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmistä ja menetelmistä ja eri sekä määrällisten koulutuskäytäntöjen suuntaamiseksi koko eliniän kestävässä koulutuksessa. tietojen saamiseen vertailukelpoisten toimintalinjojen tutkimusten laadullisten avulla ja/tai Yhteisön yhteisrahoituksen osuus, joka vaihtelee tapauksesta riippuen 50 prosentin ja 100 prosentin välillä, on keskimäärin 75 prosenttia yhteisrahoituksen enimmäismäärän ollessa 500 000 ecua vuodessa hanketta kohden. i. Kolme suurta tutkimusta: Tutkimukset koskevat vuorottelukoulutusta, mahdollisuutta päästä perus koulutukseen ja mahdollisuutta päästä jatkokoulutukseen. Keskimääräiseen rahoitusosuuteen (75 prosenttia) perustuen kullekin kaksi vuotiselle suurelle tutkimukselle myönnetty rahoitus on 2,9 miljoonaa ecua, eli 8,7 miljoonaa ecua kaikille kolmelle tutkimukselle ohjelman keston ajan. ii. Muut hankkeet : On arvioitu, että muihin, kolmivuotisiin, hankkeisiin tarvittava summa olisi 4,5 miljoonaa ecua. Komission rahoitusosuus on 75 prosentin suuruisella yhteisrahoituksella näin ollen 300 000 ecua hanketta ja hankkeen vetäjämaata kohden keskimäärin joka kolmas vuosi (25 kolmivuotishanketta viiden vuoden ajan), eli viisi hanketta x 3 x 300 000 ecua = 4,5 miljoonaa ecua vuotuisia sitoumuksia. 42 b) Yhteisö rahoittaa demonstraatiotoimen kokonaan: Komissio aikoo täydennyskoulutukseen osallistumisen mahdollisuuksista kesä kuussa 1993 annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa käsitelleen kertomuksensa seuranta-asiakirjassa tukea tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja CEDEFOPin kanssa sellaisen menetelmän tarkkaillaan koulutukseen täytäntöönpanoa, osallistumisen mahdollisuuksia, ammattitaidon kehittämistä ja avoimuutta koskevia hyviä toimintatapoja varsinkin eri ammattialojen tasolla. jolla Tarkkailumenetelmän 1,3 miljoonaa ecua vuodessa. vuotuisten toimintakustannusten arvioidaan olevan 7. 1. 7 Liitännäistoimet: a) Tutkimukset, asiantuntijakokoukset, konferenssit, tiedotus ja julkaisut tiedotus-, seuranta-, Tässä on kyse erityisesti osallistujavaltioiden arviointi- toteuttajille levittämistoiminnasta, kuten mahdollisten hankkeiden tarkoitetuista "yhteydenpito- ja tiedotuspäivistä" Euroopan tasolla sekä tiedotus seminaareja koskevista kansallisista aloitteista ynnä muista vastaavista. ja komission ja b) Arvioinnit: * * ulkoinen arviointi: kahden ulkoisen arvioinnin kustannukset ovat yhteensä 1,0 miljoonaa ecua. (väli- ja loppuarviointi) sisäinen arviointi: rahoitusosuus avustuksen muodossa kansallisille arvioinneille. Kaksi sisäistä arviointia vaativat suuruudeltaan 1,0 miljoonan ecun yhteisön rahoituksen koko ohjelman aikana. c) Kansallisen tason avustukset: Tässä on kyse pääasiassa Leonardo II -ohjelman hallintorakenteiden kustannuksista kussakin osallistujamaassa. Hankkeiden hallinnan suuremman hajauttamisen vuoksi niiden olisi voitava suorittaa entistä useampia tehtäviä erityisesti mitä tulee hankkeiden valvontaan ja seurantaan. Tälle toiminnalle on varattu yhteensä 10 miljoonaa ecua (tämä koskee yhteisön yhteisrahoitusta, joka on enintään 50 prosenttia), jota voi verrata vuonna 1998 kansallisille koordinointiviranomaisille (ammatillisen koulutuksen viranomaisille) myönnettyihin varoihin (10,2 miljoonaa ecua). d) Tekninen apu keskustasolla: Komissio käyttää Leonardo da Vinci -ohjelman (yhdessä Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmien kanssa) täytäntöönpanossa yhteisen teknisen avun toimiston palveluja. Tälle toimistolle uskotut hallinnolliset tehtävät ovat seuraavat: • • avustaminen ohjelmiin hakijoita koskevien käsikirjojen tai oppaiden tuotanto ja levittäminen) täytäntöönpanossa liittyvässä (esimerkiksi atk-tuki, komissiolle jätettyjen avustaminen rahoituspyyntöjen vastaanottamisessa, tutkimisessa, hallinnollisessa käsittelyssä ja arvioinnissa keskitetyn menettelyn mukaisesi i 43 • • rahoituspyyntöjä osaan valittua hankkeet; komissio allekirjoittaa nämä sopimukset liittyvien rahoitussopimusten valmistelu komission näihin sopimuksiin lähettäminen. liittyvien maksujen suorittaminen ja perintämääräysten Tämän teknisen avun käyttäminen on oikeutettua siinä mielessä, että kyseiset ohjelmat ovat laajoja ja ne edellyttävät lukuisia rutiinitoimia, jotka koskevat pieniä yksittäisiä summia. Toimisto hoitaa tehtäviään komission valvonnassa, eivätkä nämä tehtävät edellytä julkiselle vallalle kuuluvien tehtävien siirtoa. Leonardo da Vinci -ohjelman rahoitusosuus teknisen avun toimiston vuotuisista toimintakustannuksista ei ylitä kolmea prosenttia tämän ohjelman vuotuisesta rahoitustuesta. Toimiston kanssa tehtyyn sopimukseen kuuluu eettisiä lausekkeita, joiden avulla voidaan ehkäistä eturistiriidat, määritellä ristiriitaisuudet ja varmistaa luottamuksen i suus. 7. 2 Eri toimintaosien ohjeellinen jakautuminen Ohjeellinen jakautuminen Toimenpide 1 Liikkuvuus Toimenpide 2 Virtuaaliliikkuvuus Toimenpide 3 Pilottihankkeet Toimenpide 4 Eurooppalaiset verkot Toimenpide 5 Kielitaito Toimenpide 6 Vertailutiedot EU, milj. ecua (nykyhinnoilla) Vuosi Yht. 2000 2001 2002 2003 2004 82,0 84,4 99,3 121,7 137,4 524,7 8,8 11,4 17,4 28,6 37,2 103,4 29,2 28,8 30,4 39,6 40,0 168,0 11,8 12,0 12,8 14,8 3,3 54,7 4,7 4,7 5,3 6,3 7,2 28,2 7,5 7,6 7,5 7,6 7,5 37,7 Liitannaistoimenpiteet 16,0 16,1 17,3 16,4 17,5 83,3 Yhteensa 160,0 165,0 190,0 235,0 250,0 1 000,0 44 7. 3 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu 2000 160,0 2001 165,0 2002 190,0 2003 235,0 2004 250,0 Yht. 1 000,0 EU, milj. ecua 121,3 27,2 8,2 3,3 124,7 28,1 8,9 3,3 144,3 32,1 10,2 3,4 175,3 41,1 14,7 3,9 160,0 165,0 190,0 235,0 121,3 151,9 180,6 219,6 245,6 58,8 20,6 1,6 1 000,0 191,0 40,7 16,7 1,6 250,0 Maksusitoumus- maSrarahat Maksumaararahat 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Yhteensa 8. PETOSTEN VASTAISET TOIMENPITEET ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus Kaikissa komission ja tuensaajien välisissä sopimuksissa ja oikeudellisissa sitoumuksissa annetaan komissiolle tehdä paikalla ensimmäisen ja toisen asteen tarkastuksia (ts. tarkastaa suoraa yhteisön tukea nauttivan tuensaajan toimintaa tai toisen tuensaajan toimintaa, jos toimintaa on hajautettu) ja vaatia tositteita kaikista sopimuksen tai oikeudellisen sitoumuksen yhteydessä aiheutuneista kuluista viiden vuoden kuluessa sopimuskauden päättymisestä. Tuensaajat ovat velvolliset laatimaan kertomuksia ja rahoitusselvityksiä, jotka arvioidaan sekä toteutettujen toimien että menojen tukikelpoisuuden kannalta ottaen huomioon yhteisön varainkäytön sekä sopimuksista johtuvat velvoitteet ja moitteettoman varainhoidon ja periaatteet. taloudellisuuden tavoitteet Rahoitussopimuksiin liitetään hallinnollisia ja rahoituksellisia tietoja, joiden tarkoituksena on erityisesti täsmentää näiden sopimusten perusteella tukikelpoiset kulut. Tuettujen hankkeiden tarkastusta ja valvontaa (samoin kuin valinnan yhteydessä suoritettua arviointia) helpottaa, jos yhteisön tukitoimenpiteitä käytetään ainoastaan tiettyihin todellisiin, tuensaajan kirjanpidossa tunnistettaviin ja todennettaviin kustannuksiin. Komission ja hajautettuja toimia hallinnoimaan nimettyjen organisaatioiden välillä tehdyissä sopimuksissa määritellään vähimmäislausekkeet, jotka organisaatioiden on sisällytettävä lopullisten tuensaajien sopimuksiin. Näillä pyritään varmistamaan sekä lopullisten tuensaajien että yhteisön etujen suojeleminen. Kyseisiä organisaatioita kehotetaan määrittelemään tarkastusta koskevat toimintalinjat ja soveltamaan niitä lopullisiin tuensaajiin. 45 9. TOIMINNAN SEURANTA JA ARVIOINTI 9. 1 Suunniteltua arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja aikataulu - tulosten arviointi: Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat suunniteltua toimintaohjelmaa jatkuvasti. Ohjelman tehokkuuden arvioimiseksi ohjelmaa arvioidaan jatkuvasti, ja siitä tehdään väli- ja loppuarviointi. Täydentäviä arviointeja voidaan tehdä jäsenvaltioiden tai komission aloitteesta siirtokelpoisien kokemusten löytämiseksi. tarkastellaan Väliarvioinnissa tavoitteiden asian toimenpiteiden ensimmäisiä mukaisuutta ja niiden saavuttamista. Tähän arviointiin kuuluu myös analyysi miesten ja naisten yhtäläisistä mahdollisuuksista. Siinä arvioidaan myös ohjelman rahoituksen hallintaa sekä seurannan ja täytäntöönpanon laatua. Se perustuu jäsenvaltioiden komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2002 toimittamiin raportteihin, joita täydentää ulkopuolinen arviointi. Kansallisten laatii yhteenvetoraportin 31. joulukuuta 2003 mennessä. arviointien perusteella ja ulkopuolisten raporttien komissio tuloksia, Loppuarvioinnilla pyritään selvittämään varojen käyttöä, yhteisön tukien tehokkuutta ja niiden vaikutusta ammatillisen koulutuksen sekä poimimaan järjestelmiin kokemuksia, joita voidaan hyödyntää yhteisön ammatillisen koulutuksen toimintalinjojen täytäntöönpanossa. Loppuarviointi perustuu jäsenvaltioiden komissiolle viimeistään 30. kesäkuuta 2005 toimittamiin raportteihin, joita täydentää ulkopuolinen arviointi. Näiden laatii raporttien kansallisten yhteenvetoraportin 31. joulukuuta 2005. ja menetelmiin ulkopuolisten perusteella arviointien komissio ja 9. 2 Seuranta Ohjelman seuranta on suunnattu pääasiassa sen täytäntöönpanon operatiivisiin näkökohtiin. Se perustuu erityisesti: siihen, että asianomaiset toimijat kehittävät yhteisen tietokannan ja tietotekniset keinot ohjelman eri toimien hallinnolle. Tämän avulla hankkeiden hallinto on mahdollistaja eri tahojen välinen konsultointi ja yhteistyö helpottuu. Lisäksi sen avulla saadaan laadullisia ja määrällisiä tilastotietoja ohjelman aikaansaamasta toiminnasta. tuensaajien sekä muiden kumppaneiden kertomusten analysointiin sekä toimien seurantaan liittyvissä kokouksissa ja seminaareissa saatuihin selvityksiin; päätöksen 5 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen hallintorakenteiden säännölliseen palautteeseen; koulutus- ja tiedotustoimiin "arviointi- ja seurantakulttuurin" kannustamiseksi eri toimijoiden joukossa. 9. 3 Suoritusindikaattorit: Seuraavat arviointiperusteista: indikaattorit ovat esimerkkejä suunniteltujen toimenpiteiden toteuttamisen 46 9. 3. 1 Tuotosindikaattorit (käytettyjen toimintatapojen mitta): 9. 3. 1. 1 Määrälliset indikaattorit: • Liikkuvuutta koskevien toimien osalta: vastaanotettujen/hyväksyttävien/hyväksyttyjen määrä apurahahakemusten luku kesto, yksikkökustannus, päivittäinen kustannus, liikkuvuuden keinot kansainvälisten vaihtojen matriisi {alkuperämaa; vastaanottava maa}; osallistujien lukumäärä ja jakautuminen iän / sukupuolen / ammattitaustan (koulutus-, yhteiskunnallis-taloudellinen alkuperän (kaupunki/maaseutu, kansallisuus, alue jne. ) mukaan tausta jne. ) ja • Kansainvälisten hankkeiden osalta: vastaanotettujen/tukikelpoisten/rahoitettujen hankkeiden lukumäärä maittain ja aloittain hankkeiden lukumäärä sopimuspuolityypeittäin (pk-yritykset, suuryritykset, oppilaitokset jne. ); hankkeiden kesto, keskimääräinen yksikkökustannus ja yhteisrahoituksen määrä luokittain; 9. 3. 1. 2 Laadulliset indikaattorit: • Liikkuvuutta koskevat toimet: harjoittelijoiden suhteen; tyytyväisyystaso apurahojen ja lisävarojen alkuperän selvitys Leonardo-ohjelmaan kuuluvien vaihtojen suhteesta käynnissä oleviin kansallisiin ohjelmiin verrattuna jne. • Kansainväliset hankkeet: erityisesti innovatiiviset hankkeet seuraavien perusteiden osalta: ohjelmaan kuuluvien toimenpiteiden yhdistämisen laatu päättyneistä Leonardo kokemusten/tietojen huomioon ottaminen jne. I -ohjelmaan kuuluneista hankkeista saatujen 9. 3. 2 Vaikutusindikaattorit: 9. 3. 2. 1 Määrälliset indikaattorit: • Liikkuvuutta koskevien toimien osalta: nuorten ja elinten/yritysten jättämien hakemusten käsittelyn edistyminen 47 ammatillisesta koulutuksesta työllistettyjen määrä opintojen päättymistä (tai opintoihin kuulumattoman harjoittelun loppumista) seuranneen puolenvuoden aikana tutkintotodistuksen saaneet; • Kansainvälisten hankkeiden osalta: yhteisön olennaisten tulosten levittämisen laajuus ja vaikuttavuus: toimien lisäarvon kannalta hankkeista saatujen siirtokelpoisten tuotteiden lukumäärä / myöhemmin markkinoille saatettujen tuotteiden lukumäärä niiden lopullisten tuensaajien/käyttäjien lukumäärä, joita asia varsinaisesti koskee, käyttäjittäin ja/tai tietovälineluokittain (CD-ROM, Internet jne. ) 9. 3. 2. 2 Laadulliset indikaattorit: • Liikkuvuutta koskevat toimet: pk-yritysten toteutunut osuus tässä prosessissa harjoittelun havaittava vaikutus koulutuspolitiikkaan erityisesti muilla kuin raja-alueilla ja liikkuvuuteen Leonardo-ohjelman harjoittelijaryhmät: ammattiin sijoittumisen arviointi (työvoimatoimistot, eduista pätevöitymi sen ja työllistettävyyden kannalta jne. ) harjoittelun sijaisuudet tuomista vaikutukset kouluopintojen ja esiammatilliseen koulutukseen suuntautu miseen ja työelämään (uudelleen)pääsyyn. • Kansainväliset hankkeet: todellisen menetelmiin eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttäminen kansallisiin ammatillisen koulutuksen perusteiden soveltaminen kilpailupolitiikkaan yhteisön tasolla, erityisesti porrastusjärjestelmän kehittämiseksi ylikansallisen pätevyysprofiilin määritteleminen ("EUROPASS/koulutus") erityisesti alakohtaisesti sekä yhteisön laajuisten vertailutietojen hyväksi käyttö käytännön tasolla jne. Nämä indikaattorit toimivat jatkuvan arvioinnin perustana. Arvioinnin suorittavat komissio ja kukin jäsenvaltio yhteistyössä. 10. HALLINTOMENOT Tarvittavat hallinnolliset varat saadaan käyttöön varojen myöntämistä koskevalla komission vuosittaisella päätöksellä, ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisävarat. jossa otetaan huomioon erityisesti henkilöstön määrä 48 10. 1 Vaikutus työpaikkojen määrään Tydpaikat Toimen hallintoon tarvittava henkilOsto Vakituinen henkilöstö Väliaikainen henkilöstö A B C Virkamiehet tai valiaikaiset toimihenkilOt Muu henkilöstö (kansalliset asiantuntijat - A7003) Yhteensä 15 7 8 1 1 Josta Kesto Lisa- henkilGstea PO:ssa tai yksikOssa" jo olevaa henkilOstoa 16 7 8 1 32 32 2000 2004 10. 2 Henkilöstön palkkaamisen taloudellinen kokonaisvaikutus (ecua) Virkamiehet (*) Valiaikaiset toimihenkilot Muu henkilostfi (kansalliset asiantuntijat - A7003) Yhteensa Laskentamenetelma Maarflt 16 200 000 108 000 ecua x 30 henkilaa/v x 5 v 540 000 108 000 ecua x 1 henkil63/v x 5 v 185 000 1 kansallinen asiantuntija x 5 v | 16 925 0001 (*) Käyttäen normaalia henkilökuntaa, jolle on osoitettu toimintaan liittyvien tehtävien hoito (laskenta perustuu kohtiin A-l, A-2, A-4, A-5 ja A-7) - vuotuiset kustannukset. 10. 3 Toiminnasta aiheutuvien muiden menojen taloudellinen kokonaisvaikutus (ecua) Budjettikohta (nrojaotsake) Maara Laskentamenetelma A-7010 Matkakulut 975 000 15 jasenvaltiota x 20 matkaa A-7030 Kokouskulut A-7031 Sellaisten komiteoiden kokouskulut, joiden kuuleminen on valttamatfinta yhteisttn saadttsten laadintamcncUdyssa. Yhteensa x 650 ecua/tyfimatka x 5 v (katso jaljempana 1 kohta) 1 365 000 (4+10) kokousta x 2 osanottajaa x 15 jasenvaltiota x 650 ecua x 5 v (katso jaljempana 2 kohta) 485 100 3 kokousta x 3 osanottajaa x 15 jasenvaltiota x 650 ecua (753 ecua tyttmarkkinaosapuolten osalta) x 5 v (katso jaljempana 3 kohta) 2 825 1001 49 Rahoitus tapahtuu pääosasto XXII:n nykyisistä määrärahoista. 1. Nykyisen ohjelman yhteydessä tarpeellisiksi katsottujen työmatkojen perusteella ja ottaen huomioon, että hajautettuja hallintokeinoja käytetään entistä enemmän, mikä edellyttää erityisesti entistä merkittävämpää seurantaa paikan päällä, 20 matkapäivää jäsenvaltiota kohden näyttää olevan vähimmäisarvio. 2. Kohdan A-7030 (Kokouskulut) edellyttämillä hallinnollisilla määrärahoilla on tarkoitus kattaa seuraavat menot: • • ohjelman hallintorakenteiden neljä vuosittaista kokousta, joihin osallistuu kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta kymmenen vuosittaista kokousta erityisistä aihealueista, jotka liittyvät ohjelman täytäntöönpanoon; kokouksiin osallistuu kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta. 3. Seuraavien menojen kattaminen: ohjelmakomitean kolme vuosittaista kokousta, joihin osallistuu kolme edustajaa kustakin jäsenvaltiosta (yksi hallituksen edustaja ja kaksi työmarkkinaosapuolten edustajaa). 50 VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Ehdotuksen vaikutus yritystoimintaan ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) Ehdotuksen nimi Nuvoston päätös yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta Asiakirjan viitenumero: XXXX Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ia mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Komission esittämä ehdotus päätökseksi on jatkoa komission tiedonantoon "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" (KOM(97) 563, lopullinen), ja se perustuu perustamissopimuksen 126 ja 127 artikloihin, joilla pyritään edistämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisotyön alalla. Ehdotuksessa hyödynnetään niitä tuloksia, joita on saatu toteutettaessa Leonardo da Vinci -ohjelman (1994-1999) ensimmäistä vaihetta ja jotka on esitetty komission laatimassa väliarviossa (KOM(97) 399, lopullinen). Ohjelmassa vahvistetaan yhteistyötä ammatillisen koulutuksen toimijoiden välillä Euroopassa ja pyritään elinikäisen ammatillisen siten luomaan eurooppalainen koulutusalue, jolla edistetään koulutuksen kehittämistä. Komissio, joka pitää täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisten koulutus järjestelmien sisällöstä ja organisaatiosta eikä suunnittele jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhdenmukaistamista, korostaa lähestymistavassaan kolmea toimintalinjaa, jotka vastaavat kaikkien jäsenvaltioiden tärkeinä pitämiä kysymyksiä: * * * työntekijöiden ja koulutuksessa olevien mahdollisuudet hyödyntää koulutusresursseja innovaation edistäminen ammatillisen koulutuksen alalla siten, että kokeillaan uusia toimintatapoja, joissa yhdistetään eri maissa saatuja kokemuksia, ja vaihdetaan ja levitetään laajasti hyviä toimintatapoja eri jäsenmaiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien tuntemuksen parantaminen. ja toimien keskinäisen Ehdotuksen toiminnallinen sisältö (ja erityisesti päätöksen X artiklassa ja liitteessä kuvatut kuusi kansainvälistä toimenpidettä,) vastaa perustamissopimuksessa asiasta annettuja määräyksiä ja komissiolle annettua toimeenpanovaltaa. Ohjelman tavoitteena on parantaa nuorten yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumista erityisesti vuorottelu-ja oppisopimuskoulutuksen avulla, laajentaa ja kehittää mahdollisuuksia saada laadukasta jatkokoulutusta ja ammatillista koulutusta koko eliniän ja vahvistaa heikommassa asemassa olevien ryhmien työelämään pääsyä, ja tavoitteiden kansainvälisyys, jota toteutetaan kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtojen sekä yhteisten koulutukseen liittyvien lähestymistapojen ja apuvälineiden kehittämisen avulla, 51 varmistaa, että ohjelmasta saadaan yleistä lisäarvoa, joka edistää ammatillista koulutusta koskevan kuitenkin jäsenvaltioiden vastuuta. kunnioitetaan kehittymistä; toiminnassa politiikan yhteisön 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee? (erityisesti Komission ehdotus vaikuttaa moniin osapuoliin: koulutukseen osallistuvat peruskoulutuksen kaikilla tasoilla, myös korkeakouluopetuksessa olevat nuoret), kouluttajat ja koulutuksen järjestäjät, työmarkkinaosapuolet ja ammattijärjestöt eri tasoilla (myös yhteisön tasolla), viranomaiset (erityisesti paikalliset ja alueelliset viranomaiset), yritykset (erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset - katso kohtia jäljempänä) sekä muut organisaatiot kuten kauppakamarit. Ehdotuksessa korostetaan yritysten merkittävää joitakin kannustustoimenpitcitä, joiden tarkoituksena on tukea eurooppalaista koulutukseen liittyvää liikkuvuutta pk-yrityksissä (katso kohtia jäljempänä), päätökseen ei sisälly eri aloja tai tietynkokoisia yrityksiä syrjiviä toimia. vuorottelukoulutuksen I Alkuun ottamatta tapahtuvan roolia. avulla Yritysten koko (perus- ja jatkokoulutuksen vastaanottajina ja tarjoajina) ei ole peruste sinänsä; pk-yritykset ovat samassa asemassa kuin suuremmat yritykset. Voidaan kuitenkin arvioida, että kehitettäessä tietojen ja taitojen eurooppalaista aluetta toimintaan osallistuu suuri määrä pk-yrityksiä - tähän vaikuttaa sekin, että niillä on keskeinen osa työllisyyttä koskevan toimintalinjan kehittämisessä (josta Eurooppa-neuvosto paatti marraskuussa 1997). 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Yritysten ja niitä eri tasoilla (myös Euroopan tasolla) edustavien ammattijärjestöjen toimintaan kuuluu kansainvälisten kumppanuuksien perustaminen koulutusalalle, jolla ne ovat tärkeimpiä yhteystahoja. Pk-yritykset (ja niitä edustavat organisaatiot) ovat kumppanuuksien tärkeitä osapuolia, olipa kyseessä koulutukseen osallistuvien kansainväliset vaihdot, innovatiivisten lähestymistapojen kehittäminen pilottihankkeissa tai "toimijoiden koulutus- ryhmittymien" perustaminen alueellisella ja alakohtaisella tasolla. Kentällä kumppanuuksien avulla toteutettavissa toimissa yritykset sitoutuvat vapaaehtoisesti ja konkreettisesti toimintaan, joka rohkaisee niitä noudattamaan ohjelman tavoitteisiin ja menetelmiin liittyviä yleisiä ja yhteisiä laatuperiaatteita. (Tämä koskee erityisesti yhteistyössä kehitettyjen koulutukseen liittyvien apuvälineiden ja lähestymistapojen pedagogista seurantaa ja arviointia. ) 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset (a) työllisyyteen? ajan koko työelämän kehittäminen Ammattitaidon yhteistyö koulutusorganisaatioiden ja -keskusten sekä yritysten välillä parantaa todennäköisesti työntekijöiden mahdollisuuksia löytää työpaikka; tämä koskee myös peruskoulutusta. Kansainvälisen kumppanuusyhteistyön (joka liittyy ohjelman eri toimiin) tuloksena olisi oltava sellaisia koulutukseen liittyviä apuvälineitä ja lähestymistapoja, joiden avulla kyseessä olevat työntekijät voivat hankkia laajemmin työn ja tuotannon uuteen organisaatioon sopivia taitoja. Eurooppalainen kokemus, johon nämä kumppanuudet perustuvat, helpottaa koulutukseen perustuvien ratkaisujen löytämistä työntekijöiden ja yritysten taitoja koskeviin tarpeisiin. Näin vahvistetaan työllistämismahdollisuuksia. sekä 52 (b) investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen? Erityisesti työntekijöitä koskevat aineettomat investoinnit ovat yksi tapa vahvistaa yritysten kilpailukykyä. Tuotanto ja työ kehittyvät nopeasti, ja toteuttamalla ripeästi kansainvälisiä kumppanuushankkeita, joissa keskitytään muuttuvien pätevyystarpeiden mukaisiin koulutustavoitteisiin, voidaan tukea (sekä yksityissektorin että yhteisö- talouden) uusien yritysten kehittämistä erityisesti uusilla, työpaikkoja luovilla aloilla. Yrittäjyyden edistäminen koulutuksessa on yksi Leonardo da Vinci -ohjelman toisen vaiheen tärkeimmistä osista yhdessä kolmen muun tavoitteen kanssa, jotka Eurooppa neuvosto on määrittänyt jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa. (c) yritysten kilpailukykyyn? Yritysten kilpailukyky riippuu sekä työntekijöiden aktiivisista taidoista että työn ja tuotannon organisaatiosta. Erilaisten järjestelmien luominen, innovatiivisten lähestymis tapojen kehittäminen koulutuksessa sekä hyväksyttyjen koulutukseen liittyvien apu välineiden ja lähestymistapojen kehittäminen ovat omiaan vahvistamaan työvoiman ja yritysten osaamista eurooppalaisella tasolla. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ia keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms. ) ? Kuten edellä on esitetty, ehdotukseen sisältyy erityismääräyksiä, joiden tarkoituksena on kannustaa pk-yrityksiä (ja niiden edustusjärjestöjä) osallistumaan Leonardo da Vinci -ohjelman toiseen vaiheeseen. Tämä koskee varsinkin fyysiseen liikkuvuuteen liittyviä toimia erityisesti vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksessa (joka on yksi Leonardo-ohjelman pääosista). Tätä varten on ehdotettu kannustustoimenpiteitä, joiden avulla helpotetaan pk-yrityksissä koulutusta saavien tukemista ja osallistumista henkilövaihtoihin. Lisäksi ehdotetut säännökset, jotka koskevat tavoitteiden keskittämistä, näkyvyyttä ja avoimuutta lähemmäksi kentän toimijoita), on (erityisesti siten, että valintaprosessia hajautetaan suunniteltu niin, että niillä tarvittavaa pk-yritysten osallistumista ohjelman täytäntöönpanoon. tuetaan Kuuleminen 6. Luettelo ehdotuksen valmisteluissa kuulluista tahoista ia niiden esittämien kantojen pääpiirteet Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin virallisesti 4. -5. toukokuuta. Komitea on neuvoston päätöksellä perustettu kolmikantaelin. Komitea antoi myönteisen lausunnon komission ehdotuksesta. Lisäksi jäsenvaltioissa ammatillisesta koulutuksesta vastaavilla pääjohtajilla on mahdollisuus tarkastella komission ehdotusta epävirallisessa kokouksessaan 27. -28. 4 ensi vuonna. Lopuksi voidaan todeta, että Leonardo-komitea on tarkastellut perusteellisesti Leonardo-ohjelman ensimmäisen vaiheen väliarviointikertomusta (KOM(97) 399 lopullinen). (Komiteaan kuuluu työmarkkinaosapuolten edustajia yhteisön tasolla ja pk-yrityksiä edustavia eurooppalaisia järjestöjä. ) 53 ISSN 1024-4492 KOM(98) 330 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 16 Luettelonumero : CB-C0-98-364-FI-C ISBN 92-78-36955-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 5-4