title: Lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionen - Årsberättelse 1997

eurovoc_concepts:
activity report
equal pay
equal treatment
gender equality
social policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 05. 1998 KOM(1998) 302 slutlig Lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionen Årsberättelse 1997 (framlagt av kommissionen) Innehållsförteckning SAMMANFATTNING AVSNITT 1 INTEGRERING AV JÄMSTÄLLDHETSFRÅGOR AVSNITT 2 KVINNOR OCH MÄN PÅ ARBETSMARKNADEN AVSNITT 3 ATT LEVA OCH ARBETA I EUROPA - OMSORG AVSNITT 4 EN JÄMNARE KÖNSFÖRDELNING VID BESLUTSFATTANDE AVSNITT 5 JÄMSTÄLLDHET - FRAMSTEG 1997 AVSNITT 6 UPPFÖLJNING AV HANDLINGSPROGRAMMET FRÅN BEIJINGKONFERENSEN SAMMANFATTNING Denna årsberättelse om lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionen ger en överblick över de viktigaste omständigheter som påverkat jämställdheten i gemenskapen och på nationell nivå under 1997. Viktiga frågor blev aktuella på en rad områden ,men det är tre som särskilt förtjänar att framhållas: • Amsterdamfördraget ingicks och det innehåller nya befogenheter när det gäller lika möjligheter. • Medlemsstaterna beslutade gemensamt att börja tillämpa en ny sysselsättningsstrategi, som genast togs i bruk, i vilken lika möjligheter är en explicit och viktig beståndsdel. • Framsteg gjordes avseende integrering av lika möjligheter för kvinnor och män på i åtagandena om integrering av ett andra politikområden med utgångspunkt jämställdhetsperspektiv. Lika möjligheter i Amsterdamfördraget År 1997 antogs Amsterdamfördraget och 1998 inleds ratificeringsförfarandet. Detta fördrag har bekräftat vikten av lika möjligheter i den europeiska integrationen och har öppnat nya möjligheter till framsteg. Jämställdhet mellan kvinnor och män har alltid varit en grundläggande princip i de olika fördragen och fastställs i den nya artikel 2 i det nya fördraget. Enligt artikel 3 är gemenskapen skyldig att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem i alla sina åtgärder. Detta ökar behovet ett främja jämställdhetsperspektiv. av att ytterligare integrering strategin för av Enligt nya artikel 13 är det tillåtet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa alla slag av diskriminering, inbegripet diskriminering på grund av kön och sexuell läggning. I artikel 141 utvidgas räckvidden för den tidigare artikel 119 och lika behandling av kvinnor och män ges en särskild rättslig grund. Denna bestämmelse handlar om de viktigaste aspekterna avseende sysselsättning och anställning. I den fastställs också medlemsstaternas rätt att vidta åtgärder som ger särskilda fördelar för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att yrkesarbeta eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. 1 Kommissionen anser att dessa aspekter i det nya fördraget är välkomna, i synnerhet därför att de höjer statusen på principen om likabehandling och ger en grund för framtida initiativ på en rad områden. Artikel 141 i det nya EG-fördragct införlivar och utvidgar artikel 6. 3 i protokollet om socialpolitik. -3 Ny sysselsättningsstrategi I november 1997 kom stats- och regeringscheferna överens om en ny europeisk sysselsättningsstrategi vid det särskilda sysselsättningstoppmötet i Luxemburg. Vid mötet förtjänar särskild erkände man att kvinnornas uppmärksamhet. ställning på arbetsmarknaden Det är delvis genom att antalet kvinnor på arbetsmarknaden ökar som Europeiska unionen på ett avgörande sätt kan bidra till den sysselsättningstillväxt som den behöver för att bevara sitt välstånd och sina sociala system. Vid sysselsättningstoppmötet erkändes på högsta nivå att jämställdhet är en fråga av ekonomiskt intresse. Upprättandet av den nya sysselsättningsstrategin innebär att framsteg i jämställdhetsfrågor på arbetsmarknaden kommer härefter att gås igenom i detalj på högsta nivå varje år. Rådet antog i december 1997 sysselsättningsriktlinjer för 1998. Dessa riktlinjer fastställer mål och målsättningar på fyra områden: företagaranda, anställbarhet, arbetskraftens anpassningsförmåga samt arbetsplatsen och lika möjligheter. Medlemsstaterna kommer senast i april 1998 att lägga fram handlingsplaner, i vilka de i detalj redogör för de åtgärder som de vidtar för att genomföra riktlinjerna. Europeiska rådet kommer att göra en första genomgång i Cardiff i juni 1998. Kommissionen och rådet gör sedan en gemensam utvärdering av planerna som kommer att behandlas vid stats- och regeringschefernas toppmöte i Wien i december 1998. Integrering av ett jämställdhetsperspektiv Det gjordes stora framsteg när det gäller integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden under 1997. Det tydligaste och bästa exemplet på integrering av ett jämställdhetsperspektiv är att lika möjligheter intar en framträdande plats i sysselsättningsstrategin. Inom kommissionen har det skapats strukturer som bidrar till att säkerställa att jämställdhet kan beaktas vid utformningen av Europeiska unionens allmänna politik. År 1997 utsåg 29 av kommissionens avdelningar tjänstemän som har särskilt ansvar för att underlätta och främja utvecklingen av integrering av ett jämställdhetsperspektiv i sina generaldirektorat. Dessa tjänstemän fungerar som en stödresurs i sina respektive avdelningar och de utbyter regelbundet idéer och erfarenheter mellan avdelningarna. Strukturfonderna är unionens huvudsakliga finansieringsmekanism vid främjande av ekonomisk och social sammanhållning. Rådet hävdar i sin resolution2 om strukturfonder 2 Rådets resolution av den 2 december 1996 om integrering av perspektivet som rör lika möjligheter för kvinnor och män i de europeiska strukturfonderna, EGT C 386,20. 12. 1996. och lika möjligheter för kvinnor och män, som antogs 1996, att strukturfonderna spelar en viktig roll vid stödjandet av lika möjligheter - en roll som förtjänar att stärkas. Kommissionen har i stor utsträckning beaktat denna synpunkt under 1997 i sina förberedelser för att 1998 lägga fram förslag till reform av strukturfonderna. Ett större engagemang i att aktivt stödja lika möjligheter i alla strukturfonder kommer att utgöra en viktig del av strategin för integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Inom ramen för gemenskapens utvecklingssamarbetspolitik lade kommissionen fram ett förslag till rådets förordning om integrering av könsrollsfrågor i utvecklingssamarbetet. Förslaget, som för närvarande diskuteras i Europaparlamentet och i rådet, syftar till att främja beaktandet av jämställdhet vid utarbetandet och genomförandet av gemenskapens utvecklingssamarbetspolitik samt vid övervakningen och utvärderingen av denna politik. Slutsats Detta är de viktigaste områdena när det gäller arbetet för lika möjligheter i Europeiska unionen 1997. Tyngdpunkten ligger i mindre utsträckning på de konkreta resultat eller fördelar som uppnåtts under 1997 och mer på deras potential för den framtida utvecklingen. Den verkliga betydelsen av 1997 kommer att framgå klarare när unionen börjar tillämpa efter ratificeringen, när sysselsättningsprocessen med årlig Amsterdamfördraget avstämning tar fart och när tankemönstret med integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all verksamhet får genomslag på allt fler politikområden. BO, BESTÄMMELSERNA OM JÄMSTÄLLDHET I AMSTERDAMFÖRDRAGET Artikel F Unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka är gemensamma för medlemsstaterna. Artikel 2 Gemenskapen skall. främja. en hög nivå ifråga om sysselsättning och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män. en höjning av levnadsstandarden och livskvaliteten samt ekonomisk och social sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna. Artikel 3 / all verksamhet som avses i denna artikel skall gemenskapen syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. Artikel 13. kan rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Artikel 137 För att uppnå målen i artikel 1173 skall gemenskapen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden: • Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. • Arbetsvillkor. • Information till och samråd med arbetstagarna. • Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 127. • Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen. Artikel 141 1. Varje medlemsstat skall säkerställa att principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete tillämpas. 3 Artikel 117 inbegriper artikel 1 i Avtalet om socialpolitik som ändrades i fördraget och som syftar till att främja sysselsättningen och förbättra levnadsstandarden och arbetsvillkoren. 6- 2. / denna artikel skall med "lön" avses den vanliga grund- eller minimilönen samt alla övriga förmåner i form av kontanter eller naturaförmåner som arbetstagaren, direkt eller indirekt, får av arbetsgivaren på grund av anställningen. Lika lön utan könsdiskriminering innebär att a) ackordlön för lika arbete skall fastställas enligt samma beräkningsgrunder, b) tidlön skall vara lika för lika arbete. 3. Rådet skall enligt förfarandet i artikel 189b och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och arbete, inklusive principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete. Med sikte på att i praktiken säkerställa full jämställdhet i arbetslivet mellan 4. kvinnor och män får principen om likabehandling inte hindra att en medlemsstat från att behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenteraae könet att utöva ett yrke eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. 7- BO, SYSSELSÄTTNINGSPOLITIKEN 1998 FYRA HUVUDOMRÅDEN OCH NITTON RIKTLINJER L ATT FÖRBÄTTRA ANSTÄLLBARHETEN Att angripa ungdomsarbetslösheten och förebygga långtidsarbetslösheten Medlemsstaterna kommer att se till att 1. alla ungdomar, innan de varit arbetslösa sex månader, erbjuds en ny start, 2. arbetslösa vuxna, innan de varit arbetslösa i tolv månader, också får erbjudande om en ny start. Från passiva till aktiva åtgärder 3. Varje medlemsstat kommer att anstränga sig att avsevärt öka antalet personer som är föremål för aktiva åtgärder som kan underlätta deras anställbarhet, och att lägga fast en målsättning om att gradvis närma sig genomsnittet för de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten och minst 20 %. Att uppmuntra utvecklingen av en metod för partnerskap 4. Arbetsmarknadens parter uppmanas enträget att skyndsamt sluta avtal som ökar möjligheterna till utbildning, yrkeserfarenhet, praktik eller andra åtgärder som kan underlätta anställbarhet en. 5. Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter kommer att anstränga sig att utveckla möjligheterna till livslångt lärande. Att underlätta övergången från skola till arbete Medlemsstaterna kommer att 6. förbättra skolsystemets kvalitet för att avsevärt minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, 7. se till att de unga får bättre förutsättningar att anpassa sig till de tekniska och ekonomiska förändringarna samt de kvalifikationer som motsvarar arbetsmarknadens behov, där så är lämpligt genom att inrätta eller utveckla lärlingssystem. II. ATT UTVECKLA FÖRETAGARANDAN Att göra det lättare att starta och driva foretag Medlemsstaterna kommer att 8. lägga särskild vikt vid att väsentligt minska de allmänna omkostnaderna och den administrativa bördan för företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, bl. a. vid anställning av ytterligare arbetskraft, 9. uppmuntra initiativ till egenföretagande genom att uppmärksamma - i syfte att minska - de hinder som, inom skattesystemen och de sociala trygghetssystemen, kan försvåra egenföretagande eller att bilda småföretag. -r- Att utnyttja möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen 10. Medlemsstaterna kommer att granska sätten att fullständigt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom att sysselsättning skapas på lokal nivå, i den sociala ekonomin och de nya verksamheter som är kopplade till de behov som marknaden ännu inte har tillfredsställt, genom att - i syfte att minska dem - undersöka eventuella hinder för dessa möjligheter. Att göra skattesystemet gynnsammare för sysselsättningen Medlemsstaterna kommer att 11. i mån av behov och med hänsyn till sin nuvarande nivå, fastställa ett mål för en gradvis minskning av den totala skattebördan och, där så är lämpligt, ett mål för en gradvis minskning av skattetrycket på arbete och av lönebikostnaderna - särskilt för okvalificerat och lågavlönat arbete, 12. utan förpliktelser undersöka lämpligheten av att minska nivån på momsen på arbetsintensiva tjänster som inte är utsatta för gränsöverskridande konkurrens. m. ATT UPPMUNTRA FÖRETAGENS OCH DE ANSTÄLLDAS ANPASSNINGSFÖRMÅGA Att modernisera arbetsorganisationen 13. Arbetsmarknadens parter uppmanas att på lämplig nivå, särskilt på branschnivå och att modernisera företagsnivå, syftar för att göra företagen arbetsorganisationen, däribland flexibla arbetsformer, produktiva och konkurrenskraftiga och för att uppnå en nödvändig jämvikt mellan flexibilitet och trygghet. förhandla avtal fram som till 14. Varje medlemsstat kommer å sin sida att undersöka lämpligheten i att i sin lagstiftning införa typer av kontrakt som är mer anpassningsbara, för att ta hänsyn till att sysselsättningen antar allt mer skilda former. Personer som har arbetskontrakt av detta slag bör samtidigt komma i åtnjutande av tillräcklig trygghet och bättre anställningsvillkor, som är förenlig med företagens behov. Att stödja företagens anpassningsförmåga 15. Medlemsstaterna kommer att åter granska de hinder, särskilt skattemässiga, som kan stå i vägen för en investering i mänskliga resurser och de kommer i förekommande fall att planera skattemässiga eller andra incitament för ökad utbildning inom företagen. De skall även granska alla nya bestämmelser för att kontrollera att de bidrar till att reducera de hinder som finns för sysselsättningen samt till att öka arbetsmarknadens förmåga att anpassa sig till strukturella förändringar i ekonomin. -9 IV. ATT STÄRKA JÄMSTALLDHETSPOLITIKEN Att angripa diskriminering mellan män och kvinnor 16. Medlemsstaterna kommer att sträva efter att minska skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetslöshetsnivåer genom att aktivt stödja en ökning av sysselsättningen för kvinnor och de kommer att motverka kvinnors underrepresentation i vissa verksamhetssektorer och i vissa yrken och överrepresentation i andra. Att förena yrkesliv och familjeliv 17. Medlemsstaterna kommer att anstränga sig att öka tillgången till tjänster för omsorg och vård, där det finns vissa behov som inte är täckta. Att underlätta återinträde i yrkeslivet 18. Medlemsstaterna kommer särskilt att uppmärksamma kvinnor och män som önskar återgå till yrkeslivet efter ett uppehåll och kommer därför att undersöka möjligheterna att gradvis avlägsna hindren för detta återinträde. Att främja funktionshindrade personers inträde i yrkeslivet 19. Medlemsstaterna kommer särskilt att uppmärksamma de svårigheter som funktionshindrade personer kan möta vid inträde i yrkeslivet. 10 AVSNITT 1 INTEGRERING AV JAMSTÄLLDHETSFRÅGOR Kommissionen har påbörjat en jämställdhetspolitik med målsättningen att integrera perspektivet om lika möjligheter i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. Detta engagemang betonades genom antagandet av ett meddelande4 i februari 1996. Vid FN:s fjärde världskonferens3 utarbetades en plan för integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i all verksamhet kräver ett mer vidsynt förhållningssätt när det gäller jämställdhet. En viktig attitydförändring håller på att ske i samband med främjandet av lika möjligheter och utvecklandet av ett jämställdhetsperspektiv inom medlemsstatemas och Europeiska unionens politik och program samt i internationella forum och debatter. Inom unionen har den betydelse och innebörd som givits begreppet integrering av ett jämställdhetsperspektiv varierat i olika sammanhang. De sätt som det tillämpats på har bland annat varit beroende av på vilken nivå utvecklingen av jämställdhetspolitiken befinner sig i de olika medlemsstaterna samt av kunskapsnivå och vilja till förändring hos de berörda aktörerna. Även om framstegen är stora, är vissa hinder och brister uppenbara. För att undanröja hindren krävs ett antal åtgärder. Dessa är bl. a. upplysningsverksamhet, omfattande utbildning för att få fram nödvändig jämställdhetsexpertis, regelbunden konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv och kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas för att garantera kvaliteten på alla lagstiftningsförslag och andra politiska dokument. Box Syftet med integrering av ett jämställdhetsperspektiv är att förbättra kvaliteten på politiska åtgärder och att undvika negativa följder, övervakningen av vilka konsekvenser politiken får ur ett jämställdhetsperspektiv måste utvecklas särskilt inom politik som normalt anses vara könsneutral. 4 KOM(96) 67 slutlig, 21. 2. 1996. 5 FN:s fjärde internationella kvinnokonferens i Beijing i Kina 4-15 september 1995. På europeisk nivå Ar 1997 kompletterades de befintliga strukturerna för främjande av lika möjligheter i Europeiska kommissionens politik och verksamheter, dvs. den kommissionsledamotgrupp som arbetar med jämställdhetsfrågor med den avdelningsövergripande gruppen för jämställdhetsfrågor samt strukturfondemas undergrupp för jämställdhetsfrågor en grupp på bred basis bestående av de tjänstemän som ansvarar för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Strategin för integrering av ett jämställdhetsperspektiv har även antagits i en resolution från Europaparlamentet6 om kommissionens meddelande om att införliva jämställdheten, i september 1997. I meddelandet uppmanar Europaparlamentet som antogs medlemsstaterna att integrera jämställdhetsfrågor i sin lokala, regionala och nationella politik. En vägledning om konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv av kommissionens politik och verksamheter7 har utarbetats. Dessutom har arbetet med första rapporten om verksamheter och åtgärder för att integrera ett jämställdhetsperspektiv pågått under hela 19978. 1 rapporten ges exempel på omfattande verksamheter och mycket viktiga framsteg som gjorts under en kort tidsperiod. Rapporten kommer att offentliggöras 1998. Box Engagemang på högsta nivå är ett viktigt kriterium för att man framgångsrikt skall kunna mobilisera aktörer för integrering av ett jämställdhetsperspektiv, upprätta en klar ansvarsfördelning och använda hjälp- och styrmedel som t. ex. konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv, förfaranden för kontroll av jämställdhetsaspekten och övervakning och utvärdering av framstegen. Integrering av ett jämställdhetsperspektiv är ett övergripande tillvägagångssätt vid särskilda aktiva åtgärder i syfte att utvidga jämställdhetens räckvidd och verkningar. En dubbel strategi krävs för framgång. I takt med att antalet initiativ till integrering av ett jämställdhetsperspektiv ökar inom ett antal organisationer och sektorer och blir mer komplext växer också behovet av praktiska för att förbättra effektiviteten och erhålla effektivare åtgärder, verktyg övervakningen av könsskillnader får en central roll vid bedömningen av den politiska effekten. 6 7 Europaparlamentets utskott för kvinnors rättigheter. Betänkande om kommissionens meddelande Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. Föredragande Angela Kokkola. EP 222. 553 av den 17. 9. 1997. Den grupp tjänsteman som ansvarar för integrering av ett jämställdhetsperspektiv kom pä sitt andra möte den 15 september överens om att vägledningen (Guide to Gender impact assessment) skall vara ett informellt arbetsdokument vid kommissionens avdelningar. KOM(98) 122 slutlig av den 4. 3. 1998. Lägesrapport från kommissionen om uppföljningen av meddelandet Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. -12 Nedan följer vissa specifika exempel på gemenskapspolitik. Strukturfonderna Strukturfonderna är gemenskapens huvudsakliga styrmedel för att uppnå en ekonomisk och social sammanhållning. Efter det att rapporten om lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionen offentliggjordes 1996 har många anbudsförfaranden för projekt och förslag direkt eller indirekt bidragit till att främja lika möjligheter och integrera kvinnor på arbetsmarknaden. Exempel på detta är utvecklingsprojekt för landsbygden9 enligt artikel 8 i Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, pilotprojekt som har påbörjats inom ramen för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket10, pilotprojekt vid regionala utvecklingsfonden och stöd till lokala sysselsättningsinitiativ11 inom ramen för Europeiska socialfonden. Insatser inom ramen för gemenskapens handlingsprogram Urban12 inbegrep åtgärder för att främja lika möjligheter. interregional! samarbete i Europeiska Det viktigaste gemenskapsinitiativet för främjande av lika möjligheter, dvs. Employment- Now (1995-1997)13, fortsätter att uppmuntra inrättat temagrupper mellan projekten. Vertikal och horisontell desegregering kommer att prioriteras högt även under den andra fasen (1997-1999). innovation och man har I bland annat Finland, Irland, Spanien och Portugal har man genomfört analyser för att uppskatta strukturfondemas möjligheter att främja lika möjligheter. Av dessa framgår att inte beaktas tillräckligt vid programplanering och utvärdering av jämställdheten konsekvenserna. Det föreslås att man i framtiden tar lärdom av erfarenheterna och att jämställdhetsåtgärder skall integreras i strukturfondemas program för integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Reformen av strukturfonderna har även tillkännagetts i meddelandet om Agenda 2000u Den bör inbegripa stärkande av de mänskliga resurserna och jämställdhetsaspekten i strukturfondemas alla mål. Ett nytt system med gemenskapsinitiativ planeras. Utbildningspolitik I programmen Sokrates (utbildning) och Ungdom för Europa (ungdomsutbyte utanför skolornas regi) respekteras lika möjligheter for kvinnor och män, som även utgör ett 9 E GT C 284, 27. 9. 1997. 10 E GT C 326, 31. 10. 1996; E GT C 125, 22. 4. 1997; E GT S 43, 1. 3. 1997. 11 E GT C 323, 29. 10. 1996. 12 E GT C 38,10. 2. 1996. 13 E GT C 327, 29. 12. 1990. 14 En förstärkt och utvidgad union. KOM(97) 2000 slutlig. Tillägg 5/97 ~ Bull. Europeiska unionen. 13 särskilt mål inom Leonardo da Vinci-programmet (yrkesutbildning) som även svarar för aktiva åtgärder förutom integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Jämställdhet var en transversal fråga av central betydelse under Europaåret för livslångt lärande (1996). Möjligheterna till aktiva åtgärder betonades i alla dokument om genomförandet. I vitboken Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället betonas vikten av yrkesvägledning och tillgång till utbildning särskilt för kvinnor inom tekniska sektorer. I kommissionens rapport om tillgång fortbildning inom unionen13 analyserades de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit till förmån för kvinnor och särskilt kvinnor som hotas av integreras på arbetslöshet, arbetslösa kvinnor och kvinnor som håller på att arbetsmarknaden. Social dialog I utkastet till Amsterdamfördraget hänvisas det till förstärkande av den roll som arbetsmarknadens parter spelar och stödjande av samordningen och uppföljningen av huvudteman inom sysselsättningspolitiken. Inbegripandet av protokollet om socialpolitik i själva fördraget är ett viktigt framsteg. Konsekvenserna av alla dessa förändringar är mycket viktiga för de europeiska medborgarna. De kommer att bana väg för en bättre jämställdhet. I årsberättelsen för 1996 belystes på vilket sätt arbetsmarknadens parter bidrar till att främja jämställdhet. 1 sitt meddelande16 angående utvecklingen av den sociala dialogen har kommissionen betonat vikten av detta bidrag till socialpolitiken i allmänhet, men också till politiken inom olika sektorer. Protokollet om socialpolitik har tillhandahållit en mall för europeiska avtal som ingåtts av arbetsmarknadens parter om frågor som direkt eller indirekt har anknytning till jämställdhet. I ett antal fall har ingripanden som arbetsmarknadens parter lett till att man i sektorsvisa eller lokala avtal har kunnat skriva in bestämmelser om lika möjligheter eller om att förena arbete och familjeansvar. Hewlett-Packard Ltd i Boblingen i Tyskland är ett exempel på en bra lösning. Företaget har ett system för återintegrering av arbetstagare efter ledighet av familjeskäl, som är mer omfattande är de lagstadgade bestämmelserna om ledighet av familjeskäl. British Gas i Förenade kungariket17 har utarbetat en rad bestämmelser för att hjälpa arbetstagare som har familj att utveckla sina kunskaper och färdigheter och främja sin karriär. Bestämmelserna ingår i ett landsomfattande avtal. 15 KOM(97) 180 slutlig, 30. 4. 1997. 16 KOM(96) 448 slutlig, 18. 9. 1996. 17 Citerade i Equal Opportunités and Collective Bargaining in Europe, vol. 1, Luxemburg. Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 14 Utrikespolitik, utrikeshandel och utvecklingssamarbete Jämställdhetsanalys införlivas i utvecklingsländemas alla planeringsförfaranden. Detta innebär att man övergår från kvinnospecifika åtgärder till att överväga jämställdhetsfrågor inom utvecklingspolitiken och utvecklingsprojekten. När det gäller samarbetet med länder i Afrika, Västindien och Stilla havet, offentliggjorde kommissionen i december 1996 en grönbok om idéer, problem och arbetsmetoder för tidsperioden söm följer Lomé-konventionen efter år 2000. I denna grönbok och det efterföljande meddelandet till rådet i december 199718 påpekas det att jämställdhetsfrågan är av central vikt när det gäller ekonomisk tillväxt, social utveckling och respekterande av mänskliga rättigheter. Lomé-konventionen har sedan 1975 utgjort den viktigaste formen av utvecklingssamarbete mellan Europeiska unionen och 70 stater i Afrika, Västindien och Stilla havet. Vid sidan av utvärderingen i form av en detaljerad lägesrapport, som var ett arbetsdokument för kommissionens personal, om hur rådets resolution från 1995 om integrering av könsrollsfrågor i utvecklingssamarbetet genomfördes 1996-1997, antog kommissionen i juni 1997 ett förslag till rådsförordning om detta. När denna förordning godkänns, kommer den att utgöra en rättslig ram för förvaltandet av gemenskapens ekonomiska stöd och tillhandahållandet av teknisk sakkunskap för främjande av integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utveckiingssamarbetspolitik och åtgärder. I meddelandet Sambandet mellan handelssystemet och de internationellt erkända arbetsnormerna från kommissionen till rådet19 ingår lika möjligheter i de centrala normer som skall stödjas. Box Integrering av ett jämställdhetsperspektiv i medlemsstaterna Ett antal medlemsstater har infört integrering av ett jämställdhetsperspektiv på hög nivå inom beslutsprocessen. I Sverige har arbetsmarknadsministern rätt att granska förslag i syfte att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all politik. I Spanien har styrelsen vid Institute de la Mujer utvidgats för att kunna omfatta ett större antal verksamheter. Samarbete mellan lnstituto de la Mujer och Institut o Nacional de Empleo har lett till att jämställdheten beaktas i utbildningen för tjänstemän som genomför planen för integrerade arbetsförmedlingar. 18 KOM(95) 423 slutlig, 18. 9. 1995. 19 KOM(96) 402/4. -15 I Tyskland har ministeriet för kvinnofrågor utarbetat ett jämställdhetsperspektiv som innebär rätt att granska lagförslag på ett tidigt stadium. I Nederländerna analyseras det vilka konsekvenser som utvalda politiska planer lagförslag från från ministeriet för utbildning, kultur och vetenskap och utrikesministeriet och justitieministeriet får ur ett jämställdhetsperspektiv. I Grekland har generalsekretariatet för jämställdhet omorganiserats för att stärka kontakterna med ministerier, regionala jämställdhetskontor och icke-statliga organisationer. 16- AVSNITT 2 KVINNOR OCH MÄN PÅ ARBETSMARKNADEN Riktlinjerna för sysselsättningspolitiken 1998: ett steg mot förbättrad jämställdhet i Europa ledde till att rådet antog ett nytt kapitel om Sysselsättningssituationen sysselsättning i fördraget. De riktlinjer som kommissionen föreslog utgjorde underlag för diskussionen vid Europeiska rådets extra sysselsättningsmöte i november 1997 i Luxemburg. Rådet godkände genom en resolution riktlinjerna den 15 december 1997. Detta innebar ett väsentligt och viktigt framsteg när det gäller att integrera en jämställdhetsaspekt i sysselsättningspolitiken. Jämställdhet är en av de prioriteringar som bör ingå i den nationella sysselsättningspolitiken. I medlemsstaternas fleråriga program i processen efter mötet i Essen, som var föregångare för den nya sysselsättningsstrategin, har politik för att främja jämställdheten på arbetsmarknaden inte varit särskilt märkbar fram till dags dato. På arbetsmarknaden finns ännu en jämställdhetsklyfta. Arbetslöshetsnivån bland kvinnor i Europeiska unionen är högre än männens (12 % respektive 9 %). (Kvinnors och måns (15-64 år) arbetslöshetsnivå i Europeiska unionen (%), 1996. ) Statistik över inkomststrukturerna i de 15 medlemsstaterna samlades in under 1997 och Eurostat går för närvarande igenom den. De första resultaten av dataanalysen för Spaniens, Frankrikes, Sveriges och Förenade kungarikets del visar att det fortfarande finns en löneskillnad mellan könen, vilket troligtvis är fallet i alla medlemsstater. Den genomsnittliga arbetstiden har förkortats i Europa. Detta gäller särskilt för yrkesarbetande kvinnor. En växande andel kvinnor har deltidsarbete, arbetar under veckoslut eller har morgon- eller kvällsarbete. Även om antalet yrkesarbetande kvinnor och män har ökat, har den sysselsättningstillväxten inte åtföljts av ökning av arbetstiden (arbetsmängd). Ny politik med anknytning till både tillgång och efterfrågan behövs för att desegregera arbetsmarknaden. Verksamheter som främjar desegregeringen på arbetsmarknaden utgörs ofta av enskilda och spridda åtgärder utan programram och någon större effekt. Vissa av dessa frågor behandlas inom initiativet Employment-Now. Prioriteringarna under den andra fasen (1997-1999) inbegriper att man tar itu med vertikal desegregering genom att utbilda kvinnor för ledande befattningar och med horisontell desegregering inom icke traditionella sysselsättningssektorer. Underhåll av datorer är ett exempel på arbete som associeras till tekniskt arbete och har en manlig framtoning. I Paris finns ett utbildningssamfund som understöds av Now och som har utarbetat ett utbildningsprogram för tekniker. Detta program har en strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Denna arbetsgrupp kommer att med utgångspunkt i en studie av åtgärder inom forskning, sträva efter att informera rådgivare inom områdena sysselsättning och vägledning om det stora yrkesutbudet inom ny teknik för både kvinnor och män. -17 109% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 4J P Kvinnors och mäns (15-64 år) arbetslöshetsnivå i Europeiska unionen (%), 1996. • Kvinnor O Män m h n fr IrfMrhl Ii •, ii ii ITFIT 0K FM GR w. S UK GrandToM Kåta: Eurostat Ny arbetsorganisation sysselsättningsriktlinjerna påpekas det att politik I föräldraledighet och deltidsarbete är särskilt viktig för kvinnor och män. som gäller tjänstledighet, Förbättrad sysselsättning för kvinnor har ofta kopplats samman med utvecklingen av deltidsarbete. Denna utveckling innebär både möjligheter och risker. Å ena sidan associeras deltidsarbete mycket ofta till låg yrkesstatus, bristande anställningstrygghet och lägre lön än vad heltidsarbetande har oberoende av deras ställning. Å andra sidan kan utvecklingen av deltidsarbete leda till nya möjligheter, som i många fall gör det möjligt för kvinnor att åter träda in i arbetslivet efter en lång frånvaro. I andra fall kan deltidsarbete vara ett effektivt sätt att förena arbete och familjeliv. (Andelen deltidsarbete av den totala sysselsättningen Island och Norge (%),1996. ) i Europeiska unionen och i I medlemsstater såsom Nederländerna och Belgien uppmuntrar man till flexibilitet genom att försöka säkerställa att de deltidsanställda har alla sociala rättigheter. Kommissionen har behandlat dessa frågor i sin grönbok Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation20 och analyserar för närvarande de berörda parternas reaktioner för att fastställa hur man bäst moderniserar en lagstadgad, avtalsreglerad och politisk ram. Att bryta ner traditionella könsroller är en viktig aspekt inom detta. Samtidigt betonar kommissionen i sitt meddelande Modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen21 vikten av att anpassa den sociala tryggheten så att den stöder och gynnar sysselsättningen, särskilt genom att upprätthålla en balans mellan flexibilitet och säkerhet. Detta är särskilt viktigt för deltidsanställda. I april 1996 gav kommissionen ut ett samrådsdokumentet om flexibilitet, arbetstid och trygghet för arbetstagarna. Dokumentet var inriktat på behovet att befästa principen om icke-diskriminering av arbetstagare som medverkar i nyare, flexibla arbetsformer. Kvinnorna utgör en avsevärd andel av de arbetstagare som har atypiska anställningar. 1 svaren på detta samråd meddelade arbetsmarknadens parter på europeisk nivå (Unice, CEEP och EFS) sin avsikt att inleda förhandlingar om detta och att de i början koncentrerar sig på deltidsarbete. I maj 1997 ingick arbetsmarknadens parter ett avtal om denna aspekt i frågan. I detta ramavtal fastställs det att det är nödvändigt att man slutar diskriminera deltidsanställda och förbättrar deras arbetsvillkor i samband med att utvecklingen av deltidsarbete 20 KOM(97) 128 slutlig, 16. 4. 1997. 21 KOM(97) 102 slutlig, 12. 3. 1997. 18 Andelen deltidsarbete av den totala sysselsättningen i Europeiska unionen och i Island och Norge (%),1996. % 100 90 80 70 60 r • Kvinnor Q Män Kate: Eurostat, Statist* i fokus nr 81997. Arenarfcing: D * LFS 1995, N = 1995, IS « 1995. FIN S UK underlättas. Rådet godkände direktiv 97/8122 i december 1997, som införlivar detta avtal i lagstiftningen. 23 Godkännandet av detta direktiv bekräftar att deltidsarbete ses som allt viktigare på arbetsmarknaden. Detta är av oerhört stor vikt för jämställdheten med tanke på att 83 % av de deltidsanställda är kvinnor. Direktivet syftar till att stödja kvinnors och mäns valmöjligheter när det gäller arbetstid, att till exempel kunna välja deltidsarbete när familjesituationen kräver det eller när pensioneringen närmar sig. Kommissionens samrådsdokument gav också upphov till frågor om tillfälliga och tidsbundna arbetsavtal. Unice, CEEP och EFS har låtit kommissionen förstå att de är redo att förhandla om tidsbundna arbetsavtal som skulle komplettera det tidigare avtalet om deltidsarbete. Box På en dynamisk och expanderande arbetsmarknad uppkommer nya slag av klyftor mellan könen och av könsdiskriminering. Kommissionen kommer att med sina samarbetsparter utgå från åtgärder som redan har vidtagits för att förbättra den avstalsmässiga ställningen och att främja tryggheten inom så kallade atypiska anställningsformer. Det finns risk för att kvinnor alltmer kommer att arbeta i sektorer där de eventuellt är överrepresenterade (sektorer som till exempel hushållstjänster eller personlig vård), vilket sålunda stärker könssegregeringen på arbetsmarknaden. Denna utveckling innebär att det är viktigt att utarbeta en jämställdhetspolitik inom dessa sektorer. Kvinnor i små och medelstora företag I resolutionen om tillväxt och sysselsättning som antogs i Amsterdam i juli 1997 betonade Europeiska rådet att små och medelstora företags potential att skapa arbetstillfällen bör ägnas särskild uppmärksamhet. Det uppstår nya sektorer med stor potential för att skapa arbetstillfällen. I sysselsättningsriktlinjerna för 1998 betonas det att alla eventuella möjligheter till att skapa sysselsättning samt nya tekniker och innovationer måste utnyttjas effektivt. Nya arbetstillfällen uppstår ofta inom tjänste- och vårdsektorn, där kvinnor har de bästa möjligheterna att finna arbete eller att återvända till arbetsmarknaden. Användningen av ny teknik innebär nya möjligheter för kvinnor på till exempel landsbygden. Det är mindre sannolikt att kvinnor startar företag än att män gör det24, och när de gör det brukar företagen vara små. Kvinnor ställs inför en rad problem särskilt när det gäller att 22 Rådets direkUv av den 15. 12. 1997. EGTL 14, 20. 1. 1998, s. 9. 23 Ett utkast till direktiv om att inbegripa Förenade kungariket i tillämpningsområdet kommer att läggas fram 1998. (Rättslig grund: artikel 100. ) -19 •^ * säkra finansieringen. Dessa frågor togs upp i programmet för den tredje europeiska konferensen för hantverksföretag och små företag, som hölls i Milano i november 1997. Det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000) riktade sig uttryckligen till kvinnliga företagare i sin anbudsinfordran. 25 I rapporten 1996 från Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag26 ingår ett kapitel om kvinnor i små och medelstora företag, i vilket kvinnornas roll i små och medelstora företag betonas och man analyserar de specifika svårigheter som kvinnliga företagare ställs inför. De erfarenheter som man har erhållit genom Employment-Now (hälften av projekten rör kvinnors etablering av företag) kommer att hjälpa kommissionen att vidta ytterligare åtgärder inom detta område. Många av medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att klara av dessa problem. I Finland och Sverige understöds kvinnliga företagare med hjälp av särskilda företagarlån. I Portugal tillhandahålls specialstöd, tekniskt bistånd och ett nationellt och internationellt samarbetsnätverk. Utvecklandet av kvinnlig sysselsättningsprocessen och i strukturfondernas nya mål 3. företagsamhet kommer att vara en viktig del i Under 1997 anordnade kommissionen rundabordsdiskussioner27 vid vilka behovet av att förbättra medhjälpande makars situation framkom. I diskussionerna deltog ledamöter från Europaparlamentet, representativa organisationer och experter. De betonade behovet av att utarbeta utbildningsprogram som motsvarar de verkliga behoven och förbättrar representationen av medhjälpande makar. Detta är en viktig del av den allmänna politiska frågan om att grunda små familjeföretag och om övergången från arbetstagare till att som egenföretagare anställa familjemedlemmar. Mot bakgrund av de slutsatser som dragits kommer kommissionen att föreslå ett antal åtgärder. Individualisering av rättigheter Individualisering av rättigheter i samband med social trygghet är eventuellt en viktig fråga när det gäller lika möjligheter. Ingen medlemsstat har ett helt individinriktade sociala trygghetssystem. I alla system hänförs - åtminstone i vissa avseenden - social trygghet och beskattning till den specifika familjesituationen genom så kallade härledda rättigheter. När det till exempel gäller pensioner, är effekten på tilläggspension som beviljas för vuxna som är beroende av annan person för sin försörjning och på pensioner med hushållstillägg avsevärd, särskilt i Belgien och Irland. Alla medlemsstater har efterlevandepensioner och 24 Underlag ull OECD-konferensen Kvinnliga företagare i små och medelstora företag: en viktig tillgång inom innovation och skapande av arbetstillfällen, Paris, 16-18 april 1997. 25 Inbjudan att lämna förslag: Stödåtgärder för hantverksföretag och småföretag, EGT C 117, 15. 4. 1997. 26 Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag, fjärde årsberättelsen, juli 1996. 27 Den första anordnades den 7 februari 1997, den andra den 23-24 juni 1997. -20 pensioner till barn som har mist en av föräldrarna eller båda föräldrarna, förutom Belgien (pension till barn som har mist en av föräldrarna eller båda föräldrarna). Danmark, Finland, Spanien och Sverige har system som inte är individualiserade men som tar mindre hänsyn till de olika familjesituationerna även om det finns efterlevandepensioner. Motsatsen till detta har Frankrike och Belgien där de olika familjesituationerna beaktas i mycket stor utsträckning. 28 i oktober 1997 om Kommissionen har finansierat en undersökning av individualisering av rätten till social trygghet och de potentiella alternativen för att anpassa den sociala tryggheten till förändringar i arbetslivet och i familjestrukturen. Kommissionen har också understött ett seminarium29 individualisering av rättigheter vid vilket medlemsstaternas experter hade möjlighet att undersöka närmare vad en övergång till individualiserade rättigheter kan innebära. Fler åtgärder på området planeras. Att anpassa den sociala tryggheten till de nya behoven kommer att vara ett tema för analys, diskussion och åtgärder i medlemsstaterna, vid de europeiska institutionerna, bland arbetsmarknadens parter, inom den sociala dialogen och vid det europeiska forumet om socialpolitik 1998. 28 DULBEA - individualisering av de sociala rättigheterna och beskattningen samt jämställdhet, ULB, Bryssel, 1997. 29 Individualisering av rättigheter, social trygghet och jämställdhet, kommissionen och universitetet i Nanterre, 9-11 oktober 1997. - 2 1- AVSNITT 3 ATT LEVA OCH ARBETA I EUROPA - OMSORG Förenandet av arbete och familjeliv30 är en fråga som hänger samman med stora sociala förändringar, dvs. förändringar inom arbetsorganisation, demografisk utveckling, omstrukturering av den sociala tryggheten, attityder gentemot socialt och ekonomiskt beroende, fördelning av vård- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män samt tillhandahållande av tjänster mellan offentliga och privata sektorer. Ett program för omsorg har upprättats i Europa och det är mer omfattande än diskussionen om barnomsorg. Det handlar om familjens framtid, vård och omsorg av äldre och sjuka och om männens roll när det gäller omsorg. Följande tendenser finns i hela Europa: • Efterfrågan på barntillsyn för små barn. Andelen treåringar i lekskolor överstiger 90 % i Belgien, Frankrike och Italien. 31 • Uppgifter inom Europeiska unionen ger vid handen att tio procent av hushållen32 består av endast en person. Andelen enpersonshushåll ökar kontinuerligt, vilket medför nya utmaningar för tillhandahållandet av tjänster. • När befolkningen blir äldre uppstår nya behov. Den börda som vården av äldre personer innebär och som huvudsakligen bärs av kvinnor, läggs nu ovanpå deras ansvar för barnomsorg. Av Europeiska gemenskapens hushållsundersökning framgår att 1994 skötte nio procent av de kvinnor som arbetar minst 30 timmar i veckan en familjemedlem efter arbetsdagens slut upp till fyra timmar per dag. 33 Kommissionen har reagerat på detta genom att understödja projekt, utredningar, nätverk, samordna diskussioner och genom att kalla till samråd om dessa omfattande tendenser och förändringar. 34 Inom gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1996-2000) har till exempel ett projekt påbörjats i Siena35 i Italien med hjälp av amministrazione provinciale. Ett omfattande partnerskap bestående av regionala och lokala myndigheter, fackföreningar och icke-statliga organisationer ger sitt stöd till en 30 Ett privat hushåll är ett hushåll med en, två eller flera personer som delar en gemensam bostad. 31 Eurydice, Europeiska kommissionen. 32 Eurostat, Befolkning och sociala förhållanden, nr 5 1996. 33. Eurostat, Statistik i fokus, nr 5 1997. 34 KOM(97) 361 slutlig av den 9. 7. 1997: Befolkningsrapport 1997, KOM(97) 102 slutlig av den 12. 3. 1997: Modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen, KOM(97) 128: Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation. 35 Projektarbetsgruppen, Amministrazione Proviniciale di Siena i Italien. 22 metod för analys av omvårdssektorn och dess bidrag till att förena arbete och familjeansvar. Inom initiativet Employment-Now har man utarbetat program i vilka utbildning och vård och omsorg kombineras. Strukturfonderna har i flera fall tillhandahållit vård och omsorg för att underlätta deltagande i utbildning och återgång till arbetslivet. Rådet anser i sysselsättningsriktlinjerna för 1998 att förenandet av arbete och familjeansvar samt även underlättandet av en återgång till arbetslivet efter en frånvaro (ofta på grund av vård av små barn) är nyckelfrågor när det gäller att öka sysselsättningen i Europa. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla mer vårdmöjligheter. eftersträva att Kommissionens expertgrupper för jämställdhet och sysselsättning och rättigheter som rör lika möjligheter för kvinnor och män kommer att gemensamt granska bestämmelserna om barnomsorg och vård av familjemedlemmar i de femton medlemsstaterna, Island och Norge. De kommer även att analysera vilka konsekvenser tillgången till och bristen på vårdtjänster får för sysselsättningsnivån bland kvinnor. Detta material kommer också att användas vid det möte som de europeiska ministrar som ansvarar för jämställdhetsfrågor håller i Belfast i maj 1998 när Förenade kungariket har ordförandeskapet. Den senaste utvecklingen inom lagstiftningen beskrivs kortfattat nedan. Föräldraledighet Rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 199636 om föräldraledighet föreskriver för både kvinnliga och manliga arbetstagare rätt till föräldraledighet utan lön under minst tre månader med anledning av ett barns födelse eller vid adoption av ett barn tills barnet fyller åtta år. Direktivet som godkändes som en del av protokollet om socialpolitik tillämpades ursprungligen endast i fjorton av de femton medlemsstaterna. Efter överenskommelsen i Amsterdam om att Förenade kungariket skall omfattas av protokollet om socialpolitik godkände rådet den 15 december 1997 ett utkast till direktiv om att föräldraledigheten skall tillämpas även i Förenade kungariket. Direktivet om föräldraledighet är en viktig del i raden av integrerande och kompletterande åtgärder som behövs för att uppnå målet att kunna förena arbete och familjeansvar. Under 1997 granskade kommissionen på nytt undersökningar och åtgärder som hade genomförts i de 15 medlemsstaterna. Av uppgifter som kommissionen har erhållit genom sin egen övervakning under 1997 och från OECD (1995)37 framgår att det man har avsevärda metodologiska problem vid 36 EGT L 145, 19. 6. 1996, s. 4. 37 OECD, Arbetsmarknadssituationen, Paris, juli 199S. - 2 3- beräkningen av andelen kvinnor och män som har utnyttjat rätten till föräldraledighet i medlemsstaterna. Det oaktat framgår det av nuvarande trender att framförallt kvinnor tar föräldraledigt. I Danmark, där det är tradition att ta föräldraledigt, är 90 % av dem som tar föräldraledigt kvinnor38. Graviditet och moderskap Rådets direktiv 92/85 om graviditet och moderskap39 godkändes 1992 enligt artikel 118a och utgör en ram för vidtagande av åtgärder som främjar förbättrad hälsa och säkerhet på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar. Enligt artikel 14. 4 i direktivet skall medlemsstaterna rapportera till kommissionen om det praktiska genomförandet av direktivet inklusive de synpunkter som arbetsmarknadens parter har. På grundval av den information som har erhållits håller kommissionen för närvarande på att utarbeta denna rapport. I enlighet med artikel 3 i direktivet har kommissionen fortsatt att utarbeta ett vägledande dokument om utvärderingen av de kemiska, fysiska och biologiska agenser och industriprocesser som anses medföra hälso- och säkerhetsrisker för dessa arbetstagare. Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor har hjälpt kommissionen med detta och den slutliga texten kommer att utarbetas i samråd med medlemsstaterna under den första hälften av 1998. Barnomsorg 1992. Rapporten I februari 1998 antog kommissionen en rapport om genomförandet av rådets rekommendation om barnomsorg40 att från medlemsstaternas svar på kommissionens frågeformulär hade analyserats under 1997. I rapporten bekräftades att barnomsorg spelar en central roll i hela Europeiska unionen när det gäller att förena arbete och familjeansvar. Rekommendationen har framgångsrikt bidragit till att stimulera omsorgsdebatten. Arbetsplatsens roll vid säkrandet av familjeinriktad politik har blivit aktuell efter det att rekommendationen givits liksom de privata organisationernas roll. Familjedagvårdens (barntillsynens) ställning behandlas mer sällan i medlemsstaternas svar. skrevs efter I sysselsättningsriktlinjerna för 1998 fastställs att lämplig och kvalitativ barnomsorg och vård av familjemedlemmar måste tillhandahållas för att kvinnor och män skall kunna börja yrkesarbeta eller fortsätta att yrkesarbeta. Upprättandet av en ram för många olika politikområden som svarar mot efterfrågan på både barnomsorg och vård av familjemedlemmar, kommer att finnas med på den framtida dagordningen. Kommissionen 38 Meddelande från Ligestillingsradet i Danmark 1997. 39 EGTL 348, 28. 11. 1992, s i. 40 KOM(98) av den 4. 2. 1998. -24 kommer att stödja medlemsstaterna i detta och granska gjorda framsteg under 1998 för att kunna utarbeta riktlinjer för 1999. Andra initiativ Nästan alla medlemsstater har påbörjat ett eller flera initiativ för att utforska eller främja harmoniseringen av arbete och familjeansvar under 1997. 41 Av en översikt över dessa åtgärder framgår att metoderna har varit mycket heterogena. Belgien, Spanien, Portugal och Frankrike har gett stöd till undersökningar om föräldraledighet eller idéer som förenande av arbete och familjeansvar har gett upphov till. Italien och Österrike har försökt att höja medvetenheten genom konferenser eller informationskampanjer för att uppmuntra till diskussion om fördelningen av vård- och omsorgsarbete mellan makar. Ett antal medlemsstater har lagt fram utkast till förslag (Italien) eller ändrat sin lagstiftning för att utvidga tillämpningsområdet (Danmark) eller försäkringsvärdet (Tyskland) för moderskaps- eller föräldraledighet. Arbetsgivare och fackföreningar deltar i utvecklandet av innovativa åtgärder i Irland och Förenade kungariket. I Portugal har man genomfört en förfrågan om situationen bland arbetstagare som också vårdar en äldre person i sitt hem. I Österrike, Nederländerna, Danmark och Finland har man utvidgat pågående kampanjer för att få med män i åtgärder som skall förbättra möjligheterna att förena arbete och familjeansvar eller som utreder hur villiga män är att utnyttja system för ledighet och andra sociala rättigheter. Box Mångfald är utmärkande för det ökande utbudet av barnomsorg i medlemsstaterna. I många medlemsstater innebär mångfald ett antal tjänster som svarar mot föräldrarnas olika arbetsrytm och icke-yrkesarbetande föräldrars behov. I andra medlemsstater har sökandet efter mångfald lett till utarbetande av olika slag av barnomsorg, som svarar mot barns olika behov och deras utveckling i olika åldrar. 41 Utdrag från svaren pä Rådgivande kommitténs frågeformulär 1997. 25 AVSNITT 4 EN JÄMNARE KÖNSFÖRDELNING VID BESLUTSFATTANDE Under de senaste två decennierna har det märkts en tydlig tendens att principen om lika möjligheter aktualiserats även på andra områden än arbetsmarknaden. Mycket viktigt för denna utveckling har varit erkännandet av att kvinnornas underrepresentation vid beslutsfattande utgör ett nästan oöverstigligt hinder för en demokratisk utveckling i Europeiska unionen, dess sammanhållning och dess globala konkurrenskraft. Kvinnor är i hög grad underrepresenterade på beslutsfattande poster även inom politiken. Situationen har förbättrats avsevärt efter de senaste valen (1997) i flera av Europeiska unionens medlemsstater, men klyftan är fortfarande påtaglig. De olika strategierna för att få in ett stort antal kvinnor på beslutsfattande poster beskrevs i årsberättelsen för 1996. Kvinnornas synliga och strategiska närvaro i offentligheten och politiken är en förutsättning för att de skall avancera och nå beslutsfattande poster inom andra områden. Kvinnornas andel i nationella parlament i Europeiska unionen steg totalt med 2,3 procentenheter mellan referensdatumen 1996 och 1997 (från 14,8 % till 17,1 %). i nationella Kvinnorepresentationen nationalförsamlingar. Mellan 1996 och 1997 steg andelen kvinnor på regeringsposter med 2,5 procentenheter (från 16,8 % till 19,3 %). i regeringarna är ofta större än andelen Kvinnornas deltagande på den regionala nivån är mycket högre än på den nationella nivån. Ar 1997 utgjorde kvinnorna 23,2 % inom regionalförvaltningarna. Mellan 1996 och 1997 steg andelen från 25,1 % till 26,6 % i de regionala parlamenten. (Andelen kvinnor i nationella parlamentariska församlingar i EU:s medlemsstater, Europaparlamentet och Island, Norge och Liechtenstein (%) 1996 och 1997). Bo» De senaste valen har resulterat i ett större antal kvinnor i den politiska beslutsprocessen. Av en Eurobarometerundersökning42 framgår det att allt fler européer kan tänka sig att kvinnor uppnår befattningar med politiskt ansvar. Trots denna trend är andelen kvinnor på regeringsposter fortfarande proportionellt större än i församlingar som valts genom direkta val. Kvinnorna klarar sig också bättre när valen är proportionella. Det positiva värde som kvinnor på valda poster tillför har ännu inte erkänts till fullo. 42 Européennes, Européens: A chances égales? Eurobarometer 44. 3, opinionsundersökning i mars- april 1996. Rapport 1996. - 2 6- Andelen kvinnor i nationella parlamentariska församlingar i EU:s medlemsstater, Europaparlamentet och Island, Norge och Liechtenstein (%) 1996 och 1997. • 1996 ID 1997 Kala: Uppgifter för 1996 frän de europeiska experternas nätverk för beslutsfattande. Uppgifterna för 1997 frän Frauenccmputerzentrurn i Berfn. Anm. : 'förutom fyra ledamöter som valts på Grönland och Färöarna. ** i parlamentet ingår 15 suppleanter för ministrarna. EU15 I rådets rekommendation om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen43 fastställs behovet av integrerade åtgärder som är inriktade på ojämn könsfördelning i Europeiska unionen. Rekommendationen kompletterar de initiativ som har vidtagits på internationell och nationell nivå. inom beslutsprocessen I rekommendationen uppmanas medlemsstaterna att utarbeta en integrerad strategi för att främja en balanserad fördelning av kvinnor och män vid beslutsfattande myndigheter. Under 1999 kommer kommissionen att förbereda en första rapport om genomförandet av rådets rekommendation från 1996 under treårsperioden efter dess antagande. Europaparlamentets utskott för kvinnors rättigheter har skrivit två viktiga rapporter om kvinnor i beslutsfattande ställning. I den första rapporten44 framlades en klar analys av hindren inom beslutsprocessen samt föreslogs specifika åtgärder, som bidrar till att öka både kvantiteten och kvaliteten på representationen av kvinnor i beslutsprocessen. 1 den andra rapporten43 efterlystes en integrerad strategi för att förbättra representationen av kvinnor i beslutsprocessen. Regionkommittén46 betonade vikten av förskjutningen i den allmänna diskussionen om kvinnor i beslutsprocessen och drog slutsatsen att stödet för en balanserad fördelning av kvinnor och män ökar när medlemsstaterna utser representanter i kommittén. Kommissionen tillhandahöll för sin del medlemsstaterna och andra berörda parter ett praktiskt verktyg för att främja en bättre balans mellan könen. I handledningen Skapandet av en balans mellan könen i den politiska beslutsprocessen47 som publicerades 1997 ges lösningar för hur den politiska viljan kan omsättas i praktiken mot bakgrund av större befogenheter för kvinnor genom att man föreslår konkreta strategier och politiska lösningar. I handledningen ges särskilda rekommendationer till regeringar, politiska partier och kvinnoorganisationer för att öka antalet kvinnor i den politiska beslutsprocessen. Kommissionen har även understött forskning kring kvinnors medverkan på områden som inte nödvändigtvis hör till det politiska området, dvs. hälsa, lagstiftning, ekonomi och utbildning. 48 Därutöver har kommissionen genomfört en omfattande undersökning för att 43 EGTL319, 10. 12. 1996, s. 11. 44 Utskottet för kvinnors rättigheter föredragen av Jessica Larive, EP 205. 666/slutl. , 1994. 43 Utskottet för kvinnors rättigheter föredragen av Irene Crepaz, EP 214. 950/slutl. , 1996. 46 Resolution oin utnämning av ledamöterna i Regionkommittén vad gäller lika möjligheter, Regionkommittén 237/97. 47 Kommissionens generaldirektorat för arbetsmarknad, sysselsättning och socialpolitik, 1996. 48 Jämställdhet, befogenheter och förändringar inom hälso- och sjukvårdsinstitutioner i Europeiska unionen, GD V vid Europeiska kommissionen; Kvinnor i beslutsprocessen i Europeiska unionens rättssystem, CESEP; Kvinnor vid i Europeiska unionen, ekonomiska Wissenschaftszentrum Berlin; Kvinnor i beslutsprocessen inom utbildning, katolska universitetet i Louvain. institutioner - 2 7- kartlägga och analysera forskningen om kvinnor inom politiskt, ekonomiskt och socialt beslutsfattande i Europeiska unionens 15 medlemsstater, i Norge och vid Europeiska unionens institutioner. 49 Resultaten av dessa empiriskt inriktade studier har utgivit underlag för genomförandet av de politiska åtaganden Europeiska unionens medlemsstater åtog sig i handlingsprogrammet från Beijing, rådets rekommendation och Romstadgan 1996 till effektiva strategier som främjar en bättre balans mellan könen. Kommissionen har dessutom inlett ett tredje handlingsprogram för lika möjligheter för kvinnor och män bland sina egna anställda (1997-2000). 50 I programmet fastställs en integrerad strategi för att uppnå en jämnare fördelning mellan kvinnor och män på de olika nivåerna inom institutionen och för att utveckla en könsmedveten arbetskultur. Denna strategi närmar sig integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all personalpolitik från två håll och leder till aktiva åtgärder när det gäller rekrytering och utnämning av kvinnor till beslutsfattande poster. Programmet syftar också till att förbättra möjligheterna till att förena arbete och familjeansvar. Organ som ansvarar för jämställdheten i medlemsstaterna har aktivt understött ett bredare urval av åtgärder för att uppmuntra och utveckla en mer betydande roll för kvinnor i beslutsprocessen. Sociala samarbetsorganisationer och icke-statliga organisationer har också bidragit till en bättre balans mellan könen. Konferenser om och studier i ämnet genomfördes under 1997 av den europeiska organisationen för hantverkssektorn samt för små och medelstora företag (UEAPME), Europeiska fackliga samarbetsorganisationen (EFS) och den europeiska sammanslutningen för företagsledare CEC (Confédération européenne des cadres) samt kvinnoorganisationer i Spanien och Nederländerna. Handlingsprogrammet på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män51 (1996-2000) har stött ett antal initiativ 1997 som är relevanta för främjandet av en balanserad könsfördelning i beslutsprocessen. Nedan följer exempel på detta52: • Den belgiska senaten har inlett ett samarbetsprojekt med kommittéerna för lika möjligheter i nationella parlament och Europaparlamentets utskott för kvinnors rättigheter. En konferens hölls i maj 1997 i den belgiska senaten. År 1998 kommer nationalförsamlingen i Portugal att leda verksamheterna inom detta projekt. De europeiska kommunernas och regionernas råd (CEMR) har planer på att utvidga det europeiska nätverket av lokalt och regionalt valda kvinnliga representanter till att omfatta även andra. I detta projekt försöker man förbättra spridningen av information 49 J. Lovenduski, universitetet i Southamton. 50 Tredje handlingsprogranunet för lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska kommissionen 1997-2000. SEK(97) 536/3. 51 KOM(95)381 slutlig, 19. 7. 1995. Rådets beslut av den 22. 12. 1995, EGTL 335, 30. 12. 1995, s. 37. 52 Se förteckningen över projekten 1997, gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1996-2000), GD V vid Europeiska kommissionen. 28 om lika möjligheter till olika grupper i samhället, öka lokalt och regionalt valda kvinnors och mäns deltagande i möten och genomföra undersökningar om beslutsprocessen inom lokal politik. • Frauencomputerzentrum i Berlin har upprättat en europeisk databas om kvinnor och beslutsfattande. Databasen innehåller värdefull basdata för ytterligare forskning, undersökningar, utbildningsmetoder samt för utvecklande av politiska strategier för att främja kvinnors medverkan i beslutsprocessen. • Kvinnornas nationella råd {National Women's Council) i Irland har också samlat in data om kvinnor och beslutsfattande i alla sektorer för att kunna upprätta strategier för jämn fördelning mellan könen i beslutsprocessen. Ett särskilt mål var att särskilja utbildningsbehov för att uppmuntra kvinnor till aktivt deltagande. 29- AVSNITT 5 JÄMSTÄLLDHET- FRAMSTEG 1997 Lagstadgade och rättsligt bindande rättigheter är den grund på vilken likabehandling vilar. År 1997 inriktades uppmärksamheten på diskussioner mellan regeringarna och på Amsterdamfördraget, som innebär nya ansvarsområden och möjligheter för de europeiska institutionerna att främja lika möjligheter för kvinnor och män och att bekämpa diskriminering. Lika lön Ett tema är lika lön, som är en hörnsten för lika möjligheter för kvinnor och män. Den vägledning som kommissionen antog om lika lön för lika arbete för kvinnor och män i arbetslivet,53 diskuterades för sysselsättning och i Europaparlamentets utskott socialfrågor. Betänkandet godkändes den 11 juni 199754. 1 betänkandet betonas införande och genomförande av system för arbetsvärdering och arbetsklassiftcering. Dessa bedöms vara nödvändiga för att undanröja könsdiskriminering liksom orättvisa lönefaktorer. Upplysningsverksamhet och informationskampanjer nämns också som viktiga steg i processen att minska de nuvarande löneskillnaderna. Bevisbörda Anpassandet av reglerna om bevisbörda vid könsdiskriminering har länge varit en angelägen fråga för kommissionen, som redan 1988 lade fram ett förslag till direktiv. 53 I juli 1996 överlämnade kommissionen ett utkast till direktiv56 till rådet. Det presenterades för Europaparlamentet, som avgav ett yttrande om det57 vid första behandlingen. Ett nytt förslag lades fram till rådet och behandlades i en gemensam ståndpunkt av den 27 juni 1997. Efter Europaparlamentets yttrande vid den andra behandlingen överlämnade kommissionen ett ändrat förslag till direktiv. Rådet godkände direktiv 97/8058 den 15 december 1997. 53 KOM(96) 336 slutlig, 17. 7. 1996. 54 Europaparlamentets utskott för sysselsättning och socialfrågor. Betänkande om vägledning för tillämpning av lika lön för lika arbete för kvinnor och män i arbetslivet. EP 220. 249 godkänt den 11. 6. 1997. 55 EGT C 176, 5. 7. 1988. 56 Rapport 1996, s. 102. 57 10. 4. 1997. 58 EGT L 14, 20. 1. 1998, s. 6. Den antagna texten uppfyller det eftersträvade huvudsakliga syftet att anpassa reglerna om bevisbörda till förmån för klaganden. 30- Sociala trygghetssystem När det gäller den sociala tryggheten, har kommissionen inriktat sig på att utvidga förmånerna som gynnar jämställdhet i sociala trygghetssystem till att särskilt omfatta egenföretagare efter den dom som Europeiska gemenskapernas domstol avgav i fallet Barber59. Den 20 december 1996 godkände rådet ett nytt direktiv60 om ändring av direktiv 86/378/EEG. Kommissionen granskar också ett nytt utkast till direktiv 96/97 för att överbrygga klyftan i den nuvarande gemenskapslagstiftningen när det gäller likabehandling av kvinnor och män. Detta förslag bör behandla viktiga frågor såsom pensionsålder, förmåner för efterlevande samt familjeförmåner, vilka inte omfattas av det nuvarande direktivet61. Aktiva åtgärder: målen Kalanke och Marschall Efter målet Kalanke föreslog kommissionen att direktiv 76/207/EEG om likabehandling62 skulle ändras. Den 17 april 1997 beslutade rådet att senarelägga diskussionen om denna fråga då de flesta medlemsstater ansåg att det inte var nödvändigt att ändra direktivet. Eftersom domen laga kraft, ville medlemsstaterna ånyo se över sina ställningstaganden mot bakgrund av resultatet från regeringskonferensen. ifrågasatte direktivets i Kalanke-målet inte I mål C 409/95 Europeiska (Marschall/delstaten Nordrhein-Westfalen) gemenskapernas domstol63 att en nationell lag som prioriterar kvinnor vid befordran inom den offentliga sektorn, i fall där det finns kvinnliga och manliga sökande som är lika kvalificerade för tjänsten i fråga, inte strider mot gemenskapens lagstiftning under förutsättning att vissa villkor uppfylls och utnämning av manliga sökande inte har undantagits från början. ansåg Domen från EG-domstolen bekräftar att tillvägagångssätt som grundar sig på aktiva åtgärder är lagenliga när de tillåter en viss flexibilitet, som inte är automatisk, vid genomförandet av dem. Artikel 141. 4 i det nya Amsterdamfördraget kommer inte att förändra detta när det träder i kraft. Europaparlamentet utreder för närvarande vilka konsekvenser detta fall får för kommissionens förslag till ändring av direktiv 76/207. 59 Mål C262/88 Barber mot GRE av den 17. 5. 1990. (1990) REG 1889. 60 EGTL46,17. 2. 1997, s. 20. 61 Direktiv 86/378/EEG, och 96/97/EG när det gäller egenföretagare och 79/7. 62 Mål C-450/95 Kalanke mot Freie Hansestadt Bremen [1995] REG-I3051, KOM(96) 88 slutlig, 27. 3. 1996, s. 93. 63 Mål C-409/95 Marschall mot delstaten Nordrhein-Westfalen [1997] REG av den 11. 11. 1997. 31 Sexuella trakasserier på arbetsplatsen Att skydda kvinnors och mäns värdighet på arbetsplatsen är av mycket stor vikt. Kommissionen har redan inlett forskning, informationskampanjer och gett ut riktlinjer tillsammans med arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadens parter har enats om att sexuella trakasserier är ett omfattande problem, men de slöt inget avtal om detta under 1997. Kommissionen utvärderar därför resultaten av undersökningar som har genomförts under 1997 för att kunna fastställa hur man på bästa sätt kan lösa denna fråga på europeisk nivå. Box Tolkningen av Amsterdamfördraget och dess konsekvenser för att stärka lika tillgång till social trygghet och upprätthållande och antagande av aktiva åtgärder undersöks. i om aktiva nationell åtgärder Bestämmelser i gemenskapslagstiftningen måste också tas till förnyat övervägande efter den dom som Europeiska gemenskapernas domstol avgav i Marschall-målet. Kommissionen måste undersöka vilka nya möjligheter det finns att garantera att likabehandling inte endast innebär skapande av lika möjligheter för enskilda individer av olika kön utan också vidtagande av åtgärder som minskar de strukturella skillnaderna mellan kvinnor och män i arbetslivet i allmänhet. lagstiftning och Människohandel Respekt för kvinnors mänskliga rättigheter har erkänts som en integrerad del av de mänskliga rättigheterna. Kvinnans mänskliga rättigheter inbegriper rätten att utan tvång, diskriminering och våld ha kontroll över och själv kunna fatta beslut om frågor som gäller hennes sexualitet, i kommissionens meddelande från 1996, som behandlar ett slags brott mot kvinnans mänskliga rättigheter, dvs. kvinnohandel. 64 En av inspirationskällorna till kommissionens meddelande om kampen mot turism där barn utnyttjas sexuellt65 är den vikt som i fördragen läggs på att demokratiska principer tillämpas och de mänskliga rättigheterna respekteras. inklusive reproduktiv och sexuell hälsa. Detta bekräftas Under hela 1996 och 1997 har kommissionen, Europaparlamentet66 medlemsstaterna och berörda icke-statliga organisationer67 på ett rätt kraftfullt sätt uttryckt avsmak för brott 64 KOM(96)567, 20. 11. 1996. Se även deklarationen från ministerseminariet i Haag om europeiska riktlinjer för effektiva åtgärder för att förebygga och bekämpa kviimohandel som syftar till sexuellt utnyttjande, ministerkonferens under Europeiska unionens ordförandeskap, 24-26 april 1997 i Haag. 65 EGT C 3,7. 1. 1997,s. 2. 66 Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor: Betänkande om människohandel av den 14. 12. 1995. 32- mot kvinnors och baras (både flickor och pojkar) rättigheter och människovärdighet i Europeiska unionen samt de förkrossande följder som brotten har för offren i och utanför Europeiska unionen. Kommissionen har föreslagit ett integrerat och tvärvetenskapligt tillvägagångssätt för att bekämpa människohandeln, och den har understött samarbete mellan de rättstillämpande myndigheterna inom ramen för medlemsstaternas initiativ till gemensamma åtgärder. 68 Rådet (rättsliga och inrikes frågor) har nu utvidgat mandatet för den europeiska narkotikaenheten till att omfatta människohandel. I syfte att bekämpa brott mot kvinnans mänskliga rättigheter inleddes ett nytt program med namnet Stop69 (Stop the Trafficking of Persons) för att under tidsperioden 1996- 200070 utarbeta initiativ som bekämpar människohandel, sexuellt utnyttjande av minderåriga och användandet av olika former av telekommunikation för sådana brottsliga ändamål. 71 Att initiativ av detta slag prioriteras bekräftades genom initiativet Daphne72, som arbetsgruppen för rättsliga och inrikes frågor vid kommissionens generalsekretariat inledde och bistås frivilligorganisationer i arbetet att förhindra våld mot kvinnor, ungdomar och barn, och särskilt i kampen mot sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande. Ungeför 46 Daphne- projekt har valts ut för ett handlingsprogram. 1997. Genom organisationer icke-statliga initiativet 67 Uttalande vid de europeiska icke-statliga organisationernas konferens om kvinnohandel, 5-7 april 1997 i Noordwijkerhout. 68 Andra stycket i artikel K3. 2 i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen. 69 EGTCL322, 12. 12. 1996. 70 Inleddes 1997. 71 Gemensam åtgärd av den 29. 11. 1996. EGT L 322,12. 12. 1996, s. 7. 72 Initiativet Daphne. EGT C 136,1. 5. 1997, s. 14. 33 AVSNITT 6 UPPFÖLJNING AV HANDLINGSPROGRAMMET FRÅN BEIJINGKONFERENSEN FN. s fjärde internationella kvinnokonferens73 var en händelse av mycket stor betydelse. Vid konferensen enades man om att kvinnofrågor är globala och universella och att jämställdhet är väsentligt för alla människor vid uppbyggandet av ett rättvist och demokratiskt samhälle för 2000-talet. Det handlingsprogram som blev en följd av konferensen och förberedelserna inför den utgör både en ram och en dagordning för åtgärder inom de problemområden som är en angelägen fråga för kvinnor i hela världen. Vikten av den politiska viljan och uppfyllandet av de åtaganden som gjordes vid den fjärde internationella kvinnokonferensen i Beijing var meddelanden av central betydelse, som Europeiska unionen framförde 1997 i New York till kommissionen för kvinnors ställning. 74 Många företrädare för kvinnors globala nätverk och kvinnoorganisationer åkte också till New York för att föra en dialog med regeringsföreträdare och internationella organisationer om hur handlingsprogrammet skall följas upp och verkningarna av konferensen i Beijing kan förlängas. Effekten av en världsomspännande demonstration av denna omfattning kan inte mätas under loppet av ett enda år. Konferensens genomslagskraft kan också tillskrivas det faktum att ett stort intresse för jämställdhetsfrågor uppkom vid samma tidpunkt i ett stort antal länder och särskilt i Europeiska unionens medlemsstater. Konferensen har påskyndat reformprocessen och bidragit till en bättre samordning av åtgärder och interventioner. Under 1998 kommer kommissionen att fortsätta att övervaka genomförandet av handlingsplanen från Beijing och att underlätta den pågående dialogen mellan medlemsstaterna om genomförandet. En uppföljning i hela Europa av framsteg som gjorts sedan 1995 kommer att stödjas under 1998. 73 FN:s fjärde internationella kvinnokonferens i Beijing i Kina 4-15 september 1995. 74 Yttrande som Ina Brouwer, chef för Nederländernas delegation vid det 41:a sammanträde som Förenta Nationernas kommission för kvinnors ställning höll i New York den 10 mars 1997, avgav på Europeiska unionens vägnar. -34 Medlemsstaternas reaktioner på Beijing Medlemsstaterna har i de första uppföljningsrapporterna ställt upp planer för hur de mål som fastställdes i Beijing skall uppfyllas. Dessa rapporter gavs ut under 1996 och spreds under 1997. I många av de nationella rapporterna lägger man snarare fram planer än konkreta resultat. Varje medlemsstat måste överbrygga klyftan mellan mål som skall uppnås och konkreta projekt och program som inletts för att uppnå dem. temat publicerat utbildning har Spanien Medlemsstaterna har utarbetat åtgärder och planer i enlighet med de olika rubrikerna i handlingsprogrammet. Under en utbildningshandbok som beaktar jämställdhet. På en annan nivå har Luxemburg utarbetat en handbok om att avlägsna alla former av diskriminering av kvinnor. Under temat hälsoåtgärder har både Norge och som beaktar jämställdhetsaspekten på hälsoområdet och i information om hälsa. Under temat våld mot kvinnor har Tyskland, Grekland och Belgien tagit initiativ till och understött nya utvecklingar. I Tyskland har man utarbetat utbildningsmaterial för personal på kvinnojourer, i Grekland har man forskat kring sexuellt utnyttjande och i Belgien på området specialiserade polisenheter. Varje medlemsstat har understött åtgärder inom det strategiska området kvinnor och ekonomi. I Portugal har man utvecklat ett särskilt organ för övervakning och förebyggande av direkt och indirekt diskriminering. Främjandet av en ny jämställdhetskultur bland arbetsmarknadens parter är av särskilt intresse. ställt upp planer Irland Luxemburgs ordförandeskap I december 1997 anordnades under Luxemburgs ordförandeskap en diskussion om uppföljningen av Beijing. I diskussionen beaktades följande tre aspekter: • Införandet av ett jämställdhetsperspektiv i medlemsstaternas nationella politik. • De bästa lösningarna avseende aktiva åtgärder i medlemsstaterna. • Åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna för att bekämpa våld mot kvinnor. I sina slutsatser har rådet noterat att efter ett antal deklarationer om sina avsikter har medlemsstaterna nu vidtagit konkreta åtgärder. Rådet noterade att stora ansträngningar har gjorts inom de flesta teman i det handlingsprogram som fastställts av FN. Rådet har observerat att medlemsstaterna betonar den viktiga roll som icke-statliga organisationer spelar vid främjandet av kvinnors rättigheter på medlemsstatsnivå samt på internationell nivå. Icke-statliga organisationers stöd FN:s byråer och internationella icke-statliga organisationer har bland annat utvecklat ett antal nya system för att kunna bedöma hur uppfyllandet av målen i handlingsprogrammet framskrider. 75 Dessa system föreslår enkla och enhetliga indikatorer för framsteg när det 75 Se FN:s utvecklingsprograms rapport om mänsklig utveckling (1996), Oxford University Press, Social Watch 1997, lnstituto del Tercer Mundo, Montevideo, 1997. 35 gäller att minska könsskillnader eller att främja givandet av större befogenheter till kvinnor på olika nivåer inom ekonomisk och social utveckling. De icke-statliga organisationernas forum som hölls i Huairou utanför Beijing samtidigt som FN:s konferens var en av de största sammankomsterna med icke-statliga kvinnoorganisationer som någonsin har ägt rum. Den stärkte förbindelserna mellan icke statliga organisationer i hela världen och ökade deras bidrag till förändringar genom dialoger med regeringar. På regional och internationell nivå har europeiska icke-statliga kvinnoorganisationer varit med och organiserat övervakningen och uppföljningen av Beijings globala handlingsprogram. Under 1997 har flera icke-statliga organisationer inom utvecklingsarbetet undersökt integrering av ett jämställdhetsperspektiv i europeiska och nationella regeringars utvecklingssamarbete, handel och yttre förbindelser. Box Den fjärde världskonferensen sammanförde ett stort antal deltagare: företrädare för stater som geografiskt sett ligger långt från varandra och även vad gäller den ekonomiska och politiska utvecklingen, företrädare för icke-statliga organisationer av alla storlekar och slag, internationella organisationer samt medier. Detta utbyte ansikte mot ansikte var av särskilt stor vikt. lokala sammanslutningar och Denna rapport finns att få på Europeiska unionens elva officiella språk. Till dessa språkversioner bifogas en fullständig version på franska, engelska eller tyska. Rapporten kan beställas från försäljningsstället i Ert land (se adresserna på det bakre omslaget). 36- ISSN 1024-4506 KOM(98) 302 slutlig DOKUMENT SV 05 06 04 17 Katalognummer : CB-CO-98-302-SV-C ISBN 92-78-35961-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 33t


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1507/98 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA an die Kommission. Informationsgesellschaft und wirtschaftlicher und sozialer Zusammenhalt

eurovoc_concepts:
Structural Funds
economic and social cohesion
enlargement of the Union
information
information policy
less-favoured region
regional policy
structural policy

formats: html pdf print

text: C 31/46 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 5. 2. 1999 w(cid:252)rde, und allgemein eine Informationsgesellschaft der zwei Geschwindigkeiten entsteht. In diesem Sinne (cid:228)u(cid:223)erte sich auch der Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Regionalpolitik des Europ(cid:228)ischen Parlaments in seinem Bericht A4-0399/97. Kann die Kommission mitteilen, in welcher Weise dieses Erfordernis in den von den Mitgliedern der Kommission am 18. M(cid:228)rz d. J. gebilligten endg(cid:252)ltigen Vorschl(cid:228)gen der Kommission f(cid:252)r die Reform der Strukturfonds f(cid:252)r den neuen Zeitraum 2000-2006 ber(cid:252)cksichtigt wurde, und zwar insbesondere was die kleinen und mittleren Unternehmen und allgemein die benachteiligten Regionen (l(cid:228)ndliche Gebiete, Insel- und Randregionen) anbelangt? (1999/C 31/060) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1506/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (13. Mai 1998) Betrifft: Informationsgesellschaft und wirtschaftlicher und sozialer Zusammenhalt Aus der Mitteilung der Kommission (cid:132)Koh(cid:228)sion und Informationsgesellschaft(cid:147) (KOM(97) 7 endg. vom 22. 1. 1997) geht hervor (S. 17), da(cid:223) die weniger entwickelten Regionen teilweise gro(cid:223)e Schwierigkeiten haben, Zugang zu den M(cid:246)glichkeiten der Informationsgesellschaft zu erhalten und diese zu nutzen. Gleichzeitig kann durch eine gute Telekommunikationsinfrastruktur der physische Transport von Personen und Waren verhindert oder eingeschr(cid:228)nkt werden, was geringere Belastungen f(cid:252)r die Umwelt, eine geringere Inanspruchnahme der Energieressourcen und die Einsparung der daf(cid:252)r erforderlichen Mittel bedeuten w(cid:252)rde. Kann die Kommission mitteilen, ob dieser Aspekt im Rahmen der von den Mitgliedern der Kommission am 18. M(cid:228)rz d. J. gebilligten endg(cid:252)ltigen Vorschl(cid:228)gen der Kommission f(cid:252)r die Reform der Strukturfonds f(cid:252)r den neuen Zeitraum 2000-2006 ber(cid:252)cksichtigt wurde? (1999/C 31/061) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1507/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (13. Mai 1998) Betrifft: Informationsgesellschaft und wirtschaftlicher und sozialer Zusammenhalt Der Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Regionalpolitik des Europ(cid:228)ischen Parlaments (Bericht A4-0399/97 vom 9. 12. 1997) hatte die Kommission aufgefordert, die spezifischen Notwendigkeiten der weniger entwickelten Regionen sowie die Notwendigkeiten der Koh(cid:228)sion der gegenw(cid:228)rtigen Mitgliedstaaten im Hinblick auf die Bew(cid:228)ltigung der sich aus der Erweiterung ergebenden Herausforderungen hinsichtlich der Entwicklung ihrer Politik auf dem Gebiet der Informationsgesellschaft geb(cid:252)hrend zu ber(cid:252)cksichtigen. Kann die Kommission mitteilen, inwieweit diese Forderung im Rahmen der von den Mitgliedern der Kommission am 18. M(cid:228)rz d. J. gebilligten endg(cid:252)ltigen Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r die Reform der Strukturfonds f(cid:252)r den neuen Programmplanungszeitraum 2000-2006 ber(cid:252)cksichtigt wurde? Gemeinsame Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1499/98, E-1503/98, E-1506/98 und E-1507/98 (13. Juli 1998) Im neuen Verordnungsvorschlag der Kommission mit allgemeinen Bestimmungen f(cid:252)r die Strukturfonds (1) ist die technische Innovation und insbesondere die Verbreitung von Informations- und Kommunikationstechnolo- gien als eines der Ziele genannt, die mit den Interventionen der Strukturfonds erreicht werden sollen. In Artikel 2 Absatz 2 des Vorschlags f(cid:252)r eine Verordnung (EG) des Rates (cid:252)ber den Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung (EFRE) wird die Entwicklung der Informationsgesellschaft besonders hervorgehoben. Der Bedeu- tung dieses Bereichs wird dadurch Rechnung getragen, da(cid:223) Investitionen in die Telekommunikation geplant sind, und Beihilfen f(cid:252)r Unternehmensdienste und die technologische Entwicklung im Hinblick auf die Einf(cid:252)hrung neuer Technologien und innovativer Ma(cid:223)nahmen in den Unternehmen gew(cid:228)hrt werden. Mit den Leitlinien, die die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 9 Absatz 4 des Kommissionsvorschlags f(cid:252)r eine Verordnung des Rates mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds nach Inkrafttreten dieser Verord- nung festlegen will, soll im einzelnen bestimmt werden, wie die Informationsgesellschaft in die Interventionen der Fonds einbezogen wird


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1458/98 del Roberta ANGELILLI a la Comisión. Urbanización de Tormarancia y Parque de la Appia Antigua

eurovoc_concepts:
Italy
archaeology
cultural heritage
environmental impact
environmental protection
heritage protection
industrial project
town-planning scheme

text: C 402/136 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 22. 12. 98 (98/C 402/180) PREGUNTA ESCRITA E-1458/98 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisi(cid:243)n (13 de mayo de 1998) Asunto: Urbanizaci(cid:243)n de Tormarancia y Parque de la Appia Antigua En la zona romana de Tormarancia, que comprende la zona del Parque de la Appia Antigua, reconocida como una de las Æreas de mayor interØs desde el punto de vista arqueol(cid:243)gico y medioambiental, un antiguo plan de ordenaci(cid:243)n que data de 1965 preve(cid:237)a la construcci(cid:243)n de un megabarrio para unas 16. 000 a 22. 000 personas. La actual administraci(cid:243)n municipal de Roma ha autorizado la construcci(cid:243)n de 1. 500. 000 metros cœbicos de edificios en las inmediaciones mismas de dicho parque arqueol(cid:243)gico, decisi(cid:243)n que ha provocado la protesta unÆnime de los residentes (incluso a travØs de la recogida de miles de firmas) y de las asociaciones de protecci(cid:243)n del medio ambiente. La urbanizaci(cid:243)n de Tormarancia no s(cid:243)lo perjudica el patrimonio arqueol(cid:243)gico y natural, sino que podr(cid:237)a colapsar la ya precaria movilidad de los barrios vecinos y entraæar un autØntico desierto perifØrico, en un distrito que cuenta con uno de los mayores bloques de edificios sin vender. Contra el «avance progresivo del cemento» se han pronunciado la Delegaci(cid:243)n Ministerial de Bienes Arquitect(cid:243)nicos, la Comisi(cid:243)n Pontificia de Arte Religioso, el Departamento de Ciencias de la Tierra de la Universidad La Sapienza, el Instituto Nacional de Geof(cid:237)sica, el Consejo Nacional de Investigaciones, todos los institutos extranjeros de Roma y la Academia dei Lincei. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que la urbanizaci(cid:243)n prevista es contraria a la Directiva 85/337/CEE (1) sobre la 1. evaluaci(cid:243)n de las repercusiones sobre el medio ambiente y sobre la consulta de los ciudadanos? ¿No la considera contraria a los pronunciamientos de la Uni(cid:243)n relativos a la protecci(cid:243)n de los bienes 2. arqueol(cid:243)gicos, en particular al Anexo III de la Directiva 97/11/CE (2)? ¿No considera la Comisi(cid:243)n oportuno intervenir ante las autoridades italianas para pedir la suspensi(cid:243)n de la 3. urbanizaci(cid:243)n del Ærea a la espera de que se aclare la situaci(cid:243)n? 4. ¿Podr(cid:237)a dar la Comisi(cid:243)n su opini(cid:243)n sobre este asunto? (1) DO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. (2) DO L 73 de 14. 3. 1997, p. 5. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de junio de 1998) BasÆndose en la informaci(cid:243)n facilitada por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n entiende que las obras a que alude su pregunta constituyen un proyecto de las clases enumeradas en el Anexo II de la Directiva 85/337/EEC del Consejo (1). Tales proyectos deben ser objeto de un estudio de impacto ambiental (EIA) si los Estados miembros consideran que sus caracter(cid:237)sticas as(cid:237) lo exigen. La Directiva 97/11/CE del Consejo (2), de 3 de marzo de 1997, es el texto que modifica la Directiva 85/337/CEE relativa a la evaluaci(cid:243)n de las repercusiones de determinados proyectos pœblicos y privados sobre el medio ambiente. En el marco de esta Directiva, deberÆ tenerse en cuenta la sensibilidad medioambiental de las Æreas geogrÆficas que puedan verse afectadas por los proyectos teniendo en cuenta los paisajes con significaci(cid:243)n hist(cid:243)rica, cultural y/o arqueol(cid:243)gica (Anexo III 2h). Esto debe considerarse un elemento relevante para que un Estado miembro evalœe correctamente (tanto en estudios caso por caso como en la fijaci(cid:243)n de umbrales o criterios generales) cuÆles de los proyectos de las clases enumeradas en el Anexo II deben ser objeto de una evaluaci(cid:243)n ambiental. En cualquier caso, la fecha l(cid:237)mite para que los Estados miembros den cumplimiento a la Directiva 97/ 11/EC es el 14 de marzo de 1999. Al no conocer el proyecto a que se alude, la Comisi(cid:243)n no puede pronunciarse sobre las situaciones concretas mencionadas, pero adoptarÆ las medidas adecuadas para recabar informaci(cid:243)n detallada y garantizar el cumplimiento del Derecho comunitario. (1) DO L 175 de 5. 7. 1985. (2) DO L 73 de 14. 3. 1997


title: QUESTION ECRITE no 1516/98 de Helena TORRES MARQUES à la Commission. La campagne sur l'euro et les femmes

eurovoc_concepts:
EU programme
European Union
dissemination of information
equal treatment
euro
promotion of the European idea
public awareness campaign
woman

text: C 31/50 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 5. 2. 1999 rØpression rapide de la criminalitØ informatique. La Commission participe (cid:224) la mise en (cid:156)uvre du plan d(cid:146)action approuvØ par le Conseil europØen d(cid:146)Amsterdam visant (cid:224) combattre le crime organisØ et recommande notamment de lutter contre l(cid:146)utilisation criminelle des nouvelles technologies. Ces actions seront d(cid:146)une grande utilitØ pour empŒcher la diffusion de la pornographie mettant en scŁne des enfants sur Internet. (1) JO C 223 du 17. 7. 1998, p. 74. (2) JO C 217 du 17. 7. 1997. (3) JO C 102 du 3. 4. 1998. (4) JO C 60 du 25. 2. 1998. (5) JO C 91 du 20. 3. 1997. (6) JO C 83 du 14. 3. 1997. (7) JO C 83 du 14. 3. 1997. (8) JO C 83 du 14. 3. 1997. (9) JO C 60 du 26. 2. 1997. (10) JO C 60 du 26. 2. 1997. (11) COM(97) 582 final. (12) COM(97) 570 final. (1999/C 31/066) QUESTION (cid:201)CRITE E-1516/98 posØe par Helena Torres Marques (PSE) (cid:224) la Commission (13 mai 1998) Objet: La campagne sur l(cid:146)euro et les femmes En 1997, au cours d(cid:146)une rØunion du groupe de travail «ØgalitØ des chances» des membres de la Commission, M. Santer, PrØsident de celle-ci, a annoncØ que les femmes constitueraient un groupe-cible prioritaire pour les campagnes d(cid:146)information sur l(cid:146)euro. La Commission peut-elle indiquer de quelle maniŁre les promesses de M. Santer ont ØtØ mises en pratique et dans quelle mesure il existe des campagnes spØcifiques pour les femmes dans le cadre des autres programmes d(cid:146)information relevant du programme Prince (PrioritØ aux citoyens, Construisons l(cid:146)Europe ensemble, etc. )? RØponse donnØe par M. Oreja au nom de la Commission (3 septembre 1998) La Commission confirme que les femmes constituent l(cid:146)une des audiences prioritaires des actions d(cid:146)information sur l(cid:146)euro. L(cid:146)approche de cette audience n(cid:146)a toutefois pas fait l(cid:146)objet d(cid:146)un plan de communication spØcifique dans la phase initiale de l(cid:146)action qui Øtait essentiellement ciblØe vers les milieux Øconomiques. Les femmes sont une composante de tous les segments de la population visØs par la communication sur l(cid:146)euro et il a ØtØ jugØ plus appropriØ de veiller (cid:224) tenir compte de la population fØminine dans tous les volets de la communication. C(cid:146)est ainsi que des projets prØsentØs par des organisations de la sociØtØ civile dØveloppant des initiatives touchant le public fØminin ou dØveloppant des outils de communication visant les audiences fØminines ont ØtØ soutenus et cofinancØs. De tels projets ont touchØ les femmes aussi bien dans un contexte professionnel que dans le contexte familial ou social. Dans la phase nouvelle de l(cid:146)action qui se tourne maintenant trŁs fortement vers le grand public il est prØvu d(cid:146)accentuer cette dimension. C(cid:146)est ainsi que d(cid:146)une part, il est demandØ pour l(cid:146)annØe qui vient aux (cid:201)tats membres avec lesquels des accords de partenariats ont ØtØ conclus d(cid:146)inclure les actions d(cid:146)information vers les femmes dans les plans de communication et que d(cid:146)autre part, la Commission entreprend un travail d(cid:146)analyse quantitative et qualitative pour dØterminer les meilleurs vecteurs de communication vers ce public pour ce qui concerne l(cid:146)euro. La Commission travaille en coordination pour permettre la mise en (cid:156)uvre de tous ses outils au service de cet objectif de communication vers les femmes. C(cid:146)est ainsi qu(cid:146)il est prØvu de consacrer un numØro spØcial de la lettre d(cid:146)information «femmes d(cid:146)Europe» (cid:224) l(cid:146)euro qui sera diffusØ (cid:224) la rentrØe. Les deux autres actions du programme Prince (Citoyens d(cid:146)Europe et Construisons l(cid:146)Europe ensemble) ont, de la mŒme maniŁre, soutenu des initiatives orientØes vers les femmes. Ainsi parmi les six thŁmes dØveloppØs par Citoyens d(cid:146)Europe l(cid:146)un d(cid:146)entre eux a ØtØ spØcifiquement consacrØ (cid:224) la question de l(cid:146)ØgalitØ des chances dans la CommunautØ avec notamment la production de brochure et de fiches descriptives. L(cid:146)appel (cid:224) proposition en cours dans le cadre de «Construisons l(cid:146)Europe ensemble» offre en outre une opportunitØ, comme ce fut le cas en 1997, aux organisations dØveloppant des projets consacrØs aux femmes de solliciter des contributions financiŁres pour les rØaliser