title: QUESTION ECRITE no 1524/98 de Karin RIIS-JØRGENSEN à la Commission. Aspects environnementaux dûs à la présence du PVC en liaison avec la directive du Conseil COM(97)0358

eurovoc_concepts:
air quality
cement
combustion gases
environmental protection
impact study
iron and steel industry
plastics
toxic substance
waste
waste incineration

text: 5. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 31/51 (1999/C 31/067) QUESTION (cid:201)CRITE P-1524/98 posØe par Karin Riis-Jłrgensen(ELDR) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: Aspects environnementaux dßs (cid:224) la prØsence du PVC en liaison avec la directive du Conseil COM(97) 0358 La Commission peut-elle indiquer comment elle s(cid:146)est assurØe que la directive du Conseil COM(97) 0358 (1) relative aux vØhicules hors d(cid:146)usage se basait sur les donnØes et les Øtudes les plus rØcentes? (cid:192) cet Øgard, on pense notamment (cid:224) l(cid:146)information fournie dans la directive selon laquelle l(cid:146)incinØration d(cid:146)un kg de PVC entra(cid:238)ne la production d(cid:146)entre 2 et 5 kg de rØsidus du traitement des gaz de combustion. Sur quelles estimations reposent ces chiffres? Quel est en outre le pourcentage, dans la quantitØ totale des rØsidus du traitement des gaz de combustion, de dØchets produits par le PVC? Sur quelles Øtudes est fondØe l(cid:146)information selon laquelle l(cid:146)incinØration du PVC en particulier est susceptible d(cid:146)entra(cid:238)ner la formation de dioxines? La Commission peut-elle en outre indiquer le volume des Ømissions de dioxine rØsultant de l(cid:146)incinØration des dØchets produits respectivement par l(cid:146)industrie sidØrurgique, l(cid:146)industrie du ciment ainsi que par le PVC? Les rØsidus du traitement des gaz de combustion doivent Œtre mis en dØcharge comme dØchets dangereux principalement du fait qu(cid:146)ils contiennent des mØtaux lourds. La Commission peut-elle prØciser le pourcentage de mØtaux lourds dans les rØsidus du traitement des gaz de combustion incombant (cid:224) la prØsence de PVC dans les dØchets? La Commission peut-elle Øgalement Øtablir avec certitude que l(cid:146)impact global sur l(cid:146)environnement sera rØduit (cid:224) mesure que le PVC sera remplacØ par tout autre matØriau? (1) JO C 337 du 7. 11. 1997, p. 3. RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (17 juillet 1998) Lors de l(cid:146)adoption, le 9 juillet 1997, de la proposition de directive du Conseil (1) relative aux vØhicules hors d(cid:146)usage, la Commission a statuØ comme suit: «considØrant que le polychlorure de vinyle (PVC) est un matØriau communØment prØsent dans les vØhicules hors d(cid:146)usage; que la Commission examinera les aspects environne- mentaux dus (cid:224) la prØsence du PVC dans les flux de dØchets; que, sur la base de ces constatations, la Commission rØexaminera sa politique quant (cid:224) la prØsence du PVC dans les flux de dØchets et fera des propositions pour traiter les problŁmes qui peuvent surgir (cid:224) cet Øgard, l(cid:224) oø cela sera justifiØ d(cid:146)un point de vue environnemental ou de santØ publique». Dans l(cid:146)exposØ des motifs de la proposition de directive prØcitØe, plusieurs ØlØments concernant l(cid:146)incinØration du PVC sont avancØs. Lors de l(cid:146)incinØration du PVC, des fumØes acides sont gØnØrØes et doivent Œtre neutralisØes. Dans le cas du traitement (cid:224) sec des gaz de combustion, gØnØralement avec de la chaux, il rØsulte de la neutralisation la formation en quantitØs importantes de rØsidus facilement solubles et classifiØs comme dangereux, notamment du chlorure de calcium contaminØ par des mØtaux lourds. Les sources utilisØes pour dØmontrer ces problŁmes sont nombreuses, notamment l(cid:146)Øtude rØalisØe en 1996 par l(cid:146)Agence de protection de l(cid:146)environnement danoise. Une Øtude commanditØe par la Commission va Øtudier plus en dØtails ce problŁme de la quantitØ et de la dangerositØ des rØsidus issus de l(cid:146)incinØration du PVC. Concernant la formation de dioxines pendant le processus d(cid:146)incinØration, le texte de l(cid:146)exposØ des motifs de la proposition de directive prØcitØe prØcise que la combustion du chlore produit de l(cid:146)acide chlorhydrique susceptible d(cid:146)entra(cid:238)ner la formation de dioxines en fonction des conditions de combustion. Cet ØlØment n(cid:146)est pas contestØ par la communautØ scientifique. Un inventaire rØcent rØalisØ par l(cid:146)Agence pour l(cid:146)environnement de Nordrhein Westfalen en Allemagne a montrØ que l(cid:146)incinØration de tous dØchets confondus dans des incinØrateurs contribue pour plus de 40 % (cid:224) l(cid:146)Ømission totale de dioxines au sein de la CommunautØ. La Commission travaille actuellement (cid:224) la dØfinition d(cid:146)une stratØgie horizontale (cid:224) adopter face aux impacts causØs par le PVC vis-(cid:224)-vis de l(cid:146)environnement et de la santØ humaine. La Commission a entamØ des travaux concernant le PVC et collecte actuellement des informations sur les problŁmes liØs au cycle de vie des produits en PVC. Afin d(cid:146)apprØhender d(cid:146)autres aspects de la gestion des dØchets en PVC, une Øtude va notamment Œtre prochainement lancØe sur le comportement du PVC mis en dØcharge. (1) JO C 337 du 7. 11. 1997


title: Aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af tillægget til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle støtte, der er foreskrevet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien om fiskeri ud for Mauretanien, for perioden 15. november 1995 til 31. juli 1996

eurovoc_concepts:
Mauritania
Spain
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1431/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
EU financing
West Africa
fisheries policy
fishery management
fishery research
fishery resources
international cooperation

formats: html pdf print

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/127 (98/C 386/172) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1430/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU(cid:146)s udviklingssamarbejde med tredjelande p(cid:229) fiskeriomr(cid:229)det Hvor stor en procentdel af midlerne til udviklingssamarbejde har Kommissionens GD VIII i de seneste 5 (cid:229)r afsat til udviklingen af fiskerisektoren i tredjelande? (98/C 386/173) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1431/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU(cid:146)s udviklingssamarbejde med tredjelande p(cid:229) fiskeriomr(cid:229)det Hvor stor en procentdel af midlerne til udviklingssamarbejde har Kommissionens GD VIII i de seneste 5 (cid:229)r afsat til udviklingen af fiskerisektoren i de vestafrikanske lande? (98/C 386/174) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1432/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU(cid:146)s udviklingssamarbejde med tredjelande p(cid:229) fiskeriomr(cid:229)det Hvor stor en procentdel af de projektmidler inden for udviklingssamarbejde, som Kommissionens GD VIII afs(cid:230)tter til de vestafrikanske lande ved Atlanterhavet, g(cid:229)r til projekter vedrłrende udvikling af fiskerisektoren? (98/C 386/175) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1433/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU(cid:146)s udviklingssamarbejde med tredjelande p(cid:229) fiskeriomr(cid:229)det Hvilke samarbejdsprojekter p(cid:229) fiskeriomr(cid:229)det har GD VIII inden for de seneste 5 (cid:229)r finansieret › og med hvilke belłb › i fłlgende lande: Sydafrika, Namibia, Gabon, Senegal, ˘kvatorialguinea, Guinea Bissau, C(cid:244)te d(cid:146)Ivoire, Gambia, Sierra Leone, Mauretanien, Angola, Ghana og Cameroun? (98/C 386/176) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1434/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU(cid:146)s udviklingssamarbejde med tredjelande p(cid:229) fiskeriomr(cid:229)det Vil Kommissionen oplyse, hvilke 15 projekter for udvikling af fiskerisektoren i de vestafrikanske lande ved Atlanterhavet, som GD VIII har ydet de stłrste bevillinger til, med angivelse af belłbsstłrrelserne i hvert enkelt tilf(cid:230)lde?


title: WRITTEN QUESTION No. 1526/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. EU customs aid agreement with Albania

eurovoc_concepts:
Albania
EU aid
European Union
Greece
Italy
customs
frontier region
tax inspection

text: 22. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 50/45 (1999/C 50/062) SKRIFTLIG FR¯GA P-1526/98 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen Ang(cid:229)ende: Tullbist(cid:229)ndsavtal mellan Europeiska unionen och Albanien (11 maj 1998) Vid sitt bes(cid:246)k i Albanien den 12 mars undertecknade kommissionsledamot Mario Monti ett avtal om tullbist(cid:229)nd fr(cid:229)n Europeiska unionen till Albanien. P(cid:229) basis av detta avtal kommer Europeiska unionen att finansiera Guardia di Finanza (den italienska tull-och skattepolisen) med 225 000 ecu, f(cid:246)r att denna med hj(cid:228)lp av tv(cid:229) av sina hamnfartyg, i samarbete med de albanska tullmyndigheterna, skall kunna kontrollera handelsfartygen och s(cid:228)tta stopp f(cid:246)r smugglingsverksamheten. K(cid:228)nner kommissionen inte till att den grekiska (cid:246)n Korfu har blivit utsatt f(cid:246)r angrepp fr(cid:229)n den albanska maffian, och att stora m(cid:228)ngder narkotika transporteras (cid:246)ver den grekisk-albanska gr(cid:228)nsen? Varf(cid:246)r har man inte p(cid:229) motsvarande s(cid:228)tt finansierat ett st(cid:228)rkande av de grekiska hamn-, tull- och polismyndigheternas arbete? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 juli 1998) Som svar p(cid:229) en beg(cid:228)ran fr(cid:229)n Albanien om att ta itu med de stora smugglingsproblemen, har kommissionen, p(cid:229) grundval av ett avtal mellan Albanien och Italien om insatser p(cid:229) tullomr(cid:229)det och kustbevakningsassistans, (cid:229)tagit sig att under en begr(cid:228)nsad tid delvis finansiera hj(cid:228)lp till Albanien i form av assistans fr(cid:229)n tj(cid:228)nstem(cid:228)n inom den italienska tullpolisen (Guardia di Finanza). Denna verksamhet utg(cid:246)r en del av gemenskapens st(cid:246)d till Albanien och omfattas av det samf(cid:246)rst(cid:229)ndsavtal om hj(cid:228)lp till tullsektorn som kommissionen och Albanien undertecknat. Kommissionen (cid:228)r medveten om att det finns ytterligare smugglingsproblem i den albanska regionen men har inte unders(cid:246)kt fr(cid:229)gan om liknande hj(cid:228)lp till de grekiska myndigheterna, eftersom ingen s(cid:229)dan beg(cid:228)ran har framst(cid:228)llts fr(cid:229)n grekisk sida. Kommissionen har emellertid finansierat verksamhet och arbetat tillsammans med grekiska myndigheter i samband med systemet f(cid:246)r (cid:148)(cid:246)verf(cid:246)ring av information f(cid:246)re ankomsten(cid:148), f(cid:246)r att bidra till bek(cid:228)mpningen av bedr(cid:228)gerier i handelstrafiken till Albanien. (1999/C 50/063) SKRIFTLIG FR¯GA P-1529/98 fr(cid:229)n Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (11 maj 1998) Ang(cid:229)ende: Nederl(cid:228)ndska byggfirmors problem i samband med verksamhet i Tyskland Tysklands lag om uts(cid:228)nda arbetstagare (Deutsche Arbeitnehmer-Entsendegesetz, f(cid:246)rkortat AEg) (cid:229)l(cid:228)gger neder- l(cid:228)ndska f(cid:246)retag som med nederl(cid:228)ndsk arbetskraft bedriver verksamhet i Tyskland bland annat att tillst(cid:228)lla dessa arbetstagare deras l(cid:246)nebesked p(cid:229) deras bos(cid:228)ttningsort i Tyskland. Dessutom (cid:228)r arbetsgivaren fr(cid:229)n och med den 1 januari 1998 ocks(cid:229) skyldig att vara antr(cid:228)ffbar f(cid:246)r tillsynsmyndigheten i Tyskland, p(cid:229) en (post)adress eller genom ett befullm(cid:228)ktigat ombud. Om s(cid:229) inte sker kan det utd(cid:246)mas dryga b(cid:246)ter p(cid:229) upp till 500 000 D-mark. K(cid:228)nner kommissionen till att AEg leder till att nederl(cid:228)ndska f(cid:246)retag som bedriver verksamhet i Tyskland 1. eller som vill etablera sig d(cid:228)r uts(cid:228)tts f(cid:246)r betungande administrativa skyldigheter som i h(cid:246)g grad f(cid:246)rsv(cid:229)rar deras arbete i Tyskland? Kan kommissionen unders(cid:246)ka om stadgandena i AEg st(cid:229)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med EEG-r(cid:228)tten, s(cid:228)rskilt 2. med dess best(cid:228)mmelser om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r arbetstagare och frihet att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster? Om det skulle visa sig att AEg inneh(cid:229)ller otill(cid:229)tna protektionistiska stadganden som hindrar den inre 3. marknadens funktion, vad t(cid:228)nker kommissionen d(cid:229) g(cid:246)ra f(cid:246)r att f(cid:229) slut p(cid:229) detta?


title: WRITTEN QUESTION No. 1430/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. European cooperation in developing the fisheries sector in third countries

text: 11. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 386/127 (98/C 386/172) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1430/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteis(cid:246)n kehitysapu kalastusalan kehitt(cid:228)miseksi kolmansissa maissa Voiko komissio ilmoittaa, kuinka suuren osuuden kehitysyhteisty(cid:246)h(cid:246)n tarkoitetuista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista Euroopan komission PO VIII on antanut kalastusalan kehitt(cid:228)miseen kolmansissa maissa kuluneiden viiden vuoden aikana? (98/C 386/173) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1431/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteis(cid:246)n kehitysapu kalastusalan kehitt(cid:228)miseksi kolmansissa maissa Voiko komissio ilmoittaa, kuinka suuren osuuden kehitysyhteisty(cid:246)h(cid:246)n tarkoitetuista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista Euroopan komission PO VIII on antanut kalastusalan kehitt(cid:228)miseen L(cid:228)nsi-Afrikassa kuluneiden viiden vuoden aikana? (98/C 386/174) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1432/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteis(cid:246)n kehitysapu kalastusalan kehitt(cid:228)miseksi kolmansissa maissa Voiko komissio ilmoittaa, kuinka suuri osuus PO:n VIII Atlantin rannikolla sijaitsevissa Afrikan maissa toteuttamista kehitysyhteisty(cid:246)hankkeista koskee kalastusalan kehitt(cid:228)mist(cid:228)? (98/C 386/175) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1433/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteis(cid:246)n kehitysapu kalastusalan kehitt(cid:228)miseksi kolmansissa maissa Voiko komissio ilmoittaa, mit(cid:228) kalastusalan kehityshankkeita PO VIII on toteuttanut tai rahoittanut kuluneen viiden vuodan aikana seuraavissa valtioissa: Etel(cid:228)-Afrikka, Namibia, Gabon, Senegal, P(cid:228)iv(cid:228)ntasaajan Guinea, Guinea Bissau, Norsunluurannikko, Gambia, Sierra Leone, Mauritania, Angola, Ghana ja Kamerun, ja kuinka suurella rahoituksella niihin on osallistuttu? (98/C 386/176) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1434/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteis(cid:246)n kehitysapu kalastusalan kehitt(cid:228)miseksi kolmansissa maissa Voiko komissio ilmoittaa, mitk(cid:228) Atlantin rannikolla sijaitsevissa Afrikan valtioissa toteutetuista kalastusalan kehitt(cid:228)mishankkeista ovat ne 15, joihin PO VIII on antanut eniten varoja ja mik(cid:228) oli PO:n VIII rahoitusosuus kussakin hankkeessa?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1425/98 του Karin JOENS προς την Επ τροπή. Προτάσεις για τη ρύθμιση ορισμένων σχέσεων εργασίας

eurovoc_concepts:
equal treatment
organisation of work
part-time employment
proposal (EU)
restriction on competition
social security
temporary employment
work contract

text: C 386/126 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (12 Ioyni·oy 1998) To Ma·io toy 1995 h Epitroph· diabi·base stiw armo·diew arxe·w thn e·kuesh· thw sxetika· me thn ajiolo·ghsh tvn systhma·tvn epi·shmoy ele·gxoy tvn eidv· n diatrofh·w sthn Itali·a, sy·mfvna me thn odhgi·a 93/99/EOK gia ta symplhrvmatika· me·tra se o·,ti afora· ton epi·shmo e·legxo tvn eidv· n diatrofh·w (1). Me thn eykairi·a ayth· h Epitroph· ei·xe ekfra·sei thn epiuymi·a na kauiervuei· o·so to dynato· megaly·terow syntonismo·w tvn diafo·rvn yphresiv· n ele·gxoy kai epiuev· rhshw. Pre·pei vsto·so na epishmanuei· o·ti h orga·nvsh tvn yphresiv· n ele·gxoy apotelei· armodio·thta tvn kratv· n melv· n. En pa·sh periptv· sei, h Epitroph· uevrei· o·ti o·tan diapistv· nontai paraba·seiw pre·pei na lamba·nontai me·tra v· ste na prostatey·etai o katanalvth·w kai, geniko·tera, na ejasfa- li·zetai h th·rhsh thw nomouesi·aw. (1) EE L 290 thw 24. 11. 1993. (98/C 386/171) GRAPTH ERVTHSH E-1425/98 ypobolh· : Karin J(cid:246)ns (PSE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Prota·seiw gia th ry·umish orisme·nvn sxe·sevn ergasi·aw H Epitroph· anakoi·nvse, sthn EE C 40 thw 7hw Febroyari·oy 1998, o·ti aposy·rei thn «pro·tash odhgi·aw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me orisme·new sxe·seiw ergasi·aw o·son afora· toyw o·royw antagvnismoy·», molono·ti den e·xoyn ypaxuei· se koinotikh· ry·umish o·lew oi ptyxe·w poy perie·xei h pro·tash. 1. Mporei· h Epitroph· na katonoma·sei toyw lo·goyw oi opoi·oi thn odh·ghsan sthn apo·syrsh thw en lo·gv prota·sevw; 2. Poie·w ei·nai oi ene·rgeiew stiw opoi·ew meleta· na probei· h Epitroph·, prokeime·noy na ypaxuoy·n se mi·a ry·umish oi ptyxe·w thw pro·tashw gia tiw opoi·ew den e·xei en tv metajy· uespisuei· ry·umish; Symmeri·zetai h Epitroph· thn a·poch o·ti, idi·vw ston tome·a thw koinvnikh·w prostasi·aw, pre·pei na epidivxuei· 3. katepeigo·ntvw h ue·spish koinotikv· n kano·nvn gia th merikh· apasxo·lhsh, thn apasxo·lhsh orisme·noy xro·noy kai thn prosvrinh·/e·ktakth ergasi·a, prokeime·noy na diasfalisuei· o·ti den ua ypa·rxoyn diakri·seiw eiw ba·row tvn apasxoloyme·nvn me mo·nimh sxe·sh ergasi·aw; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (6 Ioyli·oy 1998) H pro·tash peri· streblv· sevn toy antagvnismoy· brisko·tan ypo· eje·tash sto Symboy·lio gia perisso·tero 1. apo· 7 e·th. ˙tan safe·w apo· th syzh·thsh sto epi·pedo toy Symboyli·oy o·ti ayth· h pro·tash den ei·xe kami·a elpi·da na egkriuei· ka·pote apo· to Symboy·lio. Sto Symboy·lio ekkremei· ako·mh pro·tash odhgi·aw gia orisme·new sxe·seiw apasxo·lhshw sxetika· me tiw synuh·kew 2. ergasi·aw poy basi·zetai sto a·ruro 100 thw synuh·khw EK (1). Oi koinvnikoi· etai·roi e·xoyn jekinh·sei diapragma- tey·seiw gia symba·seiw orisme·noy xro·noy vw apo·rroia thw symfvni·aw toyw gia thn ergasi·a merikh·w apasxo·lhshw. H Epitroph· ua anamei·nei to apote·lesma thw syzh·thshw sxetika· me tiw a·typew symba·seiw ergasi·aw prin 3. ejeta·sei se poiew ene·rgeiew ua probei· peraite·rv. (1) EE C 224, 8. 9. 1990


title: QUESTION ECRITE no 1608/98 de Hiltrud BREYER à la Commission. Banques de données génétiques

eurovoc_concepts:
EU Member State
data collection
data transmission
database
genetics
police cooperation

text: C 354/116 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 19. 11. 98 (98/C 354/186) QUESTION E· CRITE E-1600/98 pose·e par Ana Miranda de Lage (PSE) au Conseil (25 mai 1998) Objet: Mauvais e·tat des anciens postes-frontie‘res L(cid:146)abolition des frontie‘res inte·rieures peut e(cid:136)tre conside·re·e comme une grande e·tape de la construction europe·enne. La disparition physique des barrie‘res entre les pays, d(cid:146)abord accueillie avec incre·dulite·, est aujourd(cid:146)hui naturelle et renforce le sentiment d(cid:146)appartenance a‘ l(cid:146)Europe. Toutefois, a‘ d(cid:146)anciens postes-frontie‘res (par exemple, ceux de Puente de Santiago, de Behobia ou de Biriatou entre la France et l(cid:146)Espagne), les constructions parfois sommaires qui abritaient les services charge·s de la surveillance des frontie‘res sont encore en place. L(cid:146)e·tat de de·labrement dans lequel se trouvent ces constructions (vitres brise·es, accumulation d(cid:146)ordures, portes arrache·es, etc. ) en raison de l(cid:146)absence d(cid:146)entretien et de la ne·gligence des administrations responsables suscite des sentiments de honte et d(cid:146)indignation. En d(cid:146)autres termes, l(cid:146)e·tat des anciens postes-frontie‘res ne peut gue‘re e(cid:136)tre plus de·plorable ni plus pre·judiciable a‘ la de·cision politique la plus visible de toutes celles qui ont e·te· adopte·es au cours de la construction europe·enne. Quelles initiatives le Conseil peut-il prendre pour que les frontie‘res physiques soient de·finitivement supprime·es? Dans le cas ou cela s(cid:146)ave‘rerait impossible, qui doit e(cid:136)tre charge· de l(cid:146)entretien et de la surveillance des ba(cid:136)timents? Sait-il si d(cid:146)autres postes-frontie‘res que ceux qui ont e·te· cite·s pre·ce·dement se trouvent dans le me(cid:136)me e·tat? Re·ponse (20 juillet 1998) Il n(cid:146)appartient pas au Conseil de de·libe·rer sur la suppression ou la reconversion des ba(cid:136)timents utilise·s auparavant comme postes-frontie‘res entre les E· tats membres, ces questions relevant de la compe·tence des autorite·s douanie‘res nationales respectives. (98/C 354/187) QUESTION E· CRITE E-1605/98 pose·e par Francisco Lucas Pires (PPE) a‘ la Commission (25 mai 1998) Objet: Taux d(cid:146)exe·cution des divers cadres communautaires d(cid:146)appui Quels sont, selon les dernie‘res estimations de la Commission, les taux d(cid:146)exe·cution des cadres communautaires d(cid:146)appui dans les diffe·rents E· tats membres qui be·ne·ficient de cette forme d(cid:146)encadrement des aides commu- nautaires? Re·ponse donne·e par M. Liikanen au nom de la Commission (19 juin 1998) En raison de l(cid:146)ampleur de la re·ponse, qui comporte de nombreux tableaux, la Commission la transmet directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. (98/C 354/188) QUESTION E· CRITE P-1608/98 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (11 mai 1998) Objet: Banques de donne·es ge·ne·tiques Dans quels E· tats membres de l(cid:146)UE existe-t-il des banques de donne·es ge·ne·tiques mises sur pied a‘ des fins 1. de poursuites, et sur quelle base juridique reposent-elles? Dans quels cas et a‘ quel stade (suspicion, inculpation, accusation, condamnation, avertissement) un profil 2. ge·ne·tique est-il mis en me·moire?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1443/98 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. Euro 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
bank charges
central bank
currency convertibility
euro
monetary integration
monetary policy
transitional period (EU)

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/135 (98/C 402/178) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1442/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Euro 1999 Kommissionens meddelelse om de praktiske aspekter af euroens indfłrelse (KOM(98) 0061) n(cid:230)vner p(cid:229) side 14, at de to euro-forordninger (der er baseret p(cid:229) traktatens artikel 235 og 109) hverken tillader eller forbyder opkr(cid:230)vning af gebyrer for omregning til euro, men tilfłjer: »andre retlige principper i forordningerne og i de nationale lovgivninger vil imidlertid begr(cid:230)nse bankernes muligheder for at tage gebyrer: f. eks. vil det ikke v(cid:230)re tilladt at tage gebyrer for omregning af indg(cid:229)ende betalinger eller for omregning af konti ved overgangsperiodens udlłb. P(cid:229) lignende m(cid:229)de ville det underminere den juridiske (cid:230)kvivalens mellem euro og den nationale valutaenhed, hvis der kr(cid:230)vedes et hłjere gebyr for en tjeneste i euro end for samme tjeneste i den nationale valutaenhed. Efter Kommissionens opfattelse ville en s(cid:229)dan fremgangsm(cid:229)de v(cid:230)re ulovlig«. Hvilke foranstaltninger kan centralbankerne og/eller de nationale myndigheder efter Kommissionens opfattelse tr(cid:230)ffe for at sikre, at en s(cid:229)dan praksis ikke finder sted? (98/C 402/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1443/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Euro 1999 Det anfłres i Kommissionens meddelelse om de praktiske aspekter af euroens indfłrelse (KOM(98) 0061), at visse retlige principper i de forordninger, der fastl(cid:230)gger euroens juridiske status, synes at begr(cid:230)nse bankernes muligheder for at tage gebyr for omregning til euro af indg(cid:229)ende betalinger og af konti ved i overgangsperioden. Hvordan vil Kommissionen sikre, at disse generelle principper overholdes? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1438/98, E-1442/98 og E-1443/98 (11. juni 1998) I sit svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel P-1422/98 (1) har Kommissionen allerede bekr(cid:230)ftet sin holdning, hvad ang(cid:229)r implikationerne af de eksisterende lovbestemmelser om bankgebyrer ved omveksling til euro, hvilket bekr(cid:230)fter det (cid:230)rede medlems standpunkt. Kommissionen vedtog den 23. april 1998 en henstilling (2), der var rettet til banksektoren og medlemsstaterne, og som indeholdt en standard for god praksis for bankernes gebyrberegning ved omveksling. Som en af de mulige m(cid:229)der, hvorp(cid:229) man kan sikre transparent gennemfłrelse af standarder for god praksis, angav Kommissionen i sine henstillinger mulighed for at bankerne tilslutter sig en adf(cid:230)rdskodeks eller benytter en national ordning med en s(cid:230)rlig angivelse eller endelig inkluderer bestemmelser om bankgebyrer i de nationale gennemfłrelsesplaner. Centralbankerne og de offentlige myndigheder g(cid:229)r ind for at fremme s(cid:229)danne former for praksis med deres nationale banksammenslutninger for at sikre overholdelsen af de almindelige principper, der er fastlagt og anbefalet af Kommissionen. De offentlige myndigheder kan ogs(cid:229) tilslutte sig den praksis, der er anbefalet i de nationale gennemfłrelses- planer, eller indg(cid:229) aftaler med banksektoren og den finansielle sektor som led i en national dialog. Kommissionen agter at overv(cid:229)ge anvendelsen af de anbefalede standarder, og med henblik herp(cid:229) har Kommis- sionen i en s(cid:230)rskilt kommissionshenstilling »Dialog, overv(cid:229)gning og information for at lette overgangen til euroen« (2) udtrykkeligt anmodet banksammenslutningen om senest den 1. november 1998 at indberette til Kommissionen, i hvilket omfang banksektoren har gennemfłrt s(cid:229)danne standarder. Se side 131. (1) (2) KOM(98) 961 endelig udg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1526/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Aftale om EU-støtte til det albanske toldvæsen

text: 22. 2. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 50/45 (1999/C 50/062) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1526/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Aftale om EU-stłtte til det albanske toldv(cid:230)sen (11. maj 1998) Kommiss(cid:230)r Mario Monti besłgte den 12. marts 1998 Albanien og underskrev aftalen om EU-stłtte til det albanske toldv(cid:230)sen. P(cid:229) grundlag af denne aftale yder EU et belłb p(cid:229) 225. 000 ecu til Guardia di Finanza (det italienske told- og afgiftspoliti) for at stille to havnepatruljeb(cid:229)de til r(cid:229)dighed for i samarbejde med de albanske toldmyndigheder at kontrollere handelsskibene og bek(cid:230)mpe smugleriet. Ved Kommissionen ikke, at den gr(cid:230)ske ł Korfu er blevet et angrebsm(cid:229)l for den albanske mafia, og at der over den gr(cid:230)sk-albanske gr(cid:230)nse passerer store m(cid:230)ngder narkotika? Hvorfor ydes der ikke en tilsvarende stłtte med henblik p(cid:229) at effektivisere de gr(cid:230)ske havne-, told- og politimyndigheder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (2. juli 1998) Efter anmodning fra albansk side om bistand til at bek(cid:230)mpe smugleriet har Kommissionen indg(cid:229)et en forpligtelse p(cid:229) kort sigt om delvis at finansiere tilr(cid:229)dighedsstillelse af italienske politiembedsm(cid:230)nd fra told- og skattev(cid:230)senet (Guardia di Finanza) til at bist(cid:229) deres albanske kolleger i henhold til en aftale mellem Albanien og Italien om toldm(cid:230)ssig bistand p(cid:229) havet. Denne aktion falder inden for rammerne af EF(cid:146)s stłtte til Albanien og er omfattet af aftalememorandummet om toldm(cid:230)ssig bistand til Albanien, der er indg(cid:229)et mellem Kommissionen og Albanien. Kommissionen er klar over, at der generelt er store problemer med smugleri mellem Albanien og nabolandene, men har ikke set n(cid:230)rmere p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om at yde lignende bistand til de gr(cid:230)ske myndigheder, da der ikke har v(cid:230)ret fremsat en specifik anmodning herom fra gr(cid:230)sk side. Imidlertid har Kommissionen finansieret aktioner og arbejdet sn(cid:230)vert sammen med den gr(cid:230)ske administration i forbindelse med den efterretningsordning, der g(cid:229)r ud p(cid:229) i god tid p(cid:229) forh(cid:229)nd at sende oplysninger, der kan bidrage til at bek(cid:230)mpe bedrageri i forbindelse med kommerciel trafik til Albanien. (1999/C 50/063) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1529/98 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Problemer for nederlandske byggevirksomheder i forbindelse med aktiviteter i Tyskland Den tyske lov om udstationering af arbejdstagere (»Arbeitnehmer-Entsendegesetz«, AEg) forpligter bl. a. nederlandske arbejdsgivere, der gennemfłrer aktiviteter i Tyskland med nederlandske arbejdstagere, til at stille disses lłnsedler til r(cid:229)dighed p(cid:229) byggepladsen i Tyskland. Desuden har arbejdsgiverne siden den 1. januar 1998 ogs(cid:229) v(cid:230)ret forpligtet til at v(cid:230)re til disposition for de kontrollerende tyske instanser p(cid:229) en (post)adresse i Tyskland eller via en befuldm(cid:230)gtiget i Tyskland. Overholdes dette ikke, kan der idłmmes błder p(cid:229) op til 500. 000 DM. Er Kommissionen bekendt med, at nederlandske virksomheder, der gennemfłrer eller łnsker at gen- 1. nemfłre aktiviteter i Tyskland, siden (cid:230)ndringen af AEg konfronteres med store administrative forpligtelser, der głr det vanskeligt for dem at arbejde i Tyskland? Kan Kommissionen undersłge, om bestemmelserne i AEg er i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsretten, 2. navnlig med bestemmelserne om fri bev(cid:230)gelighed for arbejdstagere og fri udveksling af tjenesteydelser? Hvis AEg rummer forbudte protektionistiske bestemmelser, hvad vil Kommissionen da foretage sig for at 3. s(cid:230)tte en stopper for disse?


text: 11. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 386/127 (98/C 386/172) SKRIFTLIG FR¯GA E-1430/98 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: EU:s utvecklingssamarbete inom fisken(cid:228)ringen i tredje land Kan kommissionen informera om hur stor andel av anslagen f(cid:246)r samarbete som Europeiska kommissionens generaldirektorat VIII anv(cid:228)nt f(cid:246)r utveckling av fisken(cid:228)ringen i tredje land under de senaste fem (cid:229)ren? (98/C 386/173) SKRIFTLIG FR¯GA E-1431/98 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: EU:s utvecklingssamarbete inom fisken(cid:228)ringen i tredje land Kan kommissionen informera om hur stor andel av anslagen f(cid:246)r samarbete som Europeiska kommissionens generaldirektorat VIII anv(cid:228)nt f(cid:246)r utveckling av fisken(cid:228)ringen i l(cid:228)nderna i V(cid:228)stafrika under de senaste fem (cid:229)ren? (98/C 386/174) SKRIFTLIG FR¯GA E-1432/98 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: EU:s utvecklingssamarbete inom fisken(cid:228)ringen i tredje land Kan kommissionen informera om hur stor andel av alla projekt som genomf(cid:246)rts med hj(cid:228)lp av anslag avsedda f(cid:246)r samarbete, och som GD VIII avsatt f(cid:246)r de v(cid:228)stafrikanska l(cid:228)nderna, som har anv(cid:228)nts f(cid:246)r utveckling av fisken(cid:228)ringen? (98/C 386/175) SKRIFTLIG FR¯GA E-1433/98 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: EU:s utvecklingssamarbete inom fisken(cid:228)ringen i tredje land Kan kommissionen meddela vilka samarbetsprojekt avseende fiske som GD VIII har genomf(cid:246)rt och finansierat › och med vilka belopp › i f(cid:246)ljande l(cid:228)nder: Sydafrika, Namibia, Gabon, Senegal, Guinea, Ekvatorialguinea, Guinea-Bissau, Elfenbenskusten, Gambia, Sierra Leone, Mauretanien, Angola, Ghana och Kamerun under de senaste fem (cid:229)ren? (98/C 386/176) SKRIFTLIG FR¯GA E-1434/98 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: EU:s utvecklingssamarbete inom fisken(cid:228)ringen i tredje land Kan kommissionen meddela vilka 15 utvecklingsprojekt inom fisken(cid:228)ringen i V(cid:228)stafrika som GD VIII har bidragit mest till och (cid:228)ven specificera summan man bidragit med i varje enskilt fall?


title: WRITTEN QUESTION No. 1437/98 by Miguel ARIAS CAÑETE to the Commission. Gibraltar Social Insurance Fund

eurovoc_concepts:
Gibraltar
Spain
United Kingdom
application of EU law
pension scheme
social security

text: C 354/98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 19. 11. 98 (98/C 354/155) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Miguel Arias Can(cid:152) ete (PPE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Gibraltarin ela¤kerahastot Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin viranomaiset sopivat Gibraltar Social Insurance Fund -ela¤kerahaston lopettamisesta 31. joulukuuta 1993. Pa¤a¤to¤s oli selva¤sti yhteiso¤n sa¤a¤do¤sten vastainen ja siksi komissiolle antoi Yhdistyneelle kuningaskunnalle asiaa koskevan lausunnon perusteluineen ETY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Komission toimenpiteen tuloksena ela¤kkeiden maksaminen aloitettiin uudelleen 30. kesa¤kuuta 1996. Silti sadat tyo¤ntekija¤t, jotka ovat espanjalaisia ela¤kela¤isia¤, ovat joutuneet ka¤rsima¤a¤n maksujen, jotka koskevat ajanjaksoa 1. tammikuuta 1994 › 30. kesa¤kuuta 1996, myo¤ha¤stymisista¤. Ta¤ma¤n johdosta kysyn komissiolta seuraavaa: mita¤ toimenpiteita¤ se aikoo toteuttaa, jotta neuvoston asetusten 1408/71 ETY (1), 574/72 ETY (2) ja Rooman sopimuksen 48 › 51 ja 227 artiklan ma¤a¤ra¤ykset pannaan ta¤yta¤nto¤o¤n? (1) EYVL L 149, 5. 7. 1971, s. 2. (2) EYVL L 74, 27. 3. 1972, s. 1. Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (22. kesa¤kuuta 1998) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin ja¤senen esille ottamasta ongelmasta, joka koskee osalle Gibraltarin ela¤kerahastoon kuuluneille tyo¤ntekijo¤ille ajalta 1. 1. 1994›30. 6. 1996 maksamatta ja¤a¤neita¤ ra¤steja¤. Itse asiassa kun komissio pa¤a¤tti 26. 6. 1997 lopettaa edella¤ mainitun rahaston lakkauttamisen vuoksi Yhdistynytta¤ kuningaskuntaa vastaan aloittamansa menettelyn, se la¤hetti henkilo¤kohtaisen kirjeen 6 500:lle valituksen tehneelle henkilo¤lle tiedottaakseen heille niista¤ toimista, joihin komissio oli vuodesta 1994 la¤htien ryhtynyt paljastuneen tilanteen korjaamiseksi. Heita¤ pyydettiin kuitenkin myo¤s ilmoittamaan mahdollisista ongelmista ela¤kkeiden maksamisessa, jotta voitaisiin huolehtia edunsaajien oikeuksien kunnioittamisesta. La¤hetettya¤a¤n kirjeen komissio otti yhteytta¤ Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin yritta¤a¤kseen lo¤yta¤a¤ ratkaisun esitettyihin tapauksiin. Jos tilanne ei korjaannu, komissio saattaa panna vireille uuden rikkomisesta johtuvan menettelyn. (98/C 354/156) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1446/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bartho Pronk (PPE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteiskuntapoliittinen aikuiskoulutus ja sen asema komission koulutuspolitiikassa Olen esitta¤nyt komissiolle kysymyksen E-603/98 (1), johon vastattiin 8. huhtikuuta 1998. Haluaisin mielella¤ni vastauksen myo¤skin komissiolle esitta¤miini kysymyksiin 3, 4 ja 5. EU:sta tehdyn sopimuksen 140 artiklan perusteella komission on annettava suullinen tai kirjallinen vastaus kysymyksiin, joita Euroopan parlamentti tai sen ja¤senet esitta¤va¤t. Komission on siis annettava tietoja Euroopan parlamentin tekemien kysymysten perusteella. Ovatko komission tiedot puutteellisia vai onko komission kanta olla antamatta tietoja Euroopan parlamentin ja¤senelle? Kysymykseni ovat: 1. Pita¤a¤ko¤ paikkansa, etta¤ komissio tukee vain sellaisia yhteiskuntapoliittisia aiheita, jotka ovat sen kannalta ajankohtaisia (esim. euro), mutta ei anna kansalaisja¤rjesto¤ille rahoitusta niiden valitsemiin aiheisiin?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1456/98 von Felipe CAMISÓN ASENSIO an die Kommission. Hopfenanbau in der Provinz Leon (Spanien)

eurovoc_concepts:
agricultural situation
agro-industrial cropping
area of holding
crop production
hops
job cuts
utilised agricultural area

text: C 31/40 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 5. 2. 1999 Kann die Kommission mitteilen, wie sie die Zerst(cid:246)rung des erw(cid:228)hnten Biotops abwenden will, in dem sieben griechische endemische Arten, dreizehn Formen gesch(cid:252)tzter Lebensr(cid:228)ume sowie Pflanzen und Tierarten (Fische, Kriechtiere und V(cid:246)gel), die von der erw(cid:228)hnten Richtlinie gesch(cid:252)tzt werden, vorkommen? (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7. Gemeinsame Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1410/98 und E-1533/98 (18. Juni 1998) (cid:132)Pieria Ori(cid:147) findet sich unter der Nummer GR 1250002 tats(cid:228)chlich auf der Liste der Gebiete, die die griechischen Beh(cid:246)rden zur Einbeziehung in das (cid:246)kologische Netz (cid:132)Natura 2000(cid:147) vorgeschlagen haben. Dies geht auf die Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen zur(cid:252)ck. Sobald dieses Gebiet von der Kommission als Gebiet von gemein- schaftlicher Bedeutung ausgew(cid:228)hlt worden ist, m(cid:252)ssen es die griechischen Beh(cid:246)rden als besonderes Schutzgebiet ausweisen und die in Artikel 6 der Richtlinie 92/43/EWG genannten Bewirtschaftungs- und Erhaltungsma(cid:223)nah- men ergreifen. Nach diesem Artikel erfordern Pl(cid:228)ne oder Projekte, die ein Gebiet von gemeinschaftlicher Bedeutung erheblich beeintr(cid:228)chtigen k(cid:246)nnten, eine Pr(cid:252)fung auf Vertr(cid:228)glichkeit mit den f(cid:252)r dieses Gebiet festgelegten Erhaltungszie- len. Das Gebiet Pieria Ori ist aber noch nicht zum Gebiet von gemeinschaftlicher Bedeutung erkl(cid:228)rt worden, so da(cid:223) Artikel 6 dort noch nicht gilt. Allerdings kommen in diesem Gebiet priorit(cid:228)re nat(cid:252)rliche Lebensraumtypen vor. Deshalb wird es gem(cid:228)(cid:223) den Auswahlkriterien des Anhangs III der Richtlnie zwangsl(cid:228)ufig als Schutzgebiet ausgewiesen werden. Die Kommission wird sich an die griechischen Beh(cid:246)rden wenden, um zu erfahren, wie sie die Verschlechterung dieses Gebiets verhindern wollen. Die Frage der Vereinbarkeit der im Rahmen von Leader II vorgeschlagenen Investitionen mit der Anlage des Steinbruchs, den der Herr Abgeordnete anspricht, d(cid:252)rfte in der Regel im Laufe des oben beschriebenen Verfahrens gepr(cid:252)ft werden. Das hei(cid:223)t: Sofern das Gebiet auf der nach der Richtlinie 92/43/EWG aufzustellenden Liste erscheint, mu(cid:223) die Anlage des Steinbruchs einer Vertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung unterzogen werden. Dabei sind s(cid:228)mtliche Auswirkungen des Steinbruchs auf das Gebiet und damit auch auf die dort von der Gemeinschaft finanzierten Projekte zu ber(cid:252)cksichtigen. (1999/C 31/050) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1456/98 von Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) an die Kommission Betrifft: Hopfenanbau in der Provinz Leon (Spanien) (11. Mai 1998) Es ist allgemein bekannt, da(cid:223) in der Provinz Leon (Spanien) die f(cid:252)r den Hopfenanbau genutzten Fl(cid:228)chen seit 1985 stark zur(cid:252)ckgegangen sind und von den urspr(cid:252)nglichen 2000 Hektar derzeit nur noch weniger als die H(cid:228)lfte bestellt werden. Diese Entwicklung in der Landwirtschaft hat aufgrund des damit einhergehenden Verlustes von Arbeitspl(cid:228)tzen schwerwiegende soziale Folgen, wobei in der betroffenen Region schon zuvor gro(cid:223)e Probleme im Zusammen- hang mit der Arbeitslosigkeit bestanden haben, weshalb die beabsichtigte weitere Einschr(cid:228)nkung der genannten Fl(cid:228)chen unweigerlich zu einer Versch(cid:228)rfung dieser unerw(cid:252)nschten sozialen Krise f(cid:252)hren w(cid:252)rde. Ferner ist ausreichend untersucht worden, da(cid:223) der Hopfenanbau durch keine vertretbare wirtschaftliche Alternative zu ersetzen ist, die eine L(cid:246)sung f(cid:252)r die Versch(cid:228)rfung des Problems bieten k(cid:246)nnte, wozu das Festhalten an gr(cid:246)(cid:223)eren Einschr(cid:228)nkungen f(cid:252)hren w(cid:252)rde. Angesichts dieser besorgniserregenden Situation stellt sich folgende Frage: Warum nimmt man nicht die 1985 bebaute Fl(cid:228)che als Bezugsgr(cid:246)(cid:223)e bzw. als Ausgangspunkt f(cid:252)r eine eventuelle Einschr(cid:228)nkung, denn von diesem Zeitpunkt an ist es bereits zu einer umfangreichen und ausreichenden Verringerung der Anbaufl(cid:228)chen gekommen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1412/98 von Graham MATHER an die Kommission. Anwendung der Richtlinie 93/119/EG in Frankreich (Eid-El- Kebir)

eurovoc_concepts:
France
Islam
animal welfare
customs and traditions
health legislation
meat processing industry
protection of animals
religious group
sheep
slaughter of animals

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1448/98 af José BARROS MOURA til Kommissionen. Projekter på området forbrugerbeskyttelse i 1998

eurovoc_concepts:
Portugal
consumer movement
consumer protection
project evaluation

text: C 386/130 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 11. 12. 98 2. De vilk(cid:229)r, som blev fastsat for medfinansieringen af Alqueva-projektet, skyldtes projektets s(cid:230)rlige łkonomiske betydning (over 300 mio ecu i EF-stłtte), og dets stłrrelse, som gav anledning til specifikke problemer p(cid:229) miljł- og vandforsyningsomr(cid:229)det samt i forbindelse med koordinering af overv(cid:229)gningen af aktiviteterne. Disse tal og oplysninger błr imidlertid pr(cid:230)ciseres. Hvad ang(cid:229)r Alqueva, vil EFRU investere knap 96,6 mio ecu i 1997 › priser. Den łvrige finansiering sker via Samhłrighedsfonden, Den Europ(cid:230)iske Socialfond og EUGFL- Udviklingssektionen. Hvis man vil sammenligne med tilsvarende belłb i Spanien, hvor Samhłrighedsfonden ogs(cid:229) deltager i finansiering af vandbygningsarbejder, błr man henvise til EFRU. I lłbet af samme periode, jf. f(cid:230)llesskabsstłtterammen, investerer fonden 260 mia escudos eller 13 gange mere end det belłb, der er afsat til Alqueva, i den spanske vandbygningsplan. Som Kommissionen sikkert ikke har glemt, kan opdelingen af et program eller et projekt › som det er tilf(cid:230)ldet med den spanske vandbygningsplan, der, som det klart fremg(cid:229)r, best(cid:229)r af en r(cid:230)kke EFRU-finansierede d(cid:230)mninger og omledninger i internationale vandlłb, som f. eks. i floden Guadiana › ikke begrunde, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt ikke behandles som et samlet hele, navnlig i betragtning af investeringernes ensartede karakter og placering i samme omr(cid:229)de. Hvorledes kan Kommissionen p(cid:229) den baggrund p(cid:229)st(cid:229), at der ikke er finansieret noget spansk projekt af samme omfang som Alqueva? Og hvorledes kan den med upartiskhed h(cid:230)vde, at det kun ved i forbindelse med finansieringen af Alqueva-projektet har v(cid:230)ret berettiget at kr(cid:230)ve s(cid:230)rlige bestemmelser om overv(cid:229)gning? (1) EFT C 354 af 19. 11. 1998. (98/C 386/181) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1452/98 af JosØ Barros Moura (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: EF-finansiering af vandbygningsarbejder i Spanien 1. Kan Kommissionen opstille en oversigt over de EFRU-midler, der er anvendt pr. ultimo 1997 inden for den spanske f(cid:230)llesskabsstłtteramme til foranstaltning 6. 1. Vandbygningsplan sammenholdt med de midler, der er anvendt til store vandbygningsarbejder i Portugal? Kan Kommissionen ligeledes udarbejde en sammenlignende opstilling over de krav til udbetaling af stłtte, 2. som EFRU har stillet til hver af disse to medlemsstater? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1447/98 og P-1452/98 (20. maj 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 386/182) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1448/98 af JosØ Barros Moura (PSE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Projekter p(cid:229) omr(cid:229)det forbrugerbeskyttelse i 1998 Ansete forbrugerorganisationer i Portugal har udtrykt tvivl vedrłrende udv(cid:230)lgelseskriterierne for de forbruger- beskyttelsesprojekter, der f(cid:229)r EF-stłtte i 1998, jf. projektindkaldelsen i EFT C 277 af 12. september 1997. Kommissionens bedes derfor oplyse fłlgende


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1428/98 dell'on. John IVERSEN al Consiglio. Partita internazionale di calcio tra Germania e Nigeria

eurovoc_concepts:
Germany
Nigeria
admission of aliens
common position
human rights
international sanctions
migration control
sporting event

text: C 323/130 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 21. 10. 98 1. Condivide il Consiglio l(cid:146)opinione che, con la concessione del visto a cittadini nigeriani e con la partecipazione all(cid:146)incontro di calcio con la Nigeria in preparazione dei mondiali, la Germania viola la posizione comune del Consiglio 95/544/PESC del 4 dicembre 1995 e la decisione del Consiglio del 28 novembre 1997 relativa all(cid:146)attuazione della posizione comune, in particolare l(cid:146)articolo 1, paragrafo 2? 2. 3. 4. 5. Se la risposta e‘ affermativa, quali conseguenze intende trarne? Prima del rilascio dei visti, ne sono stati informati il Consiglio e tutti gli Stati membri (articolo 2)? Quale posizione hanno assunto gli Stati membri al riguardo? Quali azioni ha eventualmente intrapreso il Consiglio per assicurare il rispetto della decisione? Quali misure ha previsto il Consiglio per garantire che in futuro gli Stati membri agiscano in conformita‘ 6. delle decisioni in ordine alla posizione comune sulla Nigeria? (1) GU L 309 del 21. 12. 1995, pag. 1. (98/C 323/201) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1428/98 di John Iversen (PSE) al Consiglio (11 maggio 1998) Oggetto: Partita internazionale di calcio tra Germania e Nigeria Puo‘ la Presidenza britannica fa sapere se la partita internazionale di calcio, disputata tra Germania e Nigeria il 22 aprile 1998, viola l(cid:146)embargo che gli Stati membri dell(cid:146)UE hanno adottato nei confronti della Nigeria? Gli Stati membri hanno deciso di applicare sanzioni su larga scala, che comprendono anche un boicottaggio delle manifestazioni sportive con la Nigeria. Una partita amichevole tra Germania e Nigeria non e‘ paragonabile alle partite dei campionati mondiali, relativamente alle quali la Nigeria gode di una dispensa dall(cid:146)embargo. Per tale motivo, la concessione di un visto d(cid:146)entrata nell(cid:146)UE ai giocatori nigeriani, per giocare una partita di calcio su territorio tedesco, deve considerarsi contraria alle sanzioni adottate dall(cid:146)Unione europea. Risposta comune alle interrogazioni scritte P-1386/98 e E-1428/98 (6 luglio 1998) L(cid:146)Unione europea ha ripetutamente espresso grave preoccupazione riguardo alla situazione in Nigeria; ne e‘ conseguita l(cid:146)adozione da parte del Consiglio, il 28 novembre 1997, della decisione di prorogare la posizione comune dell(cid:146)UE relativa alla Nigeria, del 4 dicembre 1995 (95/544/PESC), sino al 1o novembre 1998. Il Consiglio ribadisce il suo fermo impegno a indurre la Nigeria a operare un cambiamento e ritiene che le misure adottate nei confronti della Nigeria nella posizione comune 95/544/PESC, inclusa la sospensione dei contatti sportivi UE-Nigeria, rappresentino un utile contributo. L(cid:146)articolo 1, paragrafo 2, della decisione del Consiglio 97/820/PESC concernente l(cid:146)attuazione della posizione comune 95/544/PESC, consente agli Stati membri di decidere di non applicare le restrizioni sui contatti sportivi, al fine di adempiere agli impegni precedentemente assunti per quanto riguarda le manifestazioni sportive organizzate sotto la responsabilita‘ di federazioni sportive internazionali, cioe‘ le finali della Coppa del mondo 1998 e le relative partite preparatorie gia‘ organizzate, nonche· il Campionato mondiale di pallacanestro del 1998. La partita tra Germania e Nigeria del 22 aprile 1998 era una partita preparatoria per la Coppa del mondo gia‘ organizzata prima dell(cid:146)adozione della decisione del Consiglio 97/820/PESC. Il Consiglio ne era consapevole al momento dell(cid:146)adozione di tale decisione e aveva autorizzato la Germania a rilasciare visti ai membri della squadra nigeriana. Pertanto la Germania, nel rilasciarli, non ha contravvenuto alla posizione comune 95/544/PESC


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1525/98 del Bertel HAARDER al Consejo. Estatuto de los funcionarios de las comunidades europeas

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
European official
administrative structures
information centre
regulations for civil servants

text: C 323/134 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 Desde 1988 en aplicacio·n de los acuerdos interinstitucionales «las dos partes de la autoridad presupuestaria convienen en aceptar, para los ejercicios presupuestarios (cubiertos por las perspectivas financieras) los tipos ma·ximos de aumento de gatos no obligatorios que procedera·n de los presupuestos establecidos en el l(cid:14)·mite de los techos de las perspectivas financieras». Antes, los desacuerdos en la realizacio·n de las disposiciones relativas al tipo ma·ximo hab(cid:14)·an impedido varias veces (1980. 1982, 1986, 1987) un desarrollo normal del procedimiento presupuestario y la adopcio·n del presupuesto en los plazos previstos. Sobre los otros puntos de la pregunta de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, la Comisio·n no es competente para juzgar co·mo un Estado miembro (o uno de sus o·rganos) entiende abordar la discusio·n de las presentes propuestas. (1) DO C 331 de 7. 12. 1993. (98/C 323/206) PREGUNTA ESCRITA P-1525/98 de Bertel Haarder (ELDR) al Consejo (11 de mayo de 1998) Asunto: Estatuto de los funcionarios de las comunidades europeas Teniendo en cuenta la actitud cr(cid:14)·tica ante la Unio·n en muchos Estados miembros y con ocasio·n de la reforma del Estatuto de los funcionarios de la UE, ¿se propone la Comisio·n tomar la iniciativa de modificar el Estatuto en el sentido de que los funcionarios de la UE, independientemente de su categor(cid:14)·a, estacionados en las oficinas de informacio·n de la Comisio·n y del Parlamento Europeo en su pa(cid:14)·s de origen sean contratados localmente durante el tiempo que dure su destino? Respuesta (13/14 de julio de 1998) El Consejo recuerda a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que, con arreglo al art(cid:14)·culo 24 del Tratado por el que se constituye un Consejo u·nico y una Comisio·n u·nica de las Comunidades Europeas, el Consejo, a propuesta de la Comisio·n y previa consulta a las dema·s instituciones interesadas, establece, por mayor(cid:14)·a cualificada, el estatuto de los funcionarios de las Comunidades Europeas. Hasta la fecha la Comisio·n no ha presentado ninguna propuesta que tenga por objeto incluir en el estatuto disposiciones espec(cid:14)·ficas relativas a los funcionarios destinados en las Oficinas de informacio·n de la Comisio·n o del Parlamento Europeo


title: 98/379/CE: Decisione del Consiglio dell'11 maggio 1998 relativa all'applicazione provvisoria dell'accordo tra la Comunità europea e la Federazione russa sul commercio dei prodotti tessili

eurovoc_concepts:
Russia
interim agreement (EU)
textile product
trade agreement (EU)

text: 15. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 169/1 II (Atti per i quali la pubblicazione non è una condizione di applicabilità) CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO dell’11 maggio 1998 relativa all’applicazione provvisoria dell’accordo tra la Comunità europea e la Federazione russa sul commercio dei prodotti tessili (98/379/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, DECIDE: visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 113, in collegamento con l’arti- colo 228, paragrafo 2, prima frase, vista la proposta della Commissione, Articolo 1 L’accordo tra la Comunità europea e la Federazione russa sul commercio dei prodotti tessili è applicato a titolo provvisorio a decorrere dal 1o maggio 1998, in attesa della sua conclusione formale, fatta salva l’applicazione provvisoria reciproca dello stesso da parte della Federa- zione russa. Il testo dell’accordo è accluso alla presente decisione. considerando che la Commissione ha negoziato, a nome della Comunità un accordo tra la Comunità europea e la Federazione russa sul commercio dei prodotti tessili, siglato il 28 marzo 1998; Articolo 2 La presente decisione è pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. considerando che è opportuno applicare a titolo provvi- sorio detto accordo a decorrere dal 1o maggio 1998, in attesa che siano completate le procedure necessarie per la sua conclusione, fatta salva l’applicazione provvisoria reciproca dello stesso da parte della Federazione russa, Fatto a Bruxelles, addì 11 maggio 1998. Per il Consiglio Il Presidente J. BATTLE


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1426/98 του Kenneth COATES προς την Επ τροπή. Ταχεία εξάπλωση της φυματίωσης

eurovoc_concepts:
Africa
Central and Eastern Europe
EU programme
South-East Asia
World Health Organisation
disease prevention
epidemic
infectious disease
state of emergency

text: 22. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 402/133 (98/C 402/175) GRAPTH ERVTHSH E-1426/98 ypobolh· : Kenneth Coates (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Taxei·a eja·plvsh thw fymati·vshw (cid:201)xei enhmervuei· h Epitroph· apo· ton Pagko·smio Organismo· Ygei·aw, afeno·w, gia to baumo· kai thn taxy·thta eja·plvshw thw fymati·vshw, metajy· a·llvn, sth Notioanatolikh· Asi·a, thn Afrikh· kai thn Anatolikh· Eyrv· ph kai, afete·roy, gia toyw uana·toyw poy prokaloy·ntai apo· ayth·n; Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia thn antimetv· pish thw epiki·ndynhw ayth·w kata·stashw; Se poie·w ene·rgeiew probai·nei h Epitroph· prokeime·noy na yposthri·jei thn ereynhtikh· prospa·ueia poy apoble·pei sthn ejey·resh tro·pvn gia ton periorismo· thw eja·plvshw kai th uerapei·a thw fymati·vshw; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (29 Mai(cid:143)oy 1998) H Epitroph· ei·nai enh·merh gia thn ay·jhsh tvn symptvma·tvn fymati·vshw kai tvn parago·ntvn poy synde·ontai me to faino·meno ayto·, o·pvw h kata·rreysh systhma·tvn iatrikh·w peri·ualchw, h epidei·nvsh koinvnikooikonomikv· n synuhkv· n, kai oi akata·llhlew praktike·w poy odhgoy·n se antimikrobiakh· anti·stash. Me to koinotiko· pro·gramma gia to sy·ndromo epi·kththw anosopoihtikh·w anepa·rkeiaw (AIDS) kai gia a·llew metadotike·w asue·neiew h Koino·thta pare·xei yposth·rijh se progra·mmata gia thn epith·rhsh kai anti·drash ape·nanti sth fymati·vsh, o·poy symmete·xoyn o·la ta kra·th me·lh. Sto·xow tvn en lo·gv programma·tvn ei·nai na beltiv· soyn thn ikano·thta tvn armo·divn arxv· n sta kra·th me·lh na katapolemh·soyn tiw parapa·nv asue·neiew. Sto plai·sio diey·rynshw thw Koino·thtaw oi xv· rew poy e·xoyn ypoba·lei ai·thsh e·ntajhw apo· thn kentrikh· kai anatolikh· Eyrv· ph enuarry·nontai na symmeta·sxoyn se ayto· alla· kai se a·lla progra·mmata dra·shw gia th dhmo·sia ygei·a (o·poy e·xoyn pro·sbash oi xv· rew thw kentrikh·w kai anatolikh·w Eyrv· phw (XKAE), h Ma·lta kai h Ky·prow). H Epitroph· epi·shw synerga·zetai me tiw Hnvme·new Politei·ew sto zh·thma ayto· sto plai·sio thw eidikh·w epixeirhsiakh·w oma·daw (task force) Koino·thtaw-Hnvme·nvn Politeiv· n kauv· w kai me dieunei·w organismoy·w o·pvw o Pagko·smiow Organismo·w Ygei·aw (POY) kai h Dieunh·w Tra·peza Anasygkro·thshw kai Ana·ptyjhw. (cid:211)son afora· thn e·reyna gia th fymati·vsh, to BIOMED xrhmatodotei· epi· toy paro·ntow 7 progra·mmata, poy ane·rxontai synolika· se 3,25 ek. ECU, sxetika· me thn ana·ptyjh emboli·vn, me thn ana·ptyjh farma·kvn ne·aw genia·w poy tv· ra kykloforoy·n gia thn antimetv· pish mikrobi·vn ta opoi·a paroysi·asan anti·stash se prohgoy·mena fa·rmaka, kai me thn epidhmiologi·a thw fymati·vshw. Peraite·rv eykairi·ew gia e·reyna sxetika· me thn fymati·vsh prosfe·rontai sto pe·mpto ereynhtiko· pro·gramma- plai·sio, kauv· w ua pro·keitai gia shmantikh· ene·rgeia sxetika· me tiw molysmatike·w asue·neiew. (98/C 402/176) GRAPTH ERVTHSH P-1427/98 ypobolh· : Astrid Thors (ELDR) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: H gallikh· nomouesi·a sxetika· me tiw texnologi·ew kryptoue·thshw H gallikh· nomouesi·a periori·zei shmantika· th xrhsimopoi·hsh tvn texnologiv· n kryptoue·thshw, o·pvw anafe·retai a·llvste sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w gia thn kryptoue·thsh kai tiw chfiake·w ypografe·w. Prosfa·tvw ete·uhsan se isxy· dy·o kanonismoi· sth xv· ra oi opoi·oi kauori·zoyn tiw proy¤poue·seiw se o·,ti afora· th xrhsimopoi·hsh tvn sygkekrime·nvn texnologiv· n kai oi opoi·oi kauierv· noyn diadikasi·ew gnvstopoi·hshw kai xorh·ghshw a·deiaw gia ton en lo·gv tome·a. Stoyw periorismoy·w anafe·retai epi·shw o·ti h pleiochfi·a tvn melv· n sth dioi·khsh toy TTP (Trusted Third Party, tri·tow koinh·w empistosy·nhw), poy apotelei· apo·lyth proy¤po·uesh gia na epitrapei· h kryptoue·thsh, ua pre·pei na aparti·zetai apo· Ga·lloyw poli·tew. Ekto·w aytoy· ta «kleidia·» thw kryptoue·thshw ua pre·pei na ta krata· e·naw TTP, gegono·w poy mporei· na odhgh·sei sto o·ti e·na mh·nyma poy bri·sketai se metasxhmatisme·nh morfh· se e·nan ypologisth·, den mporei· na xrhsimopoihuei· nomi·mvw sth Galli·a. Uevrei· h Epitroph· o·ti oi kano·new kai oi proy¤poue·seiw poy proanafe·ruhsan symbiba·zontai me tiw diata·jeiw poy isxy·oyn gia thn esvterikh· agora·, kai, ea·n o·xi, poia· me·tra proti·uetai na la·bei gia na prostatey·sei th dynato·thta paroxh·w yphresiv· n kai na eggyhuei· o·ti h empisteytiko·thta tvn mhnyma·tvn ua diasfali·zetai kai sthn epikra·teia thw Galli·aw;


title: Rozhodnutie Rady z 11. mája 1998 o dočasnom uplatňovaní Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Ruskou federáciou o obchode s textilnými výrobkami

text: 11/zv. 29 SK Úradný vestník Európskej únie 3 31998D0379 L 169/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 15. 6. 1998 ROZHODNUTIE RADY z 11. mája 1998 o dočasnom uplatňovaní Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Ruskou federáciou o obchode s textilnými výrobkami (98/379/ES) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, ROZHODLA TAKTO: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 113 v súčinnosti s prvou vetou článku 228 ods. 2, Článok 1 Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Ruskou federáciou o obchode s textilnými výrobkami sa bude uplatňovať dočasne od 1. mája 1998, do jej oficiálneho uzatvorenia, a s výhradou jej recipročného dočasného uplatňovania Ruskou federáciou. so zreteľom na návrh Komisie, Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu. keďže Komisia prerokovala v mene spoločenstva dohodu medzi Európskym spoločenstvom a Ruskou federáciou o obchode s tex- tilnými výrobkami, parafovanú 28. marca 1998; Článok 2 Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. keďže táto dohoda by sa mala uplatňovať dočasne, od 1. mája 1998, do zavŕšenia postupov potrebných na jej uzavre- tie, s výhradou jej recipročného dočasného uplatňovania Ruskou federáciou. Za Radu Predseda J. BATTLE V Bruseli 11. mája 1998


title: 98/379/EG: Besluit van de Raad van 11 mei 1998 betreffende de voorlopige toepassing van de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Russische Federatie betreffende de handel in textielproducten

text: 15. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 169/1 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT VAN DE RAAD van 11 mei 1998 betreffende de voorlopige toepassing van de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Russische Federatie betreffende de handel in textielproducten (98/379/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, BESLUIT: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 113, juncto arti- kel 228, lid 2, eerste zin, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende dat de Commissie namens de Gemeenschap onderhandelingen heeft gevoerd over een Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Russische Federa- tie betreffende de handel in textielproducten, die op 28 maart 1998 werd geparafeerd; Overwegende dat deze Overeenkomst met ingang van 1 mei 1998 voorlopig dient te worden toegepast, in afwachting van de voltooiing van de procedures die voor de sluiting ervan vereist zijn, op voorwaarde dat zij tevens op wederkerige basis door de Russische Federatie voorlopig wordt toegepast, Artikel 1 De Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Russische Federatie betreffende de handel in textielpro- ducten wordt met ingang van 1 mei 1998 voorlopig toegepast, in afwachting van de officiële sluiting ervan, op voorwaarde dat zij tevens op wederkerige basis door de Russische Federatie voorlopig wordt toegepast. De tekst van de Overeenkomst gehecht. is aan dit besluit Artikel 2 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Gedaan te Brussel, 11 mei 1998. Voor de Raad De Voorzitter J. BATTLE


title: WRITTEN QUESTION No. 1405/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Discretionary nature and transparency of public notices of access to structural funds

eurovoc_concepts:
Structural Funds
access to EU information
administrative transparency
dissemination of EU information
distribution of aid
eligibility criteria
regional government
use of aid


title: WRITTEN QUESTION No. 1417/98 by Gianni TAMINO to the Commission. Incompatibility with Community legislation of law No 30/97 and the hunting season calendar of the Emilia- Romagna region.

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
bird
hunting regulations
infringement procedure (EU)
protected species
protection of animal life
wildlife

text: 22. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 402/129 Tavoitteena on laatia vuoteen 2002 menness(cid:228) vertailumateriaali, joka kattaa ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen ehk(cid:228)i- semist(cid:228) ja v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevat kaikki alat. Ensimm(cid:228)iset t(cid:228)t(cid:228) koskevat asiakirjat julkaistaan vuoden 1999 alussa. (98/C 402/170) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1416/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin kansalaisten tasavertainen kohtelu yritysten ty(cid:246)ntekij(cid:246)in(cid:228) unionin alueella Berliiniss(cid:228) Saksassa toimiva Schering A. G. -yritys on j(cid:228)rjest(cid:228)nyt henkil(cid:246)osakeannin, johon saivat osallistua emoyhti(cid:246)n ja saksalaisen tyt(cid:228)ryhti(cid:246)n ty(cid:246)ntekij(cid:228)t. Kuitenkaan muissa Euroopan unionin j(cid:228)senmaissa ty(cid:246)skente- lev(cid:228)t tyt(cid:228)ryhti(cid:246)iden ty(cid:246)ntekij(cid:228)t eiv(cid:228)t saaneet osallistua henkil(cid:246)osakeantiin. Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhty(cid:228), jotta unionin eri j(cid:228)senmaissa yrityskonsernit › niin emo- kuin tyt(cid:228)ryhti(cid:246)tkin › kohtelisivat henkil(cid:246)osakeanneissaan kaikkia unionin kansalaisia tasapuolisesti? Komission j(cid:228)senen PÆdraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (19. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on jo muutamien vuosien ajan pyrkinyt tukemaan ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden rahoitusosakkuusj(cid:228)rjestelyj(cid:228). Vuonna 1991 komissio julkaisi tutkimuksen voittopalkkioj(cid:228)rjestelmien edist(cid:228)misest(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa, joka tunnetaan nimell(cid:228) PEPPER I -kertomus (Promotion of employee participation in profits and enterprise results). Sen pohjalta neuvosto antoi vuonna 1992 suosituksen 92/443/ETY (1). Komissio otti teht(cid:228)v(cid:228)kseen antaa parlamentille, neuvostolle sek(cid:228) talous- ja sosiaalikomitealle j(cid:228)senvaltioiden antamien tietojen perusteella kertomuksen siit(cid:228), miten suositusta on sovellettu. Tammikuussa 1997 komissio esitti asiasta PEPPER II -nimell(cid:228) tunnetun kertomuksen (2). ˜skett(cid:228)in hyv(cid:228)ksytyss(cid:228) sosiaalialan toimintaohjelmassa vuosiksi 1998›2000 (3) komissio teki aloitteen, jonka tarkoituksena on kannustaa ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) laajemmin osallistumaan yritysten rahoitusosakkuusj(cid:228)rjestelmiin. Vuoden 1992 suosituksen perusteella valotetaan hyvi(cid:228) toimintatapoja ja kartoitetaan hankaloittavia tekij(cid:246)it(cid:228). Yksi aloitteen olennaisista p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) on niiden vaikeuksien tunnistaminen, joista monikansalliset yhti(cid:246)t joutuvat selviytym(cid:228)(cid:228)n toteuttaessaan rahoitusosakkuusj(cid:228)rjestelyj(cid:228) yleens(cid:228) tai henkil(cid:246)st(cid:246)n osakeomistusj(cid:228)rjestelmi(cid:228) erityisesti. (1) EYVL L 245, 26. 8. 1992. (2) KOM(96) 697 lopullinen. (3) KOM(98) 259 lopullinen. (98/C 402/171) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1417/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Emilia-Romagnan alueen mets(cid:228)stysajat ja lain N:o 30/97 yhteensopimattomuus yhteis(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten kanssa Emilia-Romagnan (Italia) alueneuvosto hyv(cid:228)ksyi 31. maaliskuuta aluelain N:o 30/97 perusteella uuden mets(cid:228)stysajan. Laissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n muun muassa, ett(cid:228) 20. syyskuuta 1998 ja 31. tammikuuta 1999 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana on lupa mets(cid:228)st(cid:228)(cid:228) suojeltuja lajeja kuten varpusia (31. joulukuuta asti) ja kottaraisia


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1441/98 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Euro 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
economic convergence
euro
price stability
third stage of EMU

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/129 Die Kommission (cid:252)bermittelt dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt die nach L(cid:228)ndern geordnete Aufstellung aller Projekte der Zusammenarbeit im Fischereiwesen, die in Westafrika finanziert wurden, sowie die Aufstellung der Indikatoren f(cid:252)r die Wirtschaft und den Fischereisektor aller AKP- Staaten. (98/C 386/179) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1441/98 von JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Euro 1999 Im Bericht der Kommission (cid:252)ber den Konvergenzstand mit Empfehlung f(cid:252)r den (cid:220)bergang zur dritten Stufe der Wirtschafts- und W(cid:228)hrungsunion (KOM(98) 1999 endg. vom 25. 3. 1998, S. 78) hei(cid:223)t es: (cid:132)Im Laufe der zweiten Stufe der WWU ist es allen Mitgliedstaaten mit Ausnahme Griechenlands gelungen, eine niedrige Inflationsrate und konvergierende Preisniveauentwicklung zu erreichen bzw. aufrechtzuerhalten. Zwar trugen auch konjunkturelle Faktoren › l(cid:228)ngere Zeit (cid:252)ber entwickelte sich die Wirtschaft nur schleppend › zur D(cid:228)mpfung von Preis- und Kostendruck bei, doch spielten eine Reihe von strukturellen ˜nderungen eine ma(cid:223)gebliche Rolle bei den eindrucksvollen Erfolgen an der Inflationsfront. (cid:147) K(cid:246)nnte die Kommission die (cid:252)brigen zyklischen Faktoren n(cid:228)her erl(cid:228)utern? Antwort von Herrn de Silguy im Namen der Kommission (3. Juli 1998) Das Zitat des Herrn Abgeordneten aus dem Konvergenzbericht stammt aus dem Abschnitt (cid:252)ber die St(cid:228)rkung der Nachhaltigkeit der Stabilit(cid:228)tserfolge in der Gemeinschaft (Abschnitt 3. 5). Darin betonte die Kommission, da(cid:223) die Erreichung eines hohen Grades an Preisstabilit(cid:228)t und die St(cid:228)rkung der Nachhaltigkeit der Stabilit(cid:228)tserfolge haupts(cid:228)chlich auf Strukturfaktoren zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren waren. In dem Konvergenzbericht wurde auch darauf hingewiesen, da(cid:223) bestimmte konjunkturelle Faktoren beim R(cid:252)ckgang der Inflation in der Gemeinschaft in Stufe II der Wirtschafts- und W(cid:228)hrungsunion (WWU) eine Rolle gespielt haben. In dem Bericht hie(cid:223) es dazu, da(cid:223) sich (cid:132)die Wirtschaft nur schleppend(cid:147) entwickelte, was (cid:252)ber verschiedene Kan(cid:228)le d(cid:228)mpfend auf den Preisanstieg wirkte. Erstens versch(cid:228)rfte die Nachfrageschw(cid:228)che den Wettbewerb zwischen den Anbietern. Zweitens bremsten der Anstieg und das hohe Niveau der Arbeitslosigkeit infolge der schwachen Wirtschaftst(cid:228)tigkeit den Lohnanstieg, der zu den wichtigsten Preisauftriebsfaktoren geh(cid:246)rt. Noch zwei weitere konjunkturelle Faktoren w(cid:228)ren zu erw(cid:228)hnen. Erstens erh(cid:246)hten sich die Weltmarktpreise f(cid:252)r Rohstoffe w(cid:228)hrend des gr(cid:246)(cid:223)ten Teils der Stufe II der WWU nur sehr m(cid:228)(cid:223)ig. Zweitens entwickelte sich der Dollar in der gleichen Zeit recht schwach. Diese beiden Faktoren haben zu dem schwachen Einfuhrpreisanstieg in den meisten Mitgliedstaaten beigetragen. (98/C 386/180) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1447/98 von JosØ Barros Moura (PSE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Gemeinschaftsfinanzierung f(cid:252)r Wasserbauprojekte in Spanien In Beantwortung meiner Anfrage E-0457/98 (1) erkl(cid:228)rte Kommissionsmitglied Wulf-Mathies: 1. Was den Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r Regionale Entwicklung (EFRE) angeht, gibt es in Spanien kein Projekt, das seiner Gr(cid:246)(cid:223)e und Art nach mit dem Projekt von Alqueva vergleichbar ist. Auch was den Koh(cid:228)sionsfonds anbelangt, wurde in diesem Bereich kein Vorhaben von diesem Umfang finanziert


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1418/98 dell'on. Riccardo NENCINI al Consiglio. Licenziamento collettivo

eurovoc_concepts:
European undertaking
Tuscany
application of EU law
collective dismissal
labour mobility
merger
plastics industry
transfer of businesses

text: 18. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 13/33 Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (11 giugno 1998) 1. La richiesta Ł stata inviata per iscritto alla Francia in data 17 dicembre 1997. Le autorit(cid:224) francesi hanno risposto l(cid:146)8 aprile 1998 fornendo dettagliate informazioni sui recenti sviluppi del 2. problema e sui vari provvedimenti adottati. 3. La Commissione esaminer(cid:224) tempestivamente quali misure adottare alla luce di questa risposta. (1999/C 13/045) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1418/98 di Riccardo Nencini (PSE) al Consiglio (11 maggio 1998) Oggetto: Licenziamento collettivo L(cid:146)azienda «REPLAY» di Scarperia in provincia di Firenze, produttrice di lavorati plastici, Ł soggetta a procedimento di licenziamento collettivo di circa 40 unit(cid:224); la propriet(cid:224) › S. P. Metal, con sede a Parigi › ha ceduto l(cid:146)azienda alla A. C. P. Plastic, con sede in Inghilterra, mentre erano in corso le procedure di mobilit(cid:224) di lavoratori. La direzione aziendale Ł risultata inadempiente sia per il rispetto della direttiva del Consiglio del 17. 2. 1975 e successive modifiche, sia per il rispetto della direttiva del Consiglio del 14. 2. 1977 e successive modifiche, in particolare gli articoli 3, 4, 6. Intende il Consiglio verificare le eventuali inadempienze della direzione aziendale «Replay» circa il rispetto delle direttive sopra citate? Risposta (24 settembre 1998) Il Consiglio non Ł abilitato a pronunciarsi sulle violazioni della normativa comunitaria. Spetta alla Commissione vigilare sull(cid:146)applicazione del diritto comunitario, sotto il controllo eventuale della Corte di giustizia. (1999/C 13/046) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1440/98 di JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Euro 1999 La relazione della Commissione sulla convergenza e la relativa raccomandazione in vista della transizione alla terza fase dell(cid:146)Unione economia e monetaria, COM(98) 1999 def. del 25. 3. 1998, (pagina 78), sostiene che i buoni risultati ottenuti in materia d(cid:146)inflazione da parte degli Stati membri sono dovuti, tra l(cid:146)altro, alla moderazione salariale e alla conseguente crescita ragionevole dei costi unitari della manodopera. Cosa pensa la Commissione in merito alla sostenibilit(cid:224) dell(cid:146)inflazione moderata conseguente a tali risultati in considerazione della riforma della Francia concernente la riduzione del tempo di lavoro a 35 ore settimanali? Risposta data dal sig. de Silguy in nome della Commissione (10 luglio1998) L(cid:146)evoluzione del tasso d(cid:146)inflazione negli Stati membri dipende da numerosi fattori: a livello interno, intervengono in particolare il costo del lavoro per unit(cid:224) di prodotto, i margini di utile e le modifiche delle imposte indirette. A livello esterno, l(cid:146)inflazione Ł, per esempio, legata all(cid:146)andamento dei tassi di cambio e dei prezzi delle materie prime


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1420/98 dell'on. José BARROS MOURA alla Commissione. Guida ai finanziamenti comunitari - 1997

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
EU publication
democracy
development aid
eligibility criteria
human rights
humanitarian aid
non-governmental organisation
terms for aid

text: 22. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 50/35 Quanto allo studio idrogeologico, la Commissione ne aveva fatto richiesta all(cid:146)epoca della decisione di finanziamento del progetto concernente il fiume Evinos (n. 3438/3, dicembre 1993). Tale studio Ł stato effettuato da un ufficio indipendente e, dopo essere stato approvato dal Ministero dell(cid:146)ambiente e dei lavori pubblici, Ł stato trasmesso alla Commissione nell(cid:146)ottobre 1996. (1999/C 50/050) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1420/98 di JosØ Barros Moura (PSE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Guida ai finanziamenti comunitari › 1997 Pu(cid:242) la Commissione spiegare e giustificare plausibilmente perchØ la guida ai finanziamenti comunitari non contenga neanche un accenno ai diritti umani, in particolare all(cid:146)Iniziativa europea per la democrazia e la difesa dei diritti dell(cid:146)uomo, mentre dedica tutta la quarta parte al tema «L(cid:146)Europa e il mondo», astenendosi dal fare qualunque riferimento ad un(cid:146)altra pubblicazione? Risposta data dal sig. Santer a nome della Commissione (22 giugno 1998) La Commissione ringrazia l(cid:146)onorevole parlamentare per l(cid:146)interesse dimostrato verso la pubblicazione «Aiuti e prestiti» della Comunit(cid:224). La guida spiega l(cid:146)accesso ai finanziamenti comunitari a titolo delle diverse politiche. Anche se i diritti dell(cid:146)uomo non figurano in un capitolo specifico, come altre politiche del resto, sono menzionati, tuttavia, ogni volta che costituiscono un criterio di ammissibilit(cid:224) (pagg. 148, 149, 153, 168, 169). La Commissione condivide il parere dell(cid:146)onorevole parlamentare diretto a migliorare la visibilit(cid:224) di questa politica fin dal prossimo aggiornamento della guida. La Commissione informa tuttavia l(cid:146)onorevole parlamentare che la «Raccolta commentata delle risorse comunitarie disponibili per il finanziamento di iniziative di organizzazioni non governative (ONG) e di altri organismi governativi e/o decentralizzati della societ(cid:224) civile nel settore della cooperazione allo sviluppo e dell(cid:146)aiuto comunitario» contiene una parte specifica sulle possibilit(cid:224) di concessione di stanziamenti comunitari nel settore della protezione dei diritti dell(cid:146)uomo e della democratizzazione. (1999/C 50/051) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1429/98 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Intercettazioni su Internet Come risulta dalle informazioni della commissione giuridica e per i diritti dei cittadini, il servizio segreto americano intercetta normalmente in Europa tutta la posta elettronica, le telefonate ed i fax. A quanto afferma la relazione della commissione, le informazioni cos(cid:236) ottenute vengono trasmesse via satellite a Fort Meade nel Maryland (cioŁ alla centrale del servizio segreto). Secondo un servizio dell(cid:146)emittente televisiva tedesca ARD, anche le reti di telecomunicazione dell(cid:146)Unione europea sono soggette a intercettazione su base permanente da parte del servizio segreto degli Stati Uniti (NSA). E(cid:146) noto alla Commissione che l(cid:146)NSA si Ł inserito nella rete informatica UE ed in tal modo ha ottenuto 1. informazioni riservate in merito ai negoziati GATT? In caso affermativo, quali precauzioni ed interventi tecnici sono stati adottati per impedire l(cid:146)accesso ai dati 2. confidenziali? Sa la Commissione se il servizio segreto USA Ł riuscito ad accedere ad ulteriori serie di dati ovvero ad altre 3. reti? Dispone la Commissione di informazioni da cui risulti se tali attivit(cid:224) del servizio segreto americano 4. interessino anche, direttamente o indirettamente, il Parlamento europeo?


title: WRITTEN QUESTION No. 1430/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. European cooperation in developing the fisheries sector in third countries

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
EU financing
West Africa
fisheries policy
fishery management
fishery research
fishery resources
international cooperation

text: 11. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 386/127 (98/C 386/172) WRITTEN QUESTION E-1430/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (11 May 1998) Subject: European cooperation in developing the fisheries sector in third countries Will the Commission say what percentage of the funds earmarked for cooperation has been allocated by DG VIII to the development of the fisheries sector in third countries over the past five years? (98/C 386/173) WRITTEN QUESTION E-1431/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (11 May 1998) Subject: European cooperation in developing the fisheries sector in third countries Will the Commission say what percentage of the funds earmarked for cooperation has been allocated by DG VIII to the development of the fisheries sector in West African countries over the past five years? (98/C 386/174) WRITTEN QUESTION E-1432/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (11 May 1998) Subject: European cooperation in developing the fisheries sector in third countries Of the total number of projects financed from the funds earmarked for cooperation allocated by DG VIII to West African countries, will the Commission say what percentage of the said funds has been assigned to projects to develop the fisheries sector? (98/C 386/175) WRITTEN QUESTION E-1433/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (11 May 1998) Subject: European cooperation in developing the fisheries sector in third countries Will the Comission indicate the nature and cost of the fisheries cooperation projects implemented or financed by DG VIII over the past five years in the following countries: South Africa, Namibia, Gabon, Senegal, Equatorial Guinea, Guinea-Bissau, C(cid:244)te d(cid:146)Ivoire, Gambia, Sierra Leone, Mauritania, Angola, Ghana and Cameroon? (98/C 386/176) WRITTEN QUESTION E-1434/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (11 May 1998) Subject: European cooperation in developing the fisheries sector in third countries Will the Commission say which have been the 15 projects to develop the fisheries sector, implemented in West African countries, to which DG VIII has allocated the most resources, and indicate the sum involved in each instance?


title: WRITTEN QUESTION No. 1438/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. Euro 1999

text: C 402/134 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 Komission j(cid:228)senen M. Montin komission puolesta antama vastaus (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Ranskan viranomaiset antoivat teknisi(cid:228) standardeja ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevien tietojen toimittamisessa noudatet- tavasta menettelyst(cid:228) 28. maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/189/ETY (1) mukaisesti tiedoksi nelj(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sluonnosta, joilla salaustekniikkaa koskevat s(cid:228)(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset pannnan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Ranskan telelains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). Komissio antoi kaikista nelj(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksest(cid:228) omat huomautuksensa. Ranskan viranomaiset hyv(cid:228)ksyi- v(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset virallisesti (cid:228)skett(cid:228)in. Ranskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n ero tietoturvan varmistamiseen tarkoitettujen tuotteiden ja palvelujen sek(cid:228) todentamistekniikoiden, kuten digitaaliset allekirjoitukset, tuotteet ja palvelut, v(cid:228)lill(cid:228). Ranskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) tietoturvan varmistamiseen tarkoitettujen tuotteiden ja palveluiden osalta s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228) niiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), tietoturvatasoltaan alhaisten tuotteiden toimittamisesta, Ranskaan sijoittautuneista palvelujen tarjoajista sek(cid:228) muista toimituksista. Komission tulkinnan mukaan tietoturvan varmistamiseen tarkoitettujen tuotteiden ja palveluiden k(cid:228)yt(cid:246)lle ei ole mit(cid:228)(cid:228)n rajoituksia silloin, kun k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)ksytty(cid:228) palvelun tarjoajaa. Muussa tapauksessa tarvitaan ennakkolupa. Tietoturvatasoltaan alhaisten tuotteiden toimitta- miseen sovelletaan ennakkoilmoitusmenettely(cid:228). Ranskaan sijoittautuneiden palvelujen tarjoajien on l(cid:228)p(cid:228)ist(cid:228)v(cid:228) lupamenettely. Muihin tuotteiden tai palveluiden tarjoajiin sovelletaan ennakkolupamenettely(cid:228). Ranskaan sijoittautuneita tietoturvan varmistamiseen tarkoitettujen palvelujen tarjoajia koskevassa ennakkolu- pamenettelyss(cid:228) ei (cid:150) lain hyv(cid:228)ksytyss(cid:228) versiossa (cid:150) edellytet(cid:228) enemmist(cid:246)n yrityksen johtokunnasta olevan Ranskan kansalaisia. Laissa vaaditaan ainoastaan, ett(cid:228) palvelun tarjoajat ty(cid:246)llist(cid:228)v(cid:228)t riitt(cid:228)v(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n puolus- tukseen ja kansalliseen turvallisuuteen liittyvi(cid:228) salassapidett(cid:228)vi(cid:228) tietoja koskevan lain 81 (cid:150) 514 vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)kuntaa. Komissio vahvistaa digitaalisia allekirjoituksia ja viestien salausta koskevassa tiedonannossaan (2) esitt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) kannan, jonka mukaan komissio seuraa kiinte(cid:228)sti j(cid:228)senvaltioiden toimintaa salaustekniikoiden alalla ja arvioi alan kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen, yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeus- k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n sek(cid:228) yksil(cid:246)iden suojelusta henkil(cid:246)tietojen k(cid:228)sittelyss(cid:228) ja n(cid:228)iden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin (3) 95/46/EY sek(cid:228) henkil(cid:246)tietojen k(cid:228)sittelyst(cid:228) ja yksityisyyden suojasta televiestinn(cid:228)n alalla 15. joulukuuta 1997 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/ 66/EY (4) kanssa. (1) EYVL L 109, 26. 4. 1983. (2) KOM(97) 503 lopullinen. (3) (4) EYVL 281, 23. 11. 1995. EYVL L 24, 30. 1. 1998. (98/C 402/177) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1438/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Euro 1999 Neuvoston asetus 1103/97/EY (1) tietyist(cid:228) euron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamiseen liittyvist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) sek(cid:228) ehdotus asetukseksi euron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamisesta, toukokuuta j(cid:228)lkeen, n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t saavan innoituksensa siit(cid:228), ett(cid:228) halutaan est(cid:228)(cid:228) pankkeja veloittamasta pankkiin tulevien maksujen muuntamisesta ja tilien muuntamisesta siirtym(cid:228)kauden lopussa. joka vahvistetaan heti 2. Miten komissio aikoo est(cid:228)(cid:228) palkkioiden perimisen? (1) EYVL L 162, 19. 6. 1997, s. 1


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1448/98 del José BARROS MOURA a la Comisión. Proyectos relativos a la política de defensa de los consumidores: 1998

text: C 386/130 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 11. 12. 98 2. Las condiciones aplicadas a la cofinanciaci(cid:243)n del proyecto del Alqueva se derivaron de la especial importancia del mismo (mÆs de 300 millones de ecus de financiaci(cid:243)n comunitaria), el cual, debido a su envergadura, planteaba problemas espec(cid:237)ficos en los Æmbitos del medio ambiente, abastecimiento de agua, desarrollo econ(cid:243)mico y coordinaci(cid:243)n del seguimiento de la operaci(cid:243)n. Pero hay que precisar las cifras y los hechos. Con respecto al Alqueva, el FEDER s(cid:243)lo invertirÆ, a precios de 1997, 96,6 MECU. El resto de la financiaci(cid:243)n correrÆ a cargo del Fondo de Cohesi(cid:243)n, del FSE y del FEOGA- Orientaci(cid:243)n. Si comparamos con los valores relativos en Espaæa donde tambiØn existen financiaciones a cuencas hidrogrÆficas con cargo al Fondo de Cohesi(cid:243)n, debemos referirnos al FEDER, que va a invertir en el Plan HidrogrÆfico Espaæol (es decir, MCA) 260. 000 millones de escudos, es decir, 13 veces mÆs que el importe que se va a gastar en el Alqueva. Ahora bien, como sin duda no habrÆ olvidado la Comisi(cid:243)n, el fraccionamiento de un programa o proyecto (como el Plan HidrogrÆfico Espaæol que implica, segœn todos los datos, numerosos pantanos y «trasvases» financiados con cargo al FEDER y situados sobre r(cid:237)os internacionales, como el Guadiana) no puede justificar que deje de ser tratado como una entidad global, teniendo en cuenta, ademÆs, el carÆcter œnico de las inversiones hechas en la misma cuenca hidrogrÆfica. En consecuencia, ¿c(cid:243)mo puede afirmar la Comisi(cid:243)n que no se ha financiado ningœn proyecto espaæol de la envergadura del Alqueva? ¿Y c(cid:243)mo puede afirmar, con imparcialidad, que œnicamente el Alqueva justificaba la aplicaci(cid:243)n de condiciones especiales de seguimiento a la cofinancaci(cid:243)n? (1) DO C 354 de 19. 11. 1998. (98/C 386/181) PREGUNTA ESCRITA P-1452/98 de JosØ Barros Moura (PSE) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Financiaci(cid:243)n comunitaria de obras hidrÆulicas en Espaæa 1. ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n facilitar un cuadro comparativo de los importes del FEDER gastados hasta finales de 1997 en el MCA de Espaæa en la medida 6. 1 (Plan hidrol(cid:243)gico) y los importes gastados en grandes obras hidrÆulicas portuguesas? ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n elaborar asimismo un cuadro comparativo de las exigencias impuestas por el FEDER a 2. cada uno de los Estados para realizar dichos pagos? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1447/98 y P-1452/98 dada por el Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de mayo de 1998) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (98/C 386/182) PREGUNTA ESCRITA E-1448/98 de JosØ Barros Moura (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Proyectos relativos a la pol(cid:237)tica de defensa de los consumidores: 1998 Teniendo en cuenta las dudas expresadas en Portugal por organizaciones de defensa de los consumidores dignas de crØdito con respecto a los criterios para la aprobaci(cid:243)n para el aæo 1998 de los proyectos que hay que desarrollar en Portugal con financiaci(cid:243)n comunitaria, de conformidad con el anuncio publicado en el DO C 277 de 12. 9. 1997,


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1607/98 von Mirja RYYNÄNEN an die Kommission. In Schulbüchern enthaltene Informationen über andere EU- Mitgliedstaaten

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to information
civics
dissemination of information
education policy
modern history
promotion of the European idea
public awareness campaign
school textbook

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/151 Die Union stellt jedoch Mittel bereit, um die Sicherheit von Flugpassagieren zu gew(cid:228)hrleisten. Welche Pl(cid:228)ne hat sie daher, sich k(cid:252)nftig an weltweiten Aktivit(cid:228)ten zu einer m(cid:246)glichen Steuerung solcher Ereignisse zu beteiligen und geeignete Pr(cid:228)ventivma(cid:223)nahmen einzuleiten? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (16. Juli 1998) Die Berichte der Fachliteratur und der Medien (cid:252)ber Asteroiden, die auf die Erde auftreffen k(cid:246)nnen, sind der Kommission bekannt. Diese Frage w(cid:228)re in Europa von der Europ(cid:228)ischen Weltraumorganisation (EWO) zu behandeln, die sich in ihrem Europ(cid:228)ischen Operationszentrum f(cid:252)r Weltraumforschung in Darmstadt auch mit Problemen des Weltraumabfalls befa(cid:223)t, w(cid:228)hrend in den Vereinigten Staaten die Nationale Luft- und Raumfahrtbeh(cid:246)rde (NASA) hierf(cid:252)r zust(cid:228)ndig ist. In den Rahmenprogrammen der Kommission f(cid:252)r Forschung, Technologie und Entwicklung wurde auf diese Frage nicht eingegangen. (98/C 386/206) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1607/98 von Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: In Schulb(cid:252)chern enthaltene Informationen (cid:252)ber andere EU-Mitgliedstaaten Laut in Finnland ver(cid:246)ffentlichten Presseinformationen enthalten Grundschulb(cid:252)cher in einigen Mitgliedstaaten der EU ganz falsche Informationen (cid:252)ber Finnland. Unter anderem in B(cid:252)chern, die in Frankreich benutzt werden, wird Finnland mit Fotos aus den f(cid:252)nfziger Jahren und verzerrten Informationen dargestellt. Die heutige moderne Informationsgesellschaft wird mit keinem Wort erw(cid:228)hnt. Die EU verwendet f(cid:252)r Bildungs- und Kulturprogramme sowie f(cid:252)r verschiedene Informationskampagnen beachtliche Mittel. Die Informationskampagnen zur F(cid:246)rderung der Unionsb(cid:252)rgerschaft k(cid:246)nnen nicht erfolgreich sein, wenn die in den Schulen vermittelte Grundinformation (cid:252)ber andere Mitgliedstaaten sowohl mangelhaft als auch verzerrt ist. Was gedenkt die Kommission zu unternehmen, damit in den Schulb(cid:252)chern der Mitgliedstaaten richtige und aktuelle Grundinformationen (cid:252)ber alle Mitgliedstaaten enthalten sind? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (15. Juni 1998) F(cid:252)r den spezifischen Inhalt von Lehr- und Unterrichtsmaterial in einem bestimmten Mitgliedstaat ist die Kommission nicht zust(cid:228)ndig, da dieser Bereich dem Subsidiarit(cid:228)tsprinzip nach Artikel 126 des EG-Vertrags unterliegt. Nach Artikel 126 tr(cid:228)gt die Gemeinschaft zur Entwicklung einer qualitativ hochstehenden Bildung dadurch bei, da(cid:223) sie die Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten f(cid:246)rdert. In Verbindung mit dem Socrates-Programm zum Ausbau der Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten produziert und verbreitet das Informationsnetz f(cid:252)r Bildung in Europa (Eurydice) Informationen (cid:252)ber Systeme und Reformen im Bereich der Bildung in den teilnehmenden Mitgliedstaaten. Eurydice hat vor kurzem die dritte Ausgabe einer Brosch(cid:252)re (cid:252)ber die wichtigsten Bildungsdaten in der Gemeinschaft ver(cid:246)ffentlicht; Grundlage sind die Beitr(cid:228)ge der am Socrates-Programm teilnehmenden Mitgliedstaaten. Artikel 126 schreibt ferner vor, da(cid:223) die Gemeinschaft die Verantwortlichkeit der Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Lehrinhalte und die Gestaltung der Bildungssysteme strikt beachten mu(cid:223). Nichtsdestotrotz verweist die Kommission die franz(cid:246)sischen Bildungsbeh(cid:246)rden auf die von der Frau Abge- ordneten hervorgehobenen Aspekte


title: Rozhodnutí Rady ze dne 11. května 1998 o prozatímním provádění dohody mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací o obchodu s textilními výrobky

text: 11/sv. 29 CS Úřední věstník Evropské unie 3 31998D0379 L 169/1 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 15. 6. 1998 ROZHODNUTÍ RADY ze dne 11. května 1998 o prozatímním provádění dohody mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací o obchodu s textilními výrobky (98/379/ES) RADA EVROPSKÉ UNIE, ROZHODLA TAKTO: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 této smlouvy ve spojení s první větou čl. 228 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k tomu, že Komise sjednala jménem Společenství dohodu mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací o dne s obchodu 28. března 1998; parafovanou textilními výrobky, Článek 1 Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací o obchodu s textilními výrobky bude prozatímně prováděna ode dne 1. května 1998 než bude oficiálně uzavřena, s výhradou vzájemného prozatímního provádění dohody Ruskou federací. Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Toto rozhodnutí bude Evropských společenství. zveřejněno v Úředním věstníku V Bruselu dne 11. května 1998. vzhledem k tomu, že tato dohoda by měla být prozatímně pro- váděna ode dne 1. května 1998 do dokončení postupů nezbyt- ných k jejímu uzavření, s výhradou vzájemného prozatímního provádění ze strany Ruské federace, Za Radu předseda J. BATTLE


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1435/98 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA aan de Commissie. Europese samenwerking ter ontwikkeling van de visserijsector in derde landen

text: C 386/128 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 (98/C 386/177) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1435/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (11 mei 1998) Betreft: Europese samenwerking ter ontwikkeling van de visserijsector in derde landen Kan de Commissie mededelen of er West-Afrikaanse landen zijn waarin prioritaire aandacht is besteed aan de ontwikkeling van de visserijsector? Zo ja, om welke landen gaat het, welke projecten zijn hier uitgevoerd en welke bedragen waren hiermee gemoeid? (98/C 386/178) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1436/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (11 mei 1998) Betreft: Europese samenwerking ter ontwikkeling van de visserijsector in derde landen Kan de Commissie aangeven welke samenwerkingsprojecten, in welke landen en voor welk bedrag door DG VIII mede zijn uitgevoerd in West-Afrika op het gebied van: 1. 2. 3. 4. 5. ontwikkeling van de ambachtelijke visserij; onderzoek naar de visbestanden; financiering van onderzoekscampagnes; de aanpak van illegale visserij; opleiding van vissers? Gecombineerd Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1430/98, E-1431/98, E-1432/98, E-1433/98, E-1434/98, E-1435/98 en E-1436/98 (24 juni 1998) De Commissie wenst de geachte Afgevaardigde erop te wijzen dat de opzet van de samenwerking, met name wat betreft de steun aan de visserijsector, sterk is geºvolueerd. De aanpak van de (cid:132)staat als stuwende kracht achter de ontwikkeling(cid:148) heeft plaatsgemaakt voor een andere dynamiek, waarin de rol van de staat erin bestaat te zorgen voor het regelgevingskader en de basisvoorwaarden voor de andere actoren, zowel particuliere als die welke uit de burgerlijke samenleving voortkomen, opdat zij hun rol ten volle zouden kunnen vervullen. Het erkennen van de onderlinge afhankelijkheid van de verschillende economische sectoren en de commerciºle ontwikkelingen heeft er de landen van Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS) en de communautaire instanties onlangs toe gebracht aandacht te besteden aan de ontwikkeling van de analytische capaciteit en aan het stimuleren van een partnerschap tussen de Europese Instellingen en actoren en die uit de ACS. Dit blijkt bijvoorbeeld uit de resoluties van de paritaire vergadering ACS-EEG over de toekomst van de samenwerking op visserijgebied en het daaruit voortvloeiend initiatief op het gebied van het visserijonderzoek tussen de ACS-staten en de Gemeenschap. Het streven naar samenhang komt tot uiting in een op prioritaire thema(cid:146)s gebaseerde aanpak, waartoe de verschillende instrumenten bijdragen, los van het beheersapparaat, en waarbij de bevordering van het partner- schap tussen de openbare en de particuliere sector voor complementariteit zorgt. Deze beginselen zijn niet alleen tot uiting gekomen in de cijfers met betrekking tot de samenwerking, maar ook en vooral in de ontwikkeling van de onderwerpen die in de loop der jaren aan bod zijn gekomen. Om niettemin een aanwijzing te geven omtrent de bedragen die uit hoofde van de verschillende Europese Ontwikkelings- fondsen (EOF) aan projecten in de visserijsector zijn toegekend, kan worden meegedeeld dat zij: › 185 miljoen ecu belopen voor afgewerkte EOF-projecten, › 127 miljoen ecu voor lopende projecten en › 39 miljoen ecu voor projecten in voorbereiding waarvoor reeds ramingen bestaan