title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1372/98 του Mihail PAPAYANNAKIS προς την Επ τροπή. Συνδικαλιστικές οργανώσεις και ιχθυοκαλλιέργειες

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers

text: C 50/32 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 22. 2. 1999 (cid:211)son afora· thn eyrvpai¤kh· nomouesi·a, oi ellhnike·w arxe·w pre·pei na dhmioyrgh·soyn e·na ne·o kanonistiko· plai·sio, poy apotelei· epi·shw e·nan apo· toyw sto·xoyw toy epixeirhsiakoy· progra·mmatow gia ta taxydromei·a. Epi·shw, me thn texnikh· boh·ueia proble·petai na xrhmatodothuoy·n drasthrio·thtew sth·rijhw (mele·tew, analy·seiw, semina·ria) v· ste h ana·logh nomouesi·a na efarmostei· egkai·rvw. (1999/C 50/045) GRAPTH ERVTHSH E-1372/98 ypobolh· : Mihail Papayannakis (GUE/NGL) prow thn Epitroph· Ue·ma: Syndikalistike·w organv· seiw kai ixuyokallie·rgeiew (7 Mai(cid:143)oy 1998) H ana·ptyjh tvn ixuyokalliergeiv· n sthn Ella·da ei·nai ueamatikh·. Idiai·tera sth Dytikh· Ella·da oi ekei· epixeirh·seiw apasxoloy·n pa·nv apo· 1000 ergazo·menoyw. Meta· apo· prospa·ueiew tvn syndikalistikv· n organv· - sevn, idiai·tera toy Ergatikoy· Ke·ntroy Mesologgi·oy, idry·uhke kai syndika·to poy filodojei· na organv· sei aytoy·w toyw ergazome·noyw apo· to Mesolo·ggi vw thn Hgoymeni·tsa. Vsto·so lamba·nv synexv· w diamartyri·ew tvn syndikalistikv· n organv· sevn poy katagge·lloyn praktike·w thw ergodosi·aw poy aposkopoy·n na pie·soyn toyw ergazome·noyw v· ste na aposy·royn tiw ypografe·w toyw apo· to idrytiko· kei·meno toy ne·oy syndika·toy h· na mhn meta·sxoyn se ayto·. Orisme·new apo· ayte·w tiw periptv· seiw diepi·stvsa kai prosvpika· se epi· to·poy epi·skech· moy. Ervta·tai h Epitroph· an te·toiew praktike·w ei·nai symbate·w me tiw basike·w arxe·w thw koinotikh·w politikh·w, ton Koinvniko· Xa·rth kai tiw loipe·w diata·jeiw tvn Synuhkv· n, kai an uevrei· sko·pimo na zhth·sei apo· tiw ellhnike·w arxe·w na epiba·loyn to sebasmo· toyw kai sth sygkekrime·nh peri·ptvsh; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (22 Ioyni·oy 1998) Den ypa·rxei koinotikh· nomouesi·a sxetika· me to dikai·vma toy synetairi·zesuai. Sthn pragmatiko·thta to a·ruro 2 (4) thw symfvni·aw gia thn koinvnikh· politikh· poy pro·keitai na ensvmatvuei· sto a·ruro 137 thw synuh·khw EK ori·zei safv· w o·ti oi diata·jeiw toy a·ruroy den isxy·oyn metajy· a·llvn kai gia to dikai·vma toy synetairi·zesuai. (1999/C 50/046) GRAPTH ERVTHSH E-1376/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· Ue·ma: Kata·rghsh tvn Organismv· n Ba·mbakow kai Kapnoy· (7 Mai(cid:143)oy 1998) H Ellhnikh· Kybe·rnhsh me nomosxe·dio poy kate·uese katargei· ton Organismo· Ba·mbakow kai ton Euniko· Organismo· Kapnoy·, dy·o ejeidikeyme·noyw kai apokentrvme·noyw Organismoy·w poy gia penh·nta xro·nia pare·xoyn texnikh· sth·rijh stoyw paragvgoy·w kai thn metapoihtikh· biomhxani·a toy bambakioy· kai toy kapnoy· kai oi opoi·oi apo· to 1981 e·xoyn anala·bei kai ton prvtoba·umio texniko· e·legxo gia thn katabolh· tvn koinotikv· n enisxy·sevn gia ta proi¤o·nta ayta·. Epeidh· to·so oi isxy·ontew kanonismoi· o·so kai oi proteino·menew apo· thn Epitroph· anauevrh·seiw toyw gia ta proi¤o·nta ayta· synde·oyn a·mesa thn katabolh· tvn enisxy·sevn me poiotikoy·w para·gontew kai ua apaith·soyn thn prosarmogh· tvn kalliergeiv· n prow thn katey·uynsh ayth· (allagh· poikiliv· n, synexh·w kauodh·ghsh tvn paragvgv· n, ejeidikeyme·noi texnikoi· e·legxoi), ervta·tai h Epitroph·: 1. Pv· w kri·nei thn me·xri tv· ra symbolh· tvn Organismv· n Ba·mbakow kai Kapnoy· sthn texnikh· sth·rijh, thn ana·ptyjh kai belti·vsh tvn kalliergeiv· n toy bambakioy· kai toy kapnoy·; 2. Uevrei· o·ti h kata·rghsh tvn Organismv· n aytv· n den ua dhmioyrgh·sei problh·mata sth diene·rgeia tvn apaitoy·menvn ele·gxvn gia thn katabolh· tvn enisxy·sevn, to·so kata· th ne·a kallierghtikh· peri·odo o·so kai makropro·uesma, dedome·noy o·ti h kata·rghsh· toyw synanta· thn kauolikh· kai kathgorhmatikh· a·rnhsh o·lvn tvn fore·vn tvn agrotv· n, tvn metapoihtv· n kai tvn ergazome·nvn se aytoy·w, o de ypo· i·drysh ne·ow organismo·w plhrvmv· n, poy ua anala·bei thn efarmogh· tvn kanonismv· n kai toyw prvtoba·umioyw texnikoy·w ele·gxoyw, ua xreiasuei· mega·lo xroniko· dia·sthma gia na leitoyrgh·sei;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1401/98 dell'on. Gerhard HAGER alla Commissione. Polizia cibernetica

eurovoc_concepts:
communications systems
computer crime
computer network
computer piracy
confidentiality
data protection
database
information network
protection of communications
transmission network

formats: html pdf print

text: 18. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 13/31 A fine maggio 1998 le spese effettuate dalle autorit(cid:224) elleniche ammontavano a 205 milioni di ecu, pari al 32 % del totale del PO di cui sopra. Secondo quanto previsto dalle stesse autorit(cid:224), l(cid:146)insieme dell(cid:146)importo di 639,67 milioni di ecu verr(cid:224) speso entro la fine del 2001, data limite per i pagamenti del QCS. I negoziati fra la Commissione e il governo greco per il III QCS non sono ancora stati avviati. Allo stadio attuale, quindi, si pu(cid:242) soltanto confermare la priorit(cid:224) che all(cid:146)atto dei negoziati deve essere accordata al completamento dell(cid:146)asse ferroviario Salonicco-Atene- Patrasso. (1999/C 13/042) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1401/98 di Gerhard Hager (NI) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Polizia cibernetica Secondo la stampa, negli Stati Uniti verr(cid:224) istituita una sorta di «polizia cibernetica». In tal modo si vuole reagire al pericolo dei «pirati informatici», che continuano a riuscire ad insinuarsi con i loro PC in banche dati protette. Anche in Europa si moltiplicano le informazioni relative ai cosiddetti «pirati informatici», il rischio della cui presenza aumenta con le crescenti implicazioni economiche di Internet. 1. Esistono a livello di Commissione analoghe ambizioni di istituire una polizia cibernetica a livello europeo? 2. In caso affermativo, quanto sono avanzate e quale ne Ł il contenuto? Risposta data dalla sig. ra Gradin in nome della Commissione (16 luglio 1998) Attualmente la Commissione non prende in considerazione l(cid:146)idea di creare una «polizia cibernetica» o un qualche altro tipo di corpo di polizia a livello europeo. Tuttavia, la Commissione Ł consapevole della minaccia rappresentata dai «pirati» di cui parla l(cid:146)onorevole parlamentare e da altri tipi di uso improprio delle tecnologie delle reti informatiche e sta studiando, nell(cid:146)ambito degli otto paesi piø industrializzati (G8), a livello dell(cid:146)Unione e in sede di Consiglio d(cid:146)Europa, il modo per garantire un(cid:146)efficace tutela pubblica soprattutto contro l(cid:146)uso dei nuovi mezzi di telecomunicazione da parte delle organizzazioni criminali. In tale ottica, e a seguito di una raccomandazione compresa nel piano d(cid:146)azione dell(cid:146)Unione per la lotta contro la criminalit(cid:224) organizzata, la Commissione ha promosso uno studio sulle connessioni tra la criminalit(cid:224) e l(cid:146)alta tecnologia e sta attualmente discutendo sulle conclusioni cui Ł giunto tale studio e l(cid:146)eventuale seguito da dare ad esso. Lo studio Ł disponibile al seguente indirizzo: http://www. qlinks. net/comdocs/washcomm. htm. Il comuni- cato del G8 Ł disponibile all(cid:146)indirizzo: http://www2. echo. lu/legal/en/comcrime/sieber. html. Per ulteriori informazioni l(cid:146)onorevole parlamentare pu(cid:242) inoltre consultare la risposta della Commissione all(cid:146)interrogazione scritta n. 1510/98 del sig. Robles Piquer (1). (1) V. pag. 38. (1999/C 13/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1402/98 di Gerhard Hager (NI) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Enfopol Secondo informazioni fornite dalla stampa Ł stata istituita a livello europeo, nell(cid:146)ambito del terzo pilastro, un(cid:146)organizzazione denominata Enfopol che ha «ampi effetti e conseguenze sui diritti dell(cid:146)uomo e gli sviluppi


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1395/98 del Fernand LE RACHINEL a la Comisión. Armonización de los cánones audiovisuales en la industria hotelera

eurovoc_concepts:
approximation of laws
audiovisual equipment
broadcasting
competence of the Member States
equal treatment
hotel industry
public service
quasi-fiscal charge
restriction on competition
tax harmonisation

text: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 402/125 Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n no tiene intenci(cid:243)n de proponer modificaciones a corto plazo de los Anexos de la Directiva 92/43/ CEE del Consejo, de 21 mayo 1992, relativa a la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales y de la fauna y flora silvestres. Considera que la prioridad absoluta debe ser el establecimiento de la red Natura 2000, actualmente en fase de elaboraci(cid:243)n. La modificaci(cid:243)n de los Anexos en esta fase podr(cid:237)a provocar distorsiones y retrasos innecesarios, incluso para la protecci(cid:243)n del lobo. Una vez concluida la elaboraci(cid:243)n de la red Natura 2000, la Comisi(cid:243)n podr(cid:237)a proponer, llegado el caso, las modificaciones de los Anexos de la Directiva que resulten necesarias para la conservaci(cid:243)n de las especies y hÆbitats afectados. De conformidad con lo dispuesto en el art(cid:237)culo 22 de la Directiva 92/43/CEE, los Estados miembros deben estudiar la conveniencia de reintroducir especies del Anexo IV, aut(cid:243)ctonas de su territorio, siempre que esta medida contribuya a su conservaci(cid:243)n y a condici(cid:243)n de que, teniendo igualmente en cuenta la experiencia de otros Estados miembros o de otras partes implicadas, se establezca mediante un estudio que tal reintroducci(cid:243)n contribuye de modo eficaz a restablecer dichas especies en un estado de conservaci(cid:243)n favorable y que no se haga sino despuØs de consultar adecuadamente a las personas afectadas. Espaæa podr(cid:237)a recurrir a esta disposici(cid:243)n para hacer frente a la desaparici(cid:243)n del lobo del sur del Duero. La Comisi(cid:243)n no tiene poderes de iniciativa al respecto. (98/C 402/165) PREGUNTA ESCRITA E-1395/98 de Fernand Le Rachinel (NI) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Armonizaci(cid:243)n de los cÆnones audiovisuales en la industria hotelera Considerando las enormes diferencias que existen en Europa entre los cÆnones audiovisuales en la industria hotelera, ¿prevØ la Comisi(cid:243)n Europea una armonizaci(cid:243)n o una aproximaci(cid:243)n de las legislaciones nacionales a fin de evitar distorsiones de la competencia? ¿Estas considerables diferencias (tarifa completa hasta 10 aparatos de televisi(cid:243)n en Francia, por un solo canon cuota para los 15 primeros aparatos de televisi(cid:243)n en el Reino Unido) son contrarias a la libre competencia y a la igualdad de trato en materia de servicios hoteleros? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de junio de 1998) El «Protocolo sobre el sistema de radiodifusi(cid:243)n pœblica de los Estados miembros» (1), que se aprob(cid:243) en Amsterdam para adjuntarse al Tratado CE, confirma la competencia de los Estados miembros para definir las obligaciones de servicio pœblico de los organismos de radiodifusi(cid:243)n y establecer su financiaci(cid:243)n. As(cid:237), no incumbe a la Comisi(cid:243)n valorar las disposiciones nacionales relativas al establecimiento de cÆnones de radiodifusi(cid:243)n, ni intentar su armonizaci(cid:243)n. Estos cÆnones entran en el Æmbito de las competencias fiscales de los Estados miembros y œnicamente podr(cid:237)an ser armonizados por el Consejo de conformidad con los art(cid:237)culos 99 a 102 del Tratado CE. (1) DO C 340 de 10. 11. 1997


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 968/98 af 7. maj 1998 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af havre inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1773/97 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

formats: pdf print

text: L 135/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 5. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 968/98 af 7. maj 1998 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af havre inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1773/97 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestem- melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i senest ændret ved tilfælde af markedsforstyrrelser (3), forordning (EF) nr. 2052/97 (4), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1773/97 af 12. september 1997 om en særlig interventi- onsforanstaltning for korn i Finland og Sverige (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 837/98 (6), særlig artikel 8, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over eksportrestitutionen for havre, der er produceret i Finland og Sverige til eksport fra Finland og Sverige til alle tredjelande, blev (cid:134)bnet ved forordning (EF) nr. 1773/97; i artikel 8 i forordning (EF) nr. 1773/97 er det fastsat, at Kommissionen p(cid:134) grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95; i dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen; anvendelse af ovennævnte kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation for den p(cid:134)gældende kornart medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 1. indtil den 7. maj 1998 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1773/97 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportresti- tutionen for havre til 44,94 ECU/ton. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 8. maj 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 287 af 21. 10. 1997, s. 14. (5) EFT L 250 af 13. 9. 1997, s. 1. (6) EFT L 119 af 22. 4. 1998, s. 14


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1368/98 del Graham WATSON a la Comisión. Subvención de la CE para la leche destinada a los colegios

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
delivery
educational institution
skimmed milk
whole milk

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1370/98 by Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. Restructuring of Greek postal services

eurovoc_concepts:
Community support framework
European Regional Development Fund
Greece
aid for restructuring
budgetary specification
co-financing
operational programme
postal service
self-employed person
technical cooperation

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 50/31 (1999/C 50/043) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1367/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Nollap(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskeva tutkimusaloite Nollap(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskevan tutkimusaloitteen (Zero Emissions Research Initiative ZERI) s(cid:228)(cid:228)ti(cid:246)n tarkoituksena on laatia kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen perustuvia yhteisi(cid:228) strategioita ja teollisuuden toimintalinjoja. Aikooko komissio l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) edustajan Genevess(cid:228) j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n ZERI-konferenssiin? Komission j(cid:228)senen Edith Cressonin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1363/98, E-1364/98, E-1365/98, E-1366/98 ja E-1367/98 (6. hein(cid:228)kuuta 1998) Tokion YK-yliopiston (cid:148)Institute for Advanced Studies(cid:148) k(cid:228)ynnisti japanilaisen nollap(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskevan ZERI- tutkimushankkeen (Zero Emissions Research Initiative) vuonna 1994. Komissio ei osallistu hankkeeseen eik(cid:228) ole saanut yksityiskohtaisia tietoja sen tutkimusohjelmasta tai vastaavien ZERI -oppilaitoshankkeiden olemassa- olosta. P(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tutkimuksesta yhteis(cid:246)ss(cid:228) vastaa nelj(cid:228)s tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen puiteohjelma (TTK) (1). T(cid:228)t(cid:228) tutkimusta t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t erityiset tutkimusohjelmat (cid:148)Ymp(cid:228)rist(cid:246) ja ilmasto(cid:148), (cid:148)Muut energiavaihtoehdot kuin ydinenergia(cid:148), (cid:148)Teollisuuden teknologiat(cid:148) ja (cid:148)Kuljetus(cid:148). Komission tiedossa ei ole, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n ohjelmat ja ZERI-hanke olisivat p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isi(cid:228). Koska komissio ei ole aktiivisesti mukana ZERI-hankkeessa, se ei aio l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) edustajaa tulevaan ZERI- konferenssiin Geneveen. (1) EYVL L 117, 8. 5. 1990. (1999/C 50/044) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1370/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Kreikan postien saneeraus Ottaen huomioon, ett(cid:228) Kreikan hallitus on julkistanut aikomuksensa saneerata Kreikan postilaitosta (ELTAa), voisiko komissio kertoa minulle, miten t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) on hy(cid:246)dynnetty toisesta yhteis(cid:246)n tukikehyksest(cid:228) ELTAlle varattuja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja ja kuinka postien kehitt(cid:228)misohjelmat kytkeytyv(cid:228)t Kreikan hallituksen suunni- telmiin? Voiko komissio vakuuttaa, ett(cid:228) saneerausohjelmissa otetaan huomioon Euroopan parlamentin suosi- tukset? Komission j(cid:228)senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Kreikan postilaitosta (ELTA) koskeva toimintasuunnitelma laadittiin vuonna 1995 Euroopan aluekehitysrahaston yhteisrahoituksella. T(cid:228)m(cid:228) asiakirja oli perustana valmisteltaessa postilaitosta koskevaa toimenpideohjelmaa Kreikkaa koskevan toisen yhteis(cid:246)n tukikehyksen mukaisesti. Mainitun toimenpideohjelman k(cid:228)ynnist(cid:228)misell(cid:228) oli v(cid:228)lit(cid:246)n vaikutus. ELTA:n avuksi hankkeiden toteuttamisessa ja sen rakenteen uudistamisessa palkattiin kansainv(cid:228)linen konsultti. Toimenpideohjelman hankkeiden toteut- tamiseksi ELTA:an perustettiin erikoisyksikk(cid:246), ja asiantuntijoita. Yksik(cid:246)n kaavailtiin aloittavan toimintansa varsinaisesti toukokuun lopussa, jolloin oli tarkoitus laatia toiminta- suunnitelma ja palkata loput erikoisyksik(cid:246)n henkil(cid:246)kunnasta. jonka toimintaan osallistuivat konsultti


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1380/98 dell'on. Hugh KERR alla Commissione. Risarcimento delle vittime dei reati

eurovoc_concepts:
indemnification
offence
right to justice
victim


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1402/98 af Gerhard HAGER til Kommissionen. Enfopol

eurovoc_concepts:
communications systems
confidentiality
data protection
fact-finding mission
protection of communications
telecommunications

text: 18. 1. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 13/31 De gr(cid:230)ske myndigheder har indtil udgangen af maj 1998 afholdt udgifter p(cid:229) 205 mio. ECU svarende til 32 % af det samlede budget for det p(cid:229)g(cid:230)ldende operative program. Ifłlge disse myndigheder forventes hele belłbet p(cid:229) 639,67 mio. ECU at v(cid:230)re anvendt ved udgangen af 2001, som er sidste frist for EUSR-betalingerne. Kommissionen og den gr(cid:230)ske regering har endnu ikke indledt forhandlinger om EUSR III. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt kan man s(cid:229)ledes blot bekr(cid:230)fte, at afslutningen af jernbanelinjen Thessalon(cid:237)ki-Athen-PatrÆs kommer til at st(cid:229) hłjt oppe p(cid:229) dagsordenen for de kommende forhandlinger. (1999/C 13/042) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1401/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Cyberpoliti Ifłlge presseforlydender er De Forenede Stater i f(cid:230)rd med at oprette en slags »Cyber-politi«. Dermed vil man reagere p(cid:229) »hacker«-faren, idet det gang p(cid:229) gang lykkes »hackere« at tr(cid:230)nge ind i beskyttede databanker. Ogs(cid:229) i Europa hłrer man stadig oftere om s(cid:229)danne »hackere«, som i takt med den stigende łkonomiske Internet- integration udgłr en stadig stłrre fare. 1. 2. Har Kommissionen ogs(cid:229) planer om at indfłre et s(cid:229)dant »Cyber-politi« p(cid:229) europ(cid:230)isk plan? I bekr(cid:230)ftende fald, hvor langt er man da n(cid:229)et med gennemfłrelsen af planerne, og hvori best(cid:229)r de? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anita Gradin (16. juli 1998) Kommissionen overvejer ikke at oprette et »cyberpoliti« eller nogen anden form for europ(cid:230)isk politistyrke. Kommissionen er imidlertid opm(cid:230)rksom p(cid:229), at de hackere, som det (cid:230)rede medlem beskriver, og andre former for misbrug af computernetv(cid:230)rk udgłr en alvorlig trussel, og den vil, inden for rammerne af G8 (gruppen af de otte mest industrialiserede lande), EU og Europar(cid:229)det, arbejde for en effektiv beskyttelse af befolkningen, s(cid:230)rlig mod kriminelle organisationers brug af de nye telekommunikationsmidler. I denne sammenh(cid:230)ng og efter en anbefaling i EU(cid:146)s handlingsplan til bek(cid:230)mpelse af organiseret kriminalitet har Kommissionen iv(cid:230)rksat en undersłgelse vedrłrende kriminalitet i forbindelse med hłjteknologi. Resultaterne og en eventuel opfłlgning af denne undersłgelse diskuteres i łjeblikket i Kommissionen. Undersłgelsen kan findes p(cid:229) adressen: http: //www. qlinks. net/comdocs/washcomm. htm. G8(cid:146)s kommunike findes p(cid:229) adressen: http:// www2. echo. lu/legal/en/comcrime/sieber. html. For n(cid:230)rmere oplysning henviser Kommissionen ogs(cid:229) det (cid:230)rede medlem til skriftlig forespłrgsel nr. 1510/98 fra hr. Robles Piquer (1). (1) Se side 38. (1999/C 13/043) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1402/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Enfopol Ifłlge presseforlydender er der p(cid:229) europ(cid:230)isk plan under den tredje słjle oprettet en organisation ved navn »Enfopol«, der har »vidtr(cid:230)kkende virkninger og fłlger for menneskerettighederne og den teknologiske


title: WRITTEN QUESTION No. 1465/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. Mochovce

eurovoc_concepts:
Slovakia
committee report
health risk
nuclear power station
nuclear safety

text: 19. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities C 354/101 (98/C 354/159) WRITTEN QUESTION P-1465/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (7 May 1998) Subject: Mochovce How does the Commission explain the fact that, in spite of the conclusions of Walkdown 1 (1995), Slovakia is planning to put the Mochovce nuclear power station into operation in July 1998? Which of the 201 measures identified by Walkdown 1 and Riskaudit does the Commission consider essential in order to guarantee the safety of the people of Europe, and is the potential threat posed by this nuclear power station greater than that represented by others in the EU? Will the Commission provide Parliament with a report on the safety situation of nuclear power stations in Slovakia well in advance of the planned opening date of Mochovce? What would be the effects on the EU area of a serious accident at the Mochovce power station? What was the outcome of the visit of the ad hoc delegation to Slovakia called for by the European Parliament on 16 February 1995? Does the Commission know how and when the various requirements of the risk audit study are to be fulfilled? Will the Commission call on Slovakia to remedy the safety problems (identified by the IAEA, Riskaudit and Walkdown 1 + 2) and does the Commission consider that failure to meet these requirements would stand in the way of granting further EU financial aid to Slovakia and lessen its chances of being accepted as an EU member? (98/C 354/160) WRITTEN QUESTION E-1487/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (13 May 1998) Subject: Mochovce Is the Commission aware that the (cid:145)proof(cid:146) of the efficacy of confinement as a substitute for Western-style containment at the Mochovce nuclear power station is based solely on calculations and tests which take insufficient account of the real facts about the installation, particularly its structural and operational state? The fact that the real conditions differ significantly from the ideal ones can be clearly seen from the example of the first nuclear power station location in Jaslovske Bouhunice. Does the Commission intend to intend to investigate this matter? (98/C 354/161) WRITTEN QUESTION E-1488/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (13 May 1998) Subject: Mochovce Is the Commission aware that in the former Czechoslovakia the highest executive posts in the nuclear industry were occupied by leading members of the Communist Party(cid:146)s civil service and people(cid:146)s militia? Is it also aware that the same people, who still occupy high executive posts (e. g. at Skoda), are now deliberately attempting to leave the population in ignorance of the dangers of the nuclear power station and irresponsibly concealing the seriousness of the situation?


title: Rådets direktiv 98/29/EG av den 7 maj 1998 om harmonisering av huvudbestämmelserna för kreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffärer

eurovoc_concepts:
credit insurance
export (EU)
export credit
long-term credit
medium-term credit

text: L 148/22 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 5. 98 R(cid:143)DETS DIREKTIV 98/29/EG av den 7 maj 1998 om harmonisering av huvudbest(cid:132)mmelserna f(cid:148)r kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar f(cid:148)r medel- l(cid:134)nga och l(cid:134)nga exportaff(cid:132)rer EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 113 i detta, f(cid:148)rbjudna exportsubventioner i det avtal om subven- tioner och utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder som ingicks inom ramen f(cid:148)r de multilaterala handelsf(cid:148)rhandlingarna i Uruguayrundan (1986–1994) (1) (se artikel 3. 1 a och bilaga I j till avtalet). med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag, och (7) Den premie som kreditf(cid:148)rs(cid:132)kraren tar ut b(cid:148)r motsvara den risk som f(cid:148)rs(cid:132)kras. med beaktande av f(cid:148)ljande: (1) Kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar f(cid:148)r medell(cid:134)nga och l(cid:134)nga export- aff(cid:132)rer spelar en viktig roll i internationell handel och utg(cid:148)r ett viktigt handelspolitiskt instrument. (2) Kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar f(cid:148)r medell(cid:134)nga och l(cid:134)nga export- aff(cid:132)rer spelar en viktig roll f(cid:148)r handeln med utveck- lingsl(cid:132)nder och fr(cid:132)mjar dessa l(cid:132)nders integrering med v(cid:132)rldsekonomin, vilket (cid:132)r ett m(cid:134)l f(cid:148)r gemenska- pens utvecklingspolitik. (3) Skillnaderna mellan medlemsstaternas nu existerande statsst(cid:148)dda system f(cid:148)r kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar f(cid:148)r medel- l(cid:134)nga och l(cid:134)nga exportaff(cid:132)rer med avseende p(cid:134) de f(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddet, huvudsakliga best(cid:134)ndsdelarna i premiebest(cid:132)mmelserna och t(cid:132)ckningspolitiken kan leda till att konkurrensen mellan f(cid:148)retag inom gemenskapen snedvrids. (4) De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta direktiv b(cid:148)r inte g(cid:134) ut(cid:148)ver vad som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att uppn(cid:134) det m(cid:134)l, som best(cid:134)r i att (cid:134)stadkomma den harmonisering som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att exportpolitiken grundas p(cid:134) enhetliga principer och att konkurrensen mellan f(cid:148)retagen inom gemenskapen inte snedvrids. (5) F(cid:148)r att minska befintlig snedvridning av konkur- rensen (cid:132)r det (cid:148)nskv(cid:132)rt att de olika statsst(cid:148)dda systemen f(cid:148)r exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar harmoniseras enligt av enhetliga principer och p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt att de bildar en integrerad del av den gemensamma han- delspolitiken. f(cid:148)rdraget, p(cid:134) grundval artikel 112 i (6) Regeringars (eller s(cid:132)rskilda av regeringar kontrolle- rade institutioners) tillhandah(cid:134)llande av exportkredit- garantisystem eller exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringssystem till premier som (cid:132)r otillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att t(cid:132)cka systemens l(cid:134)ngsiktiga kostnader och f(cid:148)rluster betraktas som (8) En harmonisering skulle gynna samarbete mellan de kreditf(cid:148)rs(cid:132)krare som agerar p(cid:134) en stats v(cid:132)gnar eller med statligt st(cid:148)d, och (cid:148)ka samarbetet mellan f(cid:148)retag inom gemenskapen enligt artikel 130 i f(cid:148)rdraget. (9) B(cid:134)de harmonisering och samarbete (cid:132)r huvudsakliga och avg(cid:148)rande faktorer f(cid:148)r gemenskapsexportens konkurrenskraft p(cid:134) marknader utanf(cid:148)r gemenskapen. (10) I kommissionens vitbok om den inre marknadens fullbordande som antogs av Europeiska r(cid:134)det i juni 1985 betonas vikten av ett samarbetsv(cid:132)nligt klimat hos gemenskapens f(cid:148)retag. (11) Genom sitt beslut (2) av den 27 september 1960 inr(cid:132)t- tade samordning av en arbetsgrupp f(cid:148)r politiken f(cid:148)r kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar, kreditgarantier och finansiella krediter. r(cid:134)det (12) Den 15 maj 1991 gav den n(cid:132)mnda arbetsgruppen mandat till experter fr(cid:134)n var och en av de d(cid:134)varande medlemsstaterna vilka, under namnet Expertgruppen f(cid:148)r den inre marknaden 1992, den 27 mars 1992, den 11 juni 1993 och den 9 februari 1994 lade fram rapporter, som inneh(cid:148)ll ett antal f(cid:148)rslag. (13) Genom beslut 93/112/EEG (3) genomf(cid:148)rde r(cid:134)det OECD-(cid:148)verenskommelsen om riktlinjer f(cid:148)r export- krediter med offentligt st(cid:148)d i gemenskapsr(cid:132)tten. (14) R(cid:134)dets direktiv 70/509/EEG av den 27 oktober 1970 om antagande av gemensamma kreditf(cid:148)rs(cid:132)krings- villkor f(cid:148)r medell(cid:134)nga och l(cid:134)nga exportaff(cid:132)rer med (1) EGT L 336, 23. 12. 1994, s. 156. (2) EGT 66, 27. 10. 1960, s. 1339/60. (3) EGT L 44, 22. 2. 1993, s. 1. (beslutet senast (cid:132)ndrat genom be- slut 97/530/EG (EGT L 216, 8. 8. 1997, s. 77). 19. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 148/23 offentliga k(cid:148)pare (1), och r(cid:134)dets direktiv 70/510/EEG av den 27 oktober 1970 om antagande av gemen- samma kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsvillkor f(cid:148)r medell(cid:134)nga och l(cid:134)nga exportaff(cid:132)rer med privata k(cid:148)pare (2), b(cid:148)r ers(cid:132)ttas med det h(cid:132)r direktivet. (15) Denna begynnande harmonisering av exportkredit- f(cid:148)rs(cid:132)kringarna b(cid:148)r ses som ett steg i riktning mot samst(cid:132)mmighet mellan medlemsstaternas olika system. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Till(cid:132)mpningsomr(cid:134)de Detta direktiv (cid:132)r till(cid:132)mpligt p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r aff(cid:132)rer avseende export av varor och/eller tj(cid:132)nster med ursprung i en medlemsstat, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att detta st(cid:148)d ges, direkt eller indirekt, f(cid:148)r en eller flera medlemsstaters r(cid:132)kning eller med st(cid:148)d av en eller flera medlemsstater och omfattar en total riskperiod p(cid:134) minst tv(cid:134) (cid:134)r, dvs. (cid:134)terbetal- ningsperioden inklusive tillverkningsperioden. Detta direktiv g(cid:132)ller varken f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r anbud, fullg(cid:148)randegarantier och inte f(cid:148)rskottsbetalning eller heller f(cid:148)rs(cid:132)kring f(cid:148)r s(cid:132)kerhet f(cid:148)r ”retention money”, s(cid:134) kallad retention payment bond. Det g(cid:132)ller inte heller f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r risker avseende byggutrustning och byggmaterial n(cid:132)r dessa anv(cid:132)nds lokalt f(cid:148)r att fullg(cid:148)ra ett aff(cid:132)rsavtal. Artikel 2 Medlemsstaternas skyldigheter eller garantier refinansiering Medlemsstaterna skall se till att alla institut, som direkt eller indirekt erbjuder f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd i form av export- f(cid:148)r kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar, medlemsstatens r(cid:132)kning eller med st(cid:148)d av den medlems- stat som f(cid:148)retr(cid:132)der sj(cid:132)lva regeringen eller som kontrolleras av och/eller handlar enligt bemyndigande av den regering som erbjuder f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd, nedan kallade f(cid:148)rs(cid:132)krings- f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r aff(cid:132)rer avseende givare, erbjuder export av varor och/eller tj(cid:132)nster i enlighet med best(cid:132)m- melserna i bilagan, n(cid:132)r exportaff(cid:132)rerna g(cid:148)rs med l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemenskapen och finansieras med hj(cid:132)lp av k(cid:148)par- krediter eller leverant(cid:148)rskrediter eller betalas kontant. Artikel 3 Genomf(cid:148)randebeslut De beslut som avses i punkt 46 i bilagan skall fattas av kommissionen i enlighet med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 4. (1) EGT L 254, 23. 11. 1970, s. 1. Direktivet senast (cid:132)ndrat genom (2) EGT L 254, 23. 11. 1970, s. 26. Direktivet senast (cid:132)ndrat genom 1994 (cid:134)rs anslutningsakt. 1994 (cid:134)rs anslutningsakt. Artikel 4 Kommitt(cid:130) Kommissionen skall bitr(cid:132)das av en kommitt(cid:130) som skall best(cid:134) av f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r medlemsstaterna och ha en f(cid:148)re- tr(cid:132)dare f(cid:148)r kommissionen som ordf(cid:148)rande. Kommissionens f(cid:148)retr(cid:132)dare skall f(cid:148)rel(cid:132)gga kommitt(cid:130)n ett f(cid:148)rslag till (cid:134)tg(cid:132)rder. Den skall yttra sig (cid:148)ver f(cid:148)rslaget inom den tid som ordf(cid:148)randen best(cid:132)mmer med h(cid:132)nsyn till hur br(cid:134)dskande fr(cid:134)gan (cid:132)r. Kommitt(cid:130)n skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i f(cid:148)rdraget skall till(cid:132)mpas vid beslut som r(cid:134)det skall fatta p(cid:134) f(cid:148)rslag av kommissionen. Medlemsstaternas r(cid:148)ster skall v(cid:132)gas enligt best(cid:132)mmelserna i samma artikel. Ordf(cid:148)randen f(cid:134)r inte r(cid:148)sta. Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte (cid:132)r f(cid:148)renligt med kommitt(cid:130)ns yttrande skall kommissionen emellertid genast underr(cid:132)tta r(cid:134)det. I s(cid:134)dana fall: — Skall kommissionen uppskjuta verkst(cid:132)llandet av de beslutade (cid:134)tg(cid:132)rderna under en tid som inte (cid:148)verstiger en m(cid:134)nad fr(cid:134)n den dag d(cid:134) r(cid:134)det underr(cid:132)ttats. — F(cid:134)r r(cid:134)det fatta ett annat beslut med kvalificerad majo- ritet inom den tid som anges i f(cid:148)rsta strecksatsen. Artikel 5 Rapport och (cid:148)versyn Kommissionen skall senast den 31 december 2001 f(cid:148)re- l(cid:132)gga r(cid:134)det en rapport om de erfarenheter som gjorts och den samst(cid:132)mmighet som uppn(cid:134)tts vid till(cid:132)mpning av best(cid:132)mmelserna i detta direktiv. Artikel 6 F(cid:148)rh(cid:134)llande till andra f(cid:148)rfaranden De f(cid:148)rfaranden som f(cid:148)reskrivs i detta direktiv komplet- terar dem som inr(cid:132)ttas genom beslut 73/391/EEG (3). Artikel 7 Upph(cid:132)vande Direktiv 70/509/EEG och direktiv 70/510/EEG upph(cid:132)vs. Artikel 8 (cid:153)verf(cid:148)ring Medlemsstaterna skall s(cid:132)tta i kraft de lagar och andra f(cid:148)rfattningar som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att f(cid:148)lja detta direktiv senast den 1 april 1999. De skall genast underr(cid:132)tta kommissionen om detta. (3) EGT L 346, 17. 12. 1973, s. 1. Beslutet (cid:132)ndrat genom r(cid:134)dets be- slut 76/641/EEG (EGT L 223, 16. 8. 1976, s. 25). L 148/24 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 5. 98 N(cid:132)r medlemsstaterna antar dessa best(cid:132)mmelser skall de inneh(cid:134)lla en h(cid:132)nvisning till detta direktiv eller (cid:134)tf(cid:148)ljas av en s(cid:134)dan h(cid:132)nvisning n(cid:132)r de offentligg(cid:148)rs. N(cid:132)rmare f(cid:148)re- skrifter om hur h(cid:132)nvisningen skall g(cid:148)ras skall varje medlemsstat sj(cid:132)lv utf(cid:132)rda. Artikel 9 Ikrafttr(cid:132)dande Detta direktiv tr(cid:132)der i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 10 Adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 7 maj 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar M. BECKETT Ordf(cid:148)rande 19. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 148/25 BILAGA GEMENSAMMA PRINCIPER F(cid:153)R EXPORTKREDITF(cid:153)RS(cid:142)KRINGAR KAPITEL I: F(cid:153)RS(cid:142)KRINGSSKYDDETS BEST(cid:143)NDSDELAR Avsnitt 1: Allm(cid:132)nna principer och definitioner 1. Till(cid:132)mpningsomr(cid:134)de f(cid:148)r de gemensamma principerna a) De gemensamma principer som framg(cid:134)r av denna bilaga skall till(cid:132)mpas p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r leve- rant(cid:148)rskrediter med privata eller offentliga k(cid:148)pare och f(cid:148)r k(cid:148)parkrediter med offentliga eller privata l(cid:134)ntagare. b) De gemensamma principerna skall till(cid:132)mpas p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r alla risker som definieras i punkt 4. F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren kan dock i varje enskilt fall besluta att inskr(cid:132)nka sitt f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd till att avse endast vissa risker. c) N(cid:132)r en privat g(cid:132)lden(cid:132)rs skyldighet i sin helhet och ovillkorligt garanteras av en enhet som betraktas som offentlig i enlighet med punkt 5 i denna bilaga skall de gemensamma principerna f(cid:148)r offentliga g(cid:132)lden(cid:132)rer g(cid:132)lla. Med g(cid:132)lden(cid:132)r avses i denna bilaga antingen k(cid:148)paren eller l(cid:134)ntagaren enligt punkt 1 a, eller deras bor- gensman s(cid:134)vitt avser den f(cid:148)rs(cid:132)krade aff(cid:132)ren. 2. K(cid:132)nnetecken p(cid:134) leverant(cid:148)rskredit a) Begreppet ”leverant(cid:148)rskredit” anv(cid:132)nds i samband med ett aff(cid:132)rsavtal om export av varor och/eller tj(cid:132)nster med ursprung i en medlemsstat mellan en eller flera leverant(cid:148)rer och en eller flera k(cid:148)pare va- rigenom k(cid:148)paren eller k(cid:148)parna (cid:134)tar sig att betala leverant(cid:148)ren eller leverant(cid:148)rerna kontant eller att k(cid:148)- pa p(cid:134) kreditvillkor. b) F(cid:148)rs(cid:132)kringsvillkoren f(cid:148)r leverant(cid:148)rskrediter skall till(cid:132)mpas n(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd ges till f(cid:148)retag som (cid:132)r etablerade i en medlemsstat i enlighet med artikel 58 i f(cid:148)rdraget. c) Om ett aff(cid:132)rsavtal finansieras med hj(cid:132)lp av en k(cid:148)parkredit eller n(cid:134)got annat slag av finansiering skall det f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd som ges till export(cid:148)ren inom ramen f(cid:148)r aff(cid:132)rsavtalet f(cid:148)lja f(cid:148)rs(cid:132)kringsvillkoren f(cid:148)r leverant(cid:148)rskrediter. 3. K(cid:132)nnetecken p(cid:134) k(cid:148)parkredit a) Begreppet k(cid:148)parkredit anv(cid:132)nds i samband med ett l(cid:134)neavtal mellan ett eller flera finansieringsinstitut och en eller flera finansieringsinstitut och en eller flera l(cid:134)ntagare som finansierar ett aff(cid:132)rsavtal om ex- port av varor och/eller tj(cid:132)nster med ursprung i en medlemsstat, varigenom l(cid:134)neinstitutet, eller l(cid:134)nein- stituten (cid:134)tar sig att i enlighet med den underliggande aff(cid:132)ren betala leverant(cid:148)ren eller leverant(cid:148)rerna kontant f(cid:148)r k(cid:148)parens eller k(cid:148)parnas eller l(cid:134)ntagarens eller l(cid:134)ntagarnas r(cid:132)kning, medan k(cid:148)paren eller k(cid:148)parna eller l(cid:134)ntagaren eller l(cid:134)ntagarna kommer att betala l(cid:134)neinstitutet eller l(cid:134)neinstituten p(cid:134) kre- ditvillkor. b) F(cid:148)rs(cid:132)kringsvillkoren f(cid:148)r k(cid:148)parkredit skall till(cid:132)mpas n(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd ges till finansieringsinstitut, oberoende av var de (cid:132)r etablerade eller registrerade, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att k(cid:148)parkrediten utg(cid:148)r en ovillkorlig skyldighet f(cid:148)r l(cid:134)ntagaren att betala sin skuld, oberoende av fullg(cid:148)randet av det aff(cid:132)rsavtal som skall finansieras. c) F(cid:148)rs(cid:132)kringsvillkoren f(cid:148)r k(cid:148)parkredit skall till(cid:132)mpas p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd till ett finansieringsinstitut i fr(cid:134)ga om (cid:148)verl(cid:134)tbara instrument som i beh(cid:148)rig ordning innehas av det finansieringsinstitutet och som skall betalas av en k(cid:148)pare i enlighet med n(cid:134)got slags arrangemang f(cid:148)r finansiering av aff(cid:132)rsavtal. 4. Definition av risker a) Den kommersiella risken f(cid:148)r privata g(cid:132)lden(cid:132)rer best(cid:132)ms i punkterna 14, 15 och 16. b) Den politiska risken f(cid:148)r privata g(cid:132)lden(cid:132)rer best(cid:132)ms i punkterna 17–22 och f(cid:148)r offentliga g(cid:132)lden(cid:132)rer i punkterna 15–22. c) Tillverkningsrisken best(cid:132)ms i punkt 6 b. d) Kreditrisken best(cid:132)ms i punkt 6 c. L 148/26 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 5. 98 5. G(cid:132)lden(cid:132)rens status a) En enhet som oavsett formen f(cid:148)retr(cid:132)der sj(cid:132)lva den offentliga myndigheten och som varken r(cid:132)ttsligt el- ler administrativt kan f(cid:148)rklaras vara p(cid:134) obest(cid:134)nd skall betraktas som en offentlig g(cid:132)lden(cid:132)r. Detta kan antingen vara en suver(cid:132)n g(cid:132)lden(cid:132)r, dvs. en enhet som (cid:132)ger statens hela trov(cid:132)rdighet och kreditv(cid:132)rdig- het, till exempel finansministeriet eller centralbanken, eller n(cid:134)got annat, underordnat, offentligt organ, s(cid:134)som regionala, kommunala eller halvstatliga myndigheter eller andra offentliga institutioner. b) Vid fastst(cid:132)llande av g(cid:132)lden(cid:132)rsstatus skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren beakta — g(cid:132)lden(cid:132)rens r(cid:132)ttsliga status, — faktisk verkan av en r(cid:132)ttslig (cid:134)tg(cid:132)rd mot g(cid:132)lden(cid:132)ren, — g(cid:132)lden(cid:132)rens finansiella resurser och inkomster; h(cid:132)rvidlag skall beaktas att en offentlig g(cid:132)lden(cid:132)r ocks(cid:134) kan befria sig fr(cid:134)n sina skulder med anv(cid:132)ndning av medel som saknar samband med statliga medel, till exempel inkomster genom lokala skatter, eller genom tillhandah(cid:134)llande av offentliga tj(cid:132)nster, samt — den grad av inflytande eller kontroll (cid:148)ver g(cid:132)lden(cid:132)ren som v(cid:132)rdlandets regering kan ut(cid:148)va. c) En g(cid:132)lden(cid:132)r som enligt ovann(cid:132)mnda kriterier inte (cid:132)r offentlig skall i princip anses vara privat. Avsnitt 2: F(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddets omfattning 6. Risker som t(cid:132)cks a) De risker som t(cid:132)cks skall vara risken f(cid:148)r tillverkningsf(cid:148)rlust och kreditrisk. b) F(cid:148)rlust till f(cid:148)ljd av tillverkningsrisken uppkommer n(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren har avbrutit fullg(cid:148)randet av sina (cid:134)taganden enligt avtalet eller tillverkningen av best(cid:132)llda varor f(cid:148)r en tid av sex m(cid:134)nader i f(cid:148)ljd, f(cid:148)rutsatt att ett s(cid:134)dant avbrott direkt och uteslutande orsakas av att en eller flera t(cid:132)ckta skadeorsaker som f(cid:148)rtecknas i punkterna 14–22 intr(cid:132)ffar. c) F(cid:148)rlust till f(cid:148)ljd av kreditrisken uppkommer n(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren inte har kunnat erh(cid:134)lla betalning av ett belopp han har att fordra enligt det relevanta aff(cid:132)rsavtalet eller l(cid:134)neavtalet under en tid av tre m(cid:134)nader efter f(cid:148)rfallodagen, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att den uteblivna betalningen direkt och uteslutande orsakas av en eller flera t(cid:132)ckta skadeorsaker som anges i punkterna 14–22. d) N(cid:132)r risken i samband med en k(cid:148)parkredit garanteras ovillkorligt skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren f(cid:148)lja de prin- ciper och f(cid:148)rfaranden som anges i punkterna 32, 33 och 47 a. 7. F(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddets omfattning a) F(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r tillverkningsrisk skall, inom gr(cid:132)nserna f(cid:148)r kontraktsbeloppet, omfatta de kostna- der som f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren (cid:134)dragit sig antingen genom att fullg(cid:148)ra sina skyldigheter enligt avtalet el- ler vid tillverkning av de varor som avses i avtalet, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att dessa kostnader i egentlig mening kan h(cid:132)nf(cid:148)ras till avtalets fullg(cid:148)rande. F(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddet i fr(cid:134)ga om tillverkningsrisken skall inte omfatta — kostnader som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till varor och/eller tj(cid:132)nster f(cid:148)r vilka f(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddet med avseende p(cid:134) kreditrisken redan blivit g(cid:132)llande, — belopp som betalas av f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren efter det att en garanti som givits med avseende p(cid:134) det avtal som t(cid:132)cks tagits i anspr(cid:134)k. Detta hindrar emellertid inte f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren fr(cid:134)n att t(cid:132)cka risker av detta slag som ligger utanf(cid:148)r detta direktivs till(cid:132)mpningsomr(cid:134)de, och — belopp som motsvarar straffavgifter och skadest(cid:134)nd som f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren betalar till g(cid:132)lden(cid:132)ren. b) F(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r kreditrisk skall omfatta det belopp (kapitalbelopp och r(cid:132)nta) som k(cid:148)paren (cid:132)r skyldig enligt aff(cid:132)rsavtalet eller som l(cid:134)ntagaren (cid:132)r skyldig enligt l(cid:134)neavtalet, inklusive den r(cid:132)nta som l(cid:148)per efter f(cid:148)rfallodatumet (dr(cid:148)jsm(cid:134)lsr(cid:132)nta). F(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r kreditrisken skall inte omfatta belopp f(cid:148)r straffavgifter och skadest(cid:134)nd som f(cid:148)r- s(cid:132)kringstagaren betalar till g(cid:132)lden(cid:132)ren. 8. T(cid:132)ckningsgrad a) T(cid:132)ckningsgraden och basen f(cid:148)r best(cid:132)mning av maximibeloppet f(cid:148)r ers(cid:132)ttning som f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren ansvarar f(cid:148)r skall uttryckligen anges i det kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsbrev som utf(cid:132)rdas av f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren. b) Om en f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare ger en t(cid:132)ckningsgrad som (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n 95 % skall den f(cid:148)lja de principer och f(cid:148)rfaranden som anges i punkterna 32, 33 och 47 a. 19. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 148/27 9. Sj(cid:132)lvrisk Utan att det p(cid:134)verkar best(cid:132)mmelserna i punkt 8 b, skall f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren f(cid:148)r egen r(cid:132)kning b(cid:132)ra hela sj(cid:132)lvrisken. F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren f(cid:134)r besluta att till(cid:134)ta f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren att helt eller delvis (cid:148)verl(cid:134)ta en s(cid:134)- dan sj(cid:132)lvrisk. 10. F(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r aff(cid:132)rer i utl(cid:132)ndsk valuta Om betalning eller finansiering i en eller flera utl(cid:132)ndska valutor f(cid:148)reskrivs i avtalet kan f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd ges i valfri s(cid:134)dan valuta. 11. Leveranser fr(cid:134)n utlandet Underleverant(cid:148)rsavtal med parter i en eller flera medlemsstater skall automatiskt omfattas av f(cid:148)rs(cid:132)krings- skyddet i enlighet med r(cid:134)dets beslut 82/854/EEG av den 10 december 1982 om best(cid:132)mmelser betr(cid:132)ffan- de exportgarantier och exportfinansiering f(cid:148)r vissa underleverant(cid:148)rsavtal med parter i andra medlemssta- ter i Europeiska gemenskaperna eller i icke-medlemsl(cid:132)nder (1). 12. Tidpunkt p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddet blir g(cid:132)llande a) Vid k(cid:148)parkredit skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddet bli g(cid:132)llande den dag d(cid:134) l(cid:134)neavtalet tr(cid:132)der i kraft, under f(cid:148)rut- s(cid:132)ttning att de villkor som m(cid:134)ste vara uppfyllda enligt kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsbrevet och l(cid:134)neavtalet har uppfyllts. b) Vid leverant(cid:148)rskredit skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddet mot tillverkningsrisken bli g(cid:132)llande den dag d(cid:134) aff(cid:132)rsav- talet tr(cid:132)der i kraft under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att de villkor som m(cid:134)ste vara uppfyllda enligt kreditf(cid:148)rs(cid:132)krings- brevet och aff(cid:132)rsavtalet har uppfyllts. F(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddet mot kreditrisken skall bli g(cid:132)llande den dag d(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren helt har fullgjort si- na skyldigheter enligt avtalet och d(cid:132)rigenom (cid:132)r ber(cid:132)ttigad till betalning under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att de villkor som m(cid:134)ste vara uppfyllda enligt kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsbrevet och aff(cid:132)rsavtalet har uppfyllts. F(cid:148)rs(cid:132)kringsskyd- det mot kreditrisken f(cid:134)r emellertid bli g(cid:132)llande den dag d(cid:134) n(cid:134)gon delleverans eller delf(cid:148)rs(cid:132)ndelse g(cid:148)rs under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren, i enlighet med avtalets villkor, (cid:132)r ber(cid:132)ttigad till betalning av ett best(cid:132)mt och exakt belopp som motsvarar v(cid:132)rdet av de levererade eller avs(cid:132)nda varorna och/eller tj(cid:132)nsterna. Avsnitt 3: Skadeorsaker och undantag fr(cid:134)n ansvar 13. F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens ansvar F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren skall vara ansvarig om skadan direkt och uteslutande kan h(cid:132)nf(cid:148)ras till en eller flera av de skadeorsaker som anges i punkterna 14–22. 14. Obest(cid:134)nd Den privata g(cid:132)lden(cid:132)rens och, i f(cid:148)rekommande fall, dennes borgensmans obest(cid:134)nd, r(cid:132)ttsligt eller i prakti- ken. 15. F(cid:148)rsummelse F(cid:148)rsummelse av g(cid:132)lden(cid:132)ren och i f(cid:148)rekommande fall dennes borgensman. 16. Godtyckligt h(cid:132)vande eller v(cid:132)gran Beslut av k(cid:148)paren enligt en leverant(cid:148)rskredit att avbryta eller upph(cid:132)va aff(cid:132)rsavtalet eller att v(cid:132)gra ta emot varorna och/eller tj(cid:132)nsterna, utan r(cid:132)tt att g(cid:148)ra det. 17. Beslut av tredje land (cid:143)tg(cid:132)rd eller beslut av regeringen i ett annat land (cid:132)n f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens land eller f(cid:148)rs(cid:132)kringstagarens land, inbegripet (cid:134)tg(cid:132)rder och beslut av offentliga myndigheter som kan anses utg(cid:148)ra regeringsingripan- den, vilket hindrar fullg(cid:148)rande av l(cid:134)neavtalet eller aff(cid:132)rsavtalet. 18. Betalningsinst(cid:132)llelse Allm(cid:132)n betalningsinst(cid:132)llelse som f(cid:148)rordnas antingen av regeringen i g(cid:132)lden(cid:132)rens land eller av regeringen i tredje land genom vilket betalning i enlighet med l(cid:134)neavtalet eller aff(cid:132)rsavtalet skall g(cid:148)ras. (1) EGT L 357, 18. 12. 1982, s. 20. L 148/28 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 5. 98 19. F(cid:148)rhindrade eller f(cid:148)rsening av kapital(cid:148)verf(cid:148)ring Politiska h(cid:132)ndelser och ekonomiska sv(cid:134)righeter som intr(cid:132)ffar eller r(cid:132)ttsliga eller administrativa beslut som fattas utanf(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens land, vilka f(cid:148)rhindrar eller f(cid:148)rsenar (cid:148)verf(cid:148)ringen av kapital f(cid:148)r be- talning i enlighet med l(cid:134)neavtalet eller aff(cid:132)rsavtalet. 20. Lagbest(cid:132)mmelser i g(cid:132)lden(cid:132)rens land Lagbest(cid:132)mmelser som antagits i g(cid:132)lden(cid:132)rens land och enligt vilka g(cid:132)lden(cid:132)rens betalningar i lokal valuta g(cid:132)ller som betalning av skulden, trots att, p(cid:134) grund av f(cid:148)r(cid:132)ndringar i v(cid:132)xelkursen, s(cid:134)dana betalningar, n(cid:132)r de r(cid:132)knats om till valutan i aff(cid:132)rsavtalet eller i l(cid:134)neavtalet, inte l(cid:132)ngre t(cid:132)cker skuldbeloppet p(cid:134) dagen f(cid:148)r kapital(cid:148)verf(cid:148)ringen. 21. Beslut av f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens eller f(cid:148)rs(cid:132)kringstagarens land (cid:143)tg(cid:132)rder och beslut av regeringen i f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens eller f(cid:148)rs(cid:132)kringstagarens land, inbegripet Europe- iska gemenskapens (cid:134)tg(cid:132)rder och beslut r(cid:148)rande handel mellan en medlemsstat och tredje land, till exem- pel exportf(cid:148)rbud, s(cid:134)vida f(cid:148)ljderna inte t(cid:132)cks p(cid:134) annat s(cid:132)tt av den ber(cid:148)rda regeringen. 22. Force majeure Vid force majeure som uppst(cid:134)r utanf(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens land, vilket kan inbegripa krig och inb(cid:148)rdes- krig, revolution, uppror, oroligheter, cyklon, (cid:148)versv(cid:132)mning, jordb(cid:132)vning, vulkanutbrott, flodv(cid:134)g och k(cid:132)rn- kraftsolycka, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att f(cid:148)ljderna inte omfattas av annan f(cid:148)rs(cid:132)kring. 23. Allm(cid:132)nna undantag fr(cid:134)n ansvar F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren b(cid:148)r ha r(cid:132)tt att avs(cid:132)ga sig ansvar f(cid:148)r alla skador som direkt eller indirekt (cid:132)r h(cid:132)nf(cid:148)rliga till f(cid:148)ljande: a) Handling eller underl(cid:134)tenhet fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)kringstagarens sida eller fr(cid:134)n en person som handlar f(cid:148)r den- nes r(cid:132)kning. b) Best(cid:132)mmelser som begr(cid:132)nsar f(cid:148)rs(cid:132)kringstagarens r(cid:132)ttigheter, som omfattas av l(cid:134)neavtalet, aff(cid:132)rsavtalet eller n(cid:134)gon d(cid:132)rtill knuten handling, inklusive n(cid:134)gon handling som r(cid:148)r villkoren f(cid:148)r garantier eller s(cid:132)- kerhet. c) Ytterligare (cid:148)verenskommelser mellan f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren och g(cid:132)lden(cid:132)ren efter det att l(cid:134)neavtalet eller aff(cid:132)rsavtalet ing(cid:134)tts, vilka hindrar eller f(cid:148)rsenar betalningen av skulden. d) Vid leverant(cid:148)rskredit, bristande fullg(cid:148)relse fr(cid:134)n underleverant(cid:148)rens, medleverant(cid:148)rers eller andra leve- rant(cid:148)rers sida, om denna bristande fullg(cid:148)relse inte orsakats av s(cid:134)dana politiska h(cid:132)ndelser som anges bland de skadeorsaker som f(cid:148)rtecknas i punkterna 17–22. Avsnitt 4: Best(cid:132)mmelser om skadereglering 24. Karenstid f(cid:148)r skadereglering a) Karenstiden f(cid:148)r skadereglering skall motsvara den tid som enligt punkterna 6 b och 6 c skall l(cid:148)pa f(cid:148)r att den t(cid:132)ckta risken skall uppst(cid:134). b) Ingen karenstid f(cid:148)r skadereglering beh(cid:148)ver till(cid:132)mpas — n(cid:132)r det g(cid:132)ller en privat g(cid:132)lden(cid:132)r och den uteblivna betalningen beror p(cid:134) g(cid:132)lden(cid:132)rens obest(cid:134)nd, r(cid:132)ttsligt eller i praktiken, — vid ett bilateralt mellanstatligt avtal om skuldkonsolidering. 25. Skadeers(cid:132)ttning och (cid:148)vertagande a) F(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren (cid:132)r vid utg(cid:134)ngen av den karenstid som avses i punkt 24 ber(cid:132)ttigad till skadeers(cid:132)tt- ning under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att de villkor f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kringen och skadeers(cid:132)ttningen som m(cid:134)ste vara uppfyll- da har uppfyllts, att anspr(cid:134)ket (cid:132)r r(cid:132)ttsligt giltigt och att f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren har hanterat risken med tillb(cid:148)rlig f(cid:148)rsiktighet. b) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren har r(cid:132)tt att (cid:148)verta f(cid:148)rs(cid:132)kringstagarens r(cid:132)ttigheter enligt l(cid:134)neavtalet eller enligt aff(cid:132)rsavtalet. 26. St(cid:132)llda s(cid:132)kerheter Om g(cid:132)lden(cid:132)rens skyldigheter gentemot f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren har s(cid:132)krats genom en garanti eller annan s(cid:132)- kerhet m(cid:134)ste f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren ha vidtagit alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs enligt f(cid:148)rs(cid:132)kringsbrevet f(cid:148)r att se till att garantin eller annan s(cid:132)kerhet (cid:132)r giltig och kan g(cid:148)ras g(cid:132)llande, och att s(cid:132)kerheten verkli- gen kan g(cid:148)ras g(cid:132)llande. 19. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 148/29 27. Ber(cid:132)kning av skadeers(cid:132)ttning Utan att det p(cid:134)verkar best(cid:132)mmelserna i punkt 31 skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren vid ber(cid:132)kning av skadeers(cid:132)tt- ning inte betala f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren ett belopp som (cid:148)verstiger den egentliga summan av dennes totala f(cid:148)r- lust och/eller som (cid:148)verstiger det belopp som f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren egentligen var ber(cid:132)ttigad att erh(cid:134)lla fr(cid:134)n l(cid:134)ntagaren enligt l(cid:134)neavtalet eller fr(cid:134)n k(cid:148)paren enligt aff(cid:132)rsavtalet. 28. Skadeutbetalning Skadeers(cid:132)ttningen skall betalas utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l, dock senast inom en m(cid:134)nad efter karenstidens utg(cid:134)ng, un- der f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren genast har underr(cid:132)ttats om den fordran p(cid:134) ers(cid:132)ttning som har uppkommit, och f(cid:134)tt alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga upplysningar, handlingar och bevis f(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla ers(cid:132)tt- ningens giltighet i rimlig tid. I fall av f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r tillverkningsrisk skall fordran betalas inom en m(cid:134)nad r(cid:132)knat antingen fr(cid:134)n karenstidens utg(cid:134)ng, i f(cid:148)rekommande fall fr(cid:134)n tiden f(cid:148)r mottagande av ett sakkunnigutl(cid:134)tande eller fr(cid:134)n tiden f(cid:148)r (cid:148)verenskommelsen mellan f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren och f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren om ers(cid:132)ttningsbeloppet, beroende p(cid:134) vilken tidpunkt som (cid:132)r den senaste. 29. Tvist ang(cid:134)ende skadereglering Om f(cid:148)rluster som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r en ans(cid:148)kan om ers(cid:132)ttning fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)kringstagarens sida har samband med r(cid:132)ttigheter om vilka tvist r(cid:134)der kan f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren v(cid:132)nta med att betala skadeers(cid:132)ttningen tills tvisten har avgjorts till f(cid:148)rs(cid:132)kringstagarens f(cid:148)rdel av den domstol eller skiljedomstol som anges i l(cid:134)neav- talet eller aff(cid:132)rsavtalet. 30. Bilateralt mellanstatligt avtal om skuldkonsolidering a) Om det t(cid:132)ckta l(cid:134)neavtalet eller aff(cid:132)rsavtalet (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r ett bilateralt mellanstatligt avtal om skuld- konsolidering skall f(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren iaktta villkoren i avtalet om konsolidering b(cid:134)de med avseende p(cid:134) de f(cid:148)rs(cid:132)krade och de of(cid:148)rs(cid:132)krade delarna i l(cid:134)neavtalet eller aff(cid:132)rsavtalet. F(cid:148)rs(cid:132)kringstagaren skall ge f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren all n(cid:148)dv(cid:132)ndig hj(cid:132)lp f(cid:148)r att avtalet om skuldkonsolidering skall kunna fullg(cid:148)ras. b) Om det f(cid:148)rs(cid:132)krade beloppet omfattas av ett bilateralt mellanstatligt avtal om skuldkonsolidering f(cid:134)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren avst(cid:134) fr(cid:134)n den tid p(cid:134) en m(cid:134)nad som anges i punkt 28 n(cid:132)r det bilaterala avtalet har blivit g(cid:132)llande. 31. Till(cid:132)ggskostnader Till(cid:132)ggskostnader som orsakas av (cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r att minimera eller undvika f(cid:148)rlust skall t(cid:132)ckas i proportion till t(cid:132)ckningsgraden enligt kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsbrevet under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att kostnaderna har godk(cid:132)nts av f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren. Till(cid:132)ggskostnader inbegripet kostnader f(cid:148)r r(cid:132)tteg(cid:134)ng och andra r(cid:132)ttsliga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att minimera eller undvika f(cid:148)rlust men inte kostnaderna f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla ber(cid:132)ttigande till skadeers(cid:132)ttning. Om s(cid:134)dana kostnader h(cid:132)nf(cid:148)r sig till belopp eller fordran som inte t(cid:132)cks av f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren skall de dock f(cid:148)rdelas proportionellt mellan f(cid:148)rs(cid:132)krade och of(cid:148)rs(cid:132)krade belopp och fordringar. KAPITEL II: PREMIER 32. Allm(cid:132)nna principer f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av premier Premiernas niv(cid:134)er skall n(cid:132)rma sig varandra. I detta syfte skall de premier som debiteras f(cid:148)r exportkredit- f(cid:148)rs(cid:132)kringar — motsvara den risk (landrisk, statsrisk, offentlig och/eller privat risk) som t(cid:132)cks, — motsvara omfattningen och kvaliteten hos det f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd som ges, och — vara tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att t(cid:132)cka driftskostnader och f(cid:148)rluster p(cid:134) l(cid:134)ng sikt. 33. F(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddets kvalitet N(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddets kvalitet enligt punkt 32 fastst(cid:132)lls skall t(cid:132)ckningsgraden, fr(cid:134)gan om huruvida f(cid:148)r- s(cid:132)kringsskyddet (cid:132)r villkorat och alla andra faktorer som p(cid:134)verkar f(cid:148)rs(cid:132)kringsskyddets kvalitet tas i beak- tande. 34. Landriskbed(cid:148)mning Premieniv(cid:134)n f(cid:148)r varje land eller kategori av l(cid:132)nder skall grundas p(cid:134) en rimlig riskbed(cid:148)mning f(cid:148)r landet eller kategorin av l(cid:132)nder. L 148/30 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 5. 98 35. G(cid:132)lden(cid:132)rens kreditv(cid:132)rdighet N(cid:132)r premiesatserna fastst(cid:132)lls skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt beakta g(cid:132)lden(cid:132)rens kreditv(cid:132)rdighet inklusive dennes status enligt punkt 5. 36. Riskperiod N(cid:132)r premien ber(cid:132)knas skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren beakta den sammanlagda riskperioden samt (cid:134)terbetal- ningsprofilen och r(cid:132)ntan. 37. Premiegrundande belopp a) Premie skall betalas p(cid:134) det premiegrundande beloppet och skall i m(cid:148)jligaste m(cid:134)n bygga p(cid:134) minimi- premieniv(cid:134)er. Miniminiv(cid:134)erna skall uttryckas i procenttal av ett referensv(cid:132)rde under antagande om att premien inkasserades till fullo p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)krings- eller garantidagen; f(cid:148)r kreditrisken skall detta referens- l(cid:134)nets kapitalbelopp eller den (re-)finansierade delen av aff(cid:132)rsavtalen och f(cid:148)r v(cid:132)rde vara minst tillverkningsrisken det sammanlagda kontraktsbeloppet minskat med f(cid:148)rskottet. b) I fr(cid:134)ga om tillverkningsrisk kan det premiegrundande beloppet minskas till den maximala f(cid:148)rv(cid:132)ntade f(cid:148)rlusten. 38. Betalning av premien a) Det sammanlagda premiebeloppet f(cid:148)rfaller till betalning p(cid:134) dagen f(cid:148)r kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsbrevet eller ga- rantin eller n(cid:132)r avtalet eller l(cid:134)neavtalet blir g(cid:132)llande utan inskr(cid:132)nkningar. b) Premien kan betalas genom avbetalningar eller genom p(cid:134)slag p(cid:134) r(cid:132)ntesatsen, f(cid:148)rutsatt att detta i netto- nuv(cid:132)rde motsvarar det premiebelopp som avses i punkt 38 a ovan. KAPITEL III: LANDPOLITIK 39. Fastst(cid:132)llande av landpolitik a) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren skall, mot bakgrund av sin storlek och sina strukturella ekonomiska krav, grunda sin landpolitik p(cid:134) sin riskbed(cid:148)mning av landet, p(cid:134) sin sammanlagda riskexponering f(cid:148)r varje land och p(cid:134) sammans(cid:132)ttningen av sin landriskportf(cid:148)lj. b) N(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren fastst(cid:132)ller sin landpolitik skall g(cid:132)lden(cid:132)rsl(cid:132)ndernas klassificering beaktas. c) Trots detta skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren vara fri att upph(cid:148)ra med eller begr(cid:132)nsa t(cid:132)ckningen f(cid:148)r ett visst land, oberoende av l(cid:132)nderklassificeringen. 40. Definition av total riskexponering Den totala riskexponering skall, inom gr(cid:132)nserna f(cid:148)r t(cid:132)ckningsgraden, fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av beloppen f(cid:148)r medell(cid:134)nga och l(cid:134)nga aff(cid:132)rer enligt artikel 1 i direktivet. 41. Landrisk a) F(cid:148)r den grupp av l(cid:132)nder som utg(cid:148)r den b(cid:132)sta risken skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren i princip inte g(cid:148)ra n(cid:134)gra inskr(cid:132)nkningar i sin t(cid:132)ckningspolitik. b) F(cid:148)r (cid:148)vriga l(cid:132)nder f(cid:134)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren g(cid:148)ra inskr(cid:132)nkningar i sin t(cid:132)ckningspolitik. c) En f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som i princip inte erbjuder f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r ett land eller en s(cid:132)rskild grupp av l(cid:132)nder f(cid:134)r emellertid undantagsvis t(cid:132)cka vissa aff(cid:132)rer som (cid:132)r av bilateralt politiskt eller nationellt in- tresse, eller d(cid:134) fritt konvertibel utl(cid:132)ndsk valuta (cid:132)r tillg(cid:132)nglig f(cid:148)r aff(cid:132)rerna i fr(cid:134)ga. d) F(cid:148)r de l(cid:132)nder som anges i punkt b ovan f(cid:134)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren s(cid:132)tta en gr(cid:132)ns f(cid:148)r riskerna, var f(cid:148)r sig eller tillsammans, till exempel enligt f(cid:148)ljande: — Den totala riskexponeringen i det landet. — Det totala v(cid:132)rdet av f(cid:148)rs(cid:132)kringsutf(cid:132)stelserna. — Nya kontraktsbelopp som skall f(cid:148)rs(cid:132)kras. — Det h(cid:148)gsta belopp som kan f(cid:148)rs(cid:132)kras f(cid:148)r varje aff(cid:132)r. F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren kan ocks(cid:134) h(cid:148)ja niv(cid:134)n p(cid:134) de premier han till(cid:132)mpar. Under riskgr(cid:132)nsen f(cid:148)r ett visst land skall i princip inga begr(cid:132)nsningar i t(cid:132)ckningspolitiken g(cid:148)ras. 19. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 148/31 42. S(cid:132)rskilda villkor f(cid:148)r landpolitiken Under alla omst(cid:132)ndigheter f(cid:134)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren f(cid:148)r ett visst land, rutinm(cid:132)ssigt och oberoende av l(cid:132)nder- kategori, till(cid:132)mpa vissa t(cid:132)ckningsvillkor, till exempel — betalnings- och/eller transfereringsgaranti som utf(cid:132)rdas av landets centralbank eller finansministeri- um, — o(cid:134)terkallelig remburs eller bankgaranti, — f(cid:148)rl(cid:132)ngning av karenstiden, — s(cid:132)nkning av f(cid:148)rs(cid:132)kringens t(cid:132)ckningsgrad, och — inskr(cid:132)nkningar i t(cid:132)ckningen f(cid:148)r vissa verksamhetsomr(cid:134)den eller f(cid:148)r vissa typer av projekt. KAPITEL IV: ANM(cid:142)LNINGSF(cid:153)RFARANDEN 43. Anm(cid:132)lningsf(cid:148)rfarandenas omfattning a) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren skall till(cid:132)mpa f(cid:148)ljande f(cid:148)rfaranden vid till(cid:132)mpning av de allm(cid:132)nna principer som anges i kapitel I, II och III i denna bilaga. b) Dessa f(cid:148)rfaranden kompletterar de f(cid:148)rfaranden som fastst(cid:132)lls i r(cid:134)dets beslut 73/391/EEG av den 13 december 1973 om samr(cid:134)ds- och informationsf(cid:148)rfaranden i fr(cid:134)ga om kreditf(cid:148)rs(cid:132)kring, kreditga- rantier och finansiella krediter (1). 44. Olika former av anm(cid:132)lningsf(cid:148)rfarande De fyra slag av anm(cid:132)lningsf(cid:148)rfarande med kommissionen och (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som mottagare som kommer att finnas (cid:132)r f(cid:148)ljande: — (cid:143)rlig anm(cid:132)lan i informationssyfte. — Beslutsanm(cid:132)lan. — F(cid:148)rhandsanm(cid:132)lan i informationssyfte. — Efterhandsanm(cid:132)lan i informationssyfte. De uppgifter som l(cid:132)mnas skall inte avsl(cid:148)jas f(cid:148)r tredje part. 45. (cid:143)rlig anm(cid:132)lan i informationssyfte a) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren skall i slutet av varje (cid:134)r, dock senast den 30 april p(cid:134)f(cid:148)ljande (cid:134)r, underr(cid:132)tta (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och kommissionen om sin verksamhet under det g(cid:134)ngna (cid:134)ret. Denna rapport skall omfatta alla g(cid:132)lden(cid:132)rsl(cid:132)nder och f(cid:148)r varje land ange f(cid:148)ljande: — Det sammanlagda beloppet av de utf(cid:132)stelser som gjorts. — Den totala riskexponeringen enligt definitionen i punkt 40. — Intj(cid:132)nad premie. — Erh(cid:134)llna (cid:134)tervinningar. — Utbetalda skadeers(cid:132)ttningar. b) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren skall i b(cid:148)rjan av varje (cid:134)r, dock senast den 31 januari, underr(cid:132)tta (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)krings- givare och kommissionen och den t(cid:132)ckningspolitik, inklusive typ och niv(cid:134) f(cid:148)r tak f(cid:148)r t(cid:132)ckningen samt de villkor f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren har f(cid:148)r avsikt att rutinm(cid:132)ssigt till(cid:132)mpa p(cid:134) t(cid:132)ckning, enligt vad som planeras att till(cid:132)mpas f(cid:148)r det kommande (cid:134)ret. 46. Beslutsanm(cid:132)lan a) N(cid:132)r det finns konkurrerande anbud fr(cid:134)n export(cid:148)rer eller banker inom gemenskapen skall en ber(cid:148)rd f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare p(cid:134) beg(cid:132)ran av en annan ber(cid:148)rd f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare omg(cid:134)ende informera om g(cid:132)lden(cid:132)- rens status i den ifr(cid:134)gavarande aff(cid:132)ren enligt definitionen i punkt 5. b) Om det inte r(cid:134)der enighet om g(cid:132)lden(cid:132)rens status skall f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarna st(cid:132)lla sin information till (cid:148)v- riga f(cid:148)rs(cid:132)rkingsgivares f(cid:148)rfogande f(cid:148)r att f(cid:148)rs(cid:148)ka enas om g(cid:132)lden(cid:132)rens status. c) Om f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarna inte har kunnat enas om g(cid:132)lden(cid:132)rens status inom tio arbetsdagar fr(cid:134)n den dag d(cid:134) informationen beg(cid:132)rdes, skall de ber(cid:148)rda f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarna underr(cid:132)tta kommissionen och bifoga n(cid:148)dv(cid:132)ndig information. Kommissionen skall d(cid:134) fatta beslut enligt f(cid:148)rfarandet i artikel 4 i direktivet. (1) EGT L 346, 17. 12. 1973, s. 1. Beslutet senast (cid:132)ndrat genom 1994 (cid:134)rs anslutningsakt. L 148/32 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 5. 98 47. F(cid:148)rhandsanm(cid:132)lan i informationssyfte a) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som har f(cid:148)r avsikt att avvika fr(cid:134)n best(cid:132)mmelserna i denna bilaga genom att bevilja med f(cid:148)rdelaktiga f(cid:148)rs(cid:132)kringsvillkor f(cid:148)r en s(cid:132)rskild aff(cid:132)r eller en rad aff(cid:132)rer, en viss sektor eller vissa sektorer, ett visst land eller vissa l(cid:132)nder eller f(cid:148)r systemet i sin helhet skall underr(cid:132)tta (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)- kringsgivare och kommissionen om detta minst sju arbetsdagar innan beslutet tr(cid:132)der i kraft och uppge sk(cid:132)len till den planerade avvikelsen, t. ex. n(cid:148)dv(cid:132)ndigheten av att matcha den internationella konkurrensen, samt ange vilken premie som kommer att tas ut. b) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som avser att ta ut l(cid:132)gre premier (cid:132)n de som (cid:134)rligen anm(cid:132)lts i enlighet med punkt 45 b skall anm(cid:132)la sin avsikt till (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)kringstagare och kommissionen minst sju arbetsdagar in- nan beslutet blir g(cid:132)llande. c) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som, till f(cid:148)ljd av en annan f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivares anm(cid:132)lan enligt a eller b ovan, avser att bevilja mer f(cid:148)rdelaktiga villkor (cid:132)n denne skall anm(cid:132)la sina avsikter till (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och kommissionen minst sju arbetsdagar innan beslutet tr(cid:132)der i kraft och uppge vilken premie som den avser att ta ut. d) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som i enlighet med punkt 41 c avser att f(cid:148)rs(cid:132)kra aff(cid:132)rer med g(cid:132)lden(cid:132)rer i l(cid:132)nder d(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren normalt inte erbjuder t(cid:132)ckning, skall anm(cid:132)la sin avsikt f(cid:148)r (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och kommissionen minst sju arbetsdagar innan beslutet blir g(cid:132)llande och ange vilket premiebelopp som f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren avser att ta ut. 48. Efterhandsanm(cid:132)lan i informationssyfte a) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som beslutar att avvika fr(cid:134)n best(cid:132)mmelserna i denna bilaga genom att ge s(cid:132)mre f(cid:148)r- s(cid:132)kringsvillkor f(cid:148)r en s(cid:132)rskild aff(cid:132)r eller en rad aff(cid:132)rer, en viss sektor eller vissa sektorer, ett visst land eller vissa l(cid:132)nder, eller f(cid:148)r sitt system som helhet, skall senast den 31 januari anm(cid:132)la detta till (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och kommissionen f(cid:148)r f(cid:148)reg(cid:134)ende kalender(cid:134)r. b) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som beslutar att justera delar av den landpolitik som (cid:134)rligen anm(cid:132)lts i enlighet med punkt 45 b skall omg(cid:134)ende anm(cid:132)la detta till (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och kommissionen. c) F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som, till f(cid:148)ljd av en am(cid:132)lan enligt punkt 47 a och/eller 47 b, beslutar att medge samma villkor som den som g(cid:148)r denna anm(cid:132)lan skall omg(cid:134)ende anm(cid:132)la detta till (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)krings- givare och kommissionen. d) Varje f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare skall omg(cid:134)ende l(cid:132)mna detaljerade upplysningar om sin verksamhet d(cid:134) (cid:148)vriga f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare eller kommissionen i klarg(cid:148)rande syfte eller informationssyfte beg(cid:132)r s(cid:134)dana. 49. Anv(cid:132)ndning av elektronisk post Anm(cid:132)lan skall normalt g(cid:148)ras med elektronisk post eller, vid behov, p(cid:134) annat l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt, som inneb(cid:132)r att kommunikation sker skriftligen och omedelbart


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1354/98 του Allan MACARTNEY προς την Επ τροπή. Παρέμβαση στο κριθάρι

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
barley
cereals
distribution of aid
intervention agency
market intervention
product quality
production aid

text: 22. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 402/117 (98/C 402/153) GRAPTH ERVTHSH E-1354/98 ypobolh· : Allan Macartney (ARE) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Pare·mbash sto kriua·ri Mporei· h Epitroph· na diabebaiv· sei o·ti yfi·stantai koine·w prodiagrafe·w ento·w thw EK gia thn pare·mbash sto kriua·ri; Ea·n o·xi, anagnvri·zei h Epitroph· thn ana·gkh kauie·rvshw koinv· n prodiagrafv· n, dedome·nvn tvn diaforv· n poy ypa·rxoyn metajy· tvn kratv· n melv· n, o·poy orisme·na apaitoy·n thn apojh·ransh· toy e·vw 15 % baumo· ygrasi·aw kai a·lla e·vw 14 %; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Mai(cid:143)oy 1998) Nai, ypa·rxoyn koine·w prodiagrafe·w gia thn ue·sh tvn sithrv· n se pare·mbash, symperilambanome·nhw kai thw kriuh·w. (cid:201)xoyn oristei· apo· ton kanonismo· (EOK) 689/92 thw 19hw Marti·oy 1992 gia ton kauorismo· thw diadikasi·aw kai tvn o·rvn gia thn ana·lhch sithrv· n apo· toyw organismoy·w pare·mbashw (1). (cid:211)son afora· thn ygrasi·a h opoi·a perie·xetai se ayta·, o kanonismo·w epitre·pei anv· tato o·rio 14,5 %. Vsto·so, to Symboy·lio e·xei zhth·sei apo· thn Epitroph·, ta teleytai·a 10 xro·nia, na proble·cei, me eth·sia pare·kklish, anv· tato o·rio 15 %, gia ta kra·th me·lh poy zhtoy·n na toyw douei· h dynato·thta ayth·. (1) EE L 74, 20. 3. 1992. (98/C 402/154) GRAPTH ERVTHSH E-1358/98 ypobolh· : Lis Jensen (I-EDN) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: To xrysvryxei·o Lihir sthn Papoy·a-Ne·a Goyi¤ne·a Ton Ioy·lio toy 1996 h ETE anakoi·nvse pake·to danei·oy 46 ekat. Ecu prow to xrysvryxei·o Lihir sthn Papoy·a-Ne·a Goyi¤ne·a. Sta 30 xro·nia thw leitoyrgi·aw toy 104 ekat. to·nnoi apouema·tvn xrysoy· apote·lesan antikei·meno ekmeta·lleyshw para·gontaw 341 ekat. to·nnoyw a·xrhstew pe·trew. To a·xrhsto ayto· yliko· ekfortv· uhke sto kontino· lima·ni thw Loyi¤zia·naw epi· thw anatolikh·w akth·w thw nh·soy Lihir. H etairei·a ejo·ryjhw Rio Tinto xrhsimopoi·hse th me·uodo diaxvrismoy· me kyanioy·xew env· seiw se anoixto· fre·ar, h opoi·a ei·nai genikv· w gnvsto· o·ti prokalei· ychlh· ry·pansh. Kata· th dia·rkeia thw ekmeta·lleyshw toy oryxei·oy para·gontai 89 ekat. to·nnoi tojikv· n aporrimma·tvn employtismoy·. Ta aporri·mmata ayta· yfi·stantai epejergasi·a alla· ta apo·nera thw epejergasi·aw xy·nontai epi·shw se bauia· ypouala·ssia sto·mia. Sta apo·nera perilamba·nontai i·xnh meta·llvn o·pvw xalko·w, arseniko·, ka·dmio, mo·lybdow, xrv· mio kai ydra·rgyrow. To 1995 h «American Oversees Private Investment Corporation» arnh·uhke na para·sxei asfa·lish kata· politikoy· kindy·noy ejaiti·aw tvn anvte·rv periballontikv· n epiptv· sevn. H ekmeta·lleysh toy xrysvryxei·oy den plhroi· tiw proy¤poue·seiw tvn HPA o·son afora· th dia·uesh tvn apoblh·tvn. 1. 2. Ti periballontike·w prodiagrafe·w efa·rmose h ETE o·tan eje·tase to sxe·dio gia to xrysvryxei·o Lihir; To sxe·dio xrysvryxei·oy Lihir plhroi· tiw periballontike·w prodiagrafe·w thw ETE; Dedome·noy o·ti to sxe·dio efarmo·zetai h·dh, pv· w skopey·ei na parakoloyuei· h ETE tiw periballontike·w 3. epiptv· seiw kai ti krith·ria akoloyuei·; 4. Poia politikh· kai praktikh· efarmo·zei h ETE sxetika· me thn ensvma·tvsh thw th·rhshw tvn polymerv· n symfvniv· n sta krith·ria peri· thw dynato·thtaw trapezikh·w syndromh·w gia tiw prota·seiw xrhmatodo·thshw e·rgvn; 5. Me poio tro·po e·labe ypo·ch h ETE tiw arxe·w kai praktike·w poy diakhry·ssontai sth Sy·mbash tvn Hnvme·nvn Eunv· n gia to Di·kaio thw Ua·lassaw (hmeromhni·a e·narjhw thw isxy·ow 16 Noembri·oy 1994) me idiai·terh prosoxh· sto Me·row XII, `ruro 194. 1 kai Me·row XII, `ruro 196. 1, o·tan apofa·sise na yposthri·jei to sxe·dio gia to xrysvryxei·o Lihir;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1384/98 von Cristiana MUSCARDINI an die Kommission. Facharztausbildung und Freizügigkeit für Ärzte

eurovoc_concepts:
Italy
doctor
freedom to provide services
medical specialisation
medical training
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/123 (98/C 402/162) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1384/98 von Cristiana Muscardini (NI) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Facharztausbildung und Freiz(cid:252)gigkeit f(cid:252)r ˜rzte In einem Gesetzesentwurf vom Februar (AC 4602) benachteiligt die italienische Regierung die Facharztaus- bildung noch weiter, indem ein Vertrag (cid:252)ber (cid:132)selbstst(cid:228)ndige Arbeit(cid:147) vorgeschlagen wird, der nicht im mindesten die Inhalte und Besonderheiten der Facharztausbildungskurse erf(cid:252)llt, die › gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 93/16/EWG (1) (cid:132)sowohl den theoretischen Unterricht als auch eine praktische Ausbildung umfa(cid:223)t(cid:147). Beim durch diesen Gesetzesentwurf vorgeschlagenen Arbeitsverh(cid:228)ltnis ist der Arbeitgeber nach den italienischen Rechtsvorschriften nicht gehalten, eine Ausbildung zu gew(cid:228)hrleisten und die erforderlichen Mittel zur Verf(cid:252)gung zu stellen, damit der Arzt sich weiterbilden kann. Ist die Kommission nicht der Ansicht, da(cid:223) die Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeit und Unangemessenheit dieses italienischen Ausbildungssystems verhindert, da(cid:223) die 1. italienischen und europ(cid:228)ischen B(cid:252)rger angemessene Qualit(cid:228)tsstandards geboten bekommen; 2. die Abdeckung der strukturellen Personalm(cid:228)ngel des italienischen Gesundheitssystems mit Facharztan- w(cid:228)rtern zu einer illegalen Form des Protektionismus f(cid:252)hren k(cid:246)nnte, durch die in der Tat der Arbeitsmarkt in Italien f(cid:252)r europ(cid:228)ische ˜rzte eingeschr(cid:228)nkt wird? (1) ABl. L 165 vom 7. 7. 1993, S. 1. Gemeinsame Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1383/98 und E-1384/98 (24. Juni 1998) Die Kommission teilt der Frau Abgeordneten mit, da(cid:223) ihre Fragen Gegenstand von Vorabentscheidungsersuchen vor dem Gerichtshof sind (1). Daher mu(cid:223) das Urteil des Gerichtshofs abgewartet werden. (1) Vorabentscheidungsersuchen C-137/91 (Carbonari u. a. /Italien). (98/C 402/163) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1385/98 von Cristiana Muscardini (NI) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Keine Tierversuche zur Erprobung von Kosmetika mehr Acht Jahre harter K(cid:228)mpfe, die man mit Erfolg gekr(cid:246)nt glaubte, sind durch den Beschlu(cid:223) der Kommission zunichte gemacht worden, das Inkrafttreten der vom Europ(cid:228)ischen Parlament angenommenen Richtlinie, durch die Tierversuche zur Erprobung von Kosmetika ab Januar 1998 h(cid:228)tten verboten werden k(cid:246)nnen, auf das Jahr 2000 zu verschieben. Die Kommission kann nicht (cid:252)bersehen, da(cid:223) die Mi(cid:223)handlung von Tieren in diesem Fall nicht nur grausam, sondern auch vollkommen sinnlos ist. Alle Branchen der Kosmetikindustrie verf(cid:252)gen nun (cid:252)ber alternative Tests. Die Kommission kann nicht au(cid:223)er acht lassen, da(cid:223) mit einer solchen Haltung das Europa der Rechte Gefahr l(cid:228)uft, von einem Europa der Wirtschaftsinteressen erdr(cid:252)ckt zu werden, was wir nicht zulassen wollen. Kann die Kommission deshalb Ma(cid:223)nahmen zur Revision ihres Beschlusses (cid:252)ber das Inkrafttreten der Richtlinie vorsehen, die kosmetische Tests an Tieren verbietet?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1520/98 dell'on. María SORNOSA MARTÍNEZ alla Commissione. Disastro ecologico a Doñana

eurovoc_concepts:
Andalusia
environmental impact
environmental protection
metal pollution
protection of animal life
protection of plant life
public health
soil pollution
toxic substance
water pollution

text: C 13/40 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 1. 1999 2. Pur non opponendosi alla privatizzazione della Centrale del Latte di Roma, la Commissione ha avviato la procedura di cui all(cid:146)articolo 93, paragrafo 2 del trattato per accertare l(cid:146)esistenza e la compatibilit(cid:224) con il trattato di alcuni aiuti che apparentemente sono stati concessi nell(cid:146)ambito della procedura di privatizzazione. (1999/C 13/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1518/98 di Thierry Jean-Pierre (PPE) alla Commissione (13 maggio 1998) Oggetto: Acquisto del D3 › Prestito Alcuni mesi fa la Commissione aveva ricordato allo Stato belga i suoi obblighi a proposito della costruzione del Parlamento fiammingo effettuata senza che fossero state rispettate le direttive comunitarie applicabili in materia di appalti pubblici. Intende la Commissione dimostrare lo stesso rigore a tutela del diritto comunitario nei confronti del Parlamento europeo che ricorre alla SociØtØ Espace LØopold (essa stessa involucro giuridico che d(cid:224) riparo agli interessi di banche belghe e francesi) incaricandola di prendere in prestito a nome del Parlamento europeo le somme di 525 milioni di ecu e 7 miliardi di franchi belgi per consentire alla stessa SEL di acquistare il complesso immobiliare D3 senza pubblicare alcuna gara d(cid:146)appalto nella GUCE? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (24 luglio 1998) Le direttive in materia di appalti pubblici (1) si applicano alle amministrazioni aggiudicatrici, definite «autorit(cid:224) statali, regionali o locali, organismi di diritto pubblico, associazioni formate da una o piø siffatte autorit(cid:224) od organismi di diritto pubblico». Da questa definizione risulta che le istituzioni europee non sono considerate amministrazioni aggiudicatrici nel senso previsto dalle direttive. Tuttavia il regolamento finanziario del 21 dicembre 1977 (2) prevede che ogni istituzione europea assolva obblighi analoghi a quelli imposti alle amministrazioni aggiudicatrici degli Stati membri sulla base delle direttive «appalti pubblici». Le istituzioni europee applicano pertanto le norme di queste direttive, integrate da un insieme di regole supplementari. Ad esempio, i contratti d(cid:146)affitto di case ed uffici (materie escluse dalle direttive sugli appalti pubblici) e tutta una serie di contratti il cui valore non supera la soglia specificata dalle direttive sono aggiudicati mediante procedura speciale preceduta dalla pubblicazione di bandi di gara. Gli avvisi sono pubblicati nel supplemento alla Gazzetta ufficiale. Spetta ovviamente alle singole istituzioni assumere in materia le decisioni che loro competono. (1) Direttiva 92/50/CEE del Consiglio del 18 giugno 1992, che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi, GU L 209 del 24. 7. 1992. Direttiva 93/36/CEE del Consiglio del 14 giugno 1993, che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di forniture, GU L 199 del 9. 8. 1993. (2) Articolo 56 del regolamento finanziario del 21. 12. 1977, GU L 356 del 31. 12. 1977. , modificato da ultimo dal regolamento n. 2335/95 del 18. 9. 1995, GU L 240 del 7. 10. 1995. (1999/C 13/057) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1520/98 di Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Disastro ecologico a Doæana (7 maggio 1998) Nella mattina di sabato 25 aprile, a seguito del crollo di una diga nelle miniere di Aznalc(cid:243)llar, nella provincia di Siviglia, piø di 5. 000 milioni di litri d(cid:146)acqua contaminata da residui minerali altamente tossici si sono riversati nel fiume Guadamar, allagando una vasta superficie di campi coltivati fino a raggiungere il Parco nazionale di Doæana. Qual Ł l(cid:146)opinione della Commissione in merito a questa catastrofe ecologica? Ha essa adottato alcune


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1450/98 του Eva KJER HANSEN προς την Επ τροπή. Εφαρμογή εκ μέρους της Επιτροπής της απόφασης του Συμβουλίου που αφορά τη χορήγηση προενταξιακής βοήθειας σε υποψήφια κράτη μέλη της Ανατολικής Ευρώπης κατά την περίοδο 2000-2006

eurovoc_concepts:
EU aid
Estonia
Latvia
Lithuania
accession to the European Union
distribution of aid
economic disparity
financial aid


title: QUESTION ECRITE no 1520/98 de María SORNOSA MARTÍNEZ à la Commission. Désastre écologique en Doñana

text: C 13/40 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 1. 1999 2. Bien que la Commission ne soit pas opposØe (cid:224) la privatisation de la Centrale du lait de Rome, elle a ouvert la procØdure visØe (cid:224) l(cid:146)article 93, paragraphe 2, du traitØ CE en raison du doute portant sur l(cid:146)existence et la compatibilitØ avec le traitØ de certaines aides qui semblent avoir ØtØ octroyØes dans le cadre du processus de privatisation. (1999/C 13/056) QUESTION (cid:201)CRITE E-1518/98 posØe par Thierry Jean-Pierre (PPE) (cid:224) la Commission (13 mai 1998) Objet: Achat du D3 › Emprunt Il y a quelques mois, la Commission avait rappelØ l(cid:146)(cid:201)tat belge (cid:224) ses obligations (cid:224) propos de la construction du Parlement flamand, menØe sans que les directives communautaires applicables en matiŁre de marchØs publics aient ØtØ respectØes. La Commission envisage-t-elle de faire preuve de la mŒme rigueur dans la dØfense du droit communautaire (cid:224) l(cid:146)encontre du Parlement europØen, qui a fait appel (cid:224) la SociØtØ Espace LØopold (elle mŒme coquille juridique abritant les intØrŒts de banques belge et fran(cid:231)aise) et l(cid:146)a mandatØe afin d(cid:146)emprunter au nom du Parlement europØen les sommes de 525 millions d(cid:146)Øcus et 7 milliards de BEF; destinØes (cid:224) permettre d(cid:146)acheter (cid:224) la mŒme SEL l(cid:146)ensemble immobilier D3, sans publication d(cid:146)un avis de marchØ au Journal officiel? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (24 juillet 1998) Les directives relatives aux marchØs publics (1) s(cid:146)appliquent aux pouvoirs adjudicateurs, dont la dØfinition englobe «l(cid:146)(cid:201)tat, les collectivitØs territoriales, les organismes de droit public, les associations formØes par une ou plusieurs de ces collectivitØs ou de ces organismes de droit public». Il ressort de cette dØfinition que les institutions europØennes ne sont pas considØrØes comme des pouvoirs adjudicateurs au sens de ces directives. Toutefois, le rŁglement financier du 21 dØcembre 1997 (2) prØcise que les institutions europØennes sont soumises aux mŒmes obligations que celles qui incombent aux pouvoirs adjudicateurs au titre des directives «marchØs publics». Les institutions europØennes appliquent donc les dispositions de ces directives, qui sont complØtØes par des rŁgles supplØmentaires. Par exemple, les marchØs relatifs (cid:224) la location d(cid:146)habitations et de bureaux (non couverts par les directives «marchØs publics») et toute une sØrie de marchØs dont la valeur ne dØpasse pas le seuil fixØ par les directives «marchØs publics» sont attribuØs selon des procØdures spØciales, prØcØdØes d(cid:146)appels (cid:224) la concurrence. Des avis sont publiØs dans le supplØment au Journal officiel. Il appartient Øvidemment (cid:224) chaque institution de prendre ses propres dØcisions dans ces domaines. (1) Directive 92/50/CEE du Conseil, du 18 juin 1992, portant coordination des procØdures de passation des marchØs publics de services; JO L 209 du 24. 7. 1992. Directive 93/36/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, portant coordination des procØdures de passation des marchØs publics de fournitures; JO L 199 du 9. 8. 1993. (2) Article 56 du RŁglement financier, du 21 dØcembre 1977, applicable au budget gØnØral des CommunautØs europØennes; JO L 356 du 31. 12. 1977. ModifiØ en dernier lieu par le rŁglement (CE, Euratom, CECA) no 2335/95 du 18 septembre 1995; JO L 240 du 7. 10. 1995. (1999/C 13/057) QUESTION (cid:201)CRITE P-1520/98 posØe par Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: DØsastre Øcologique en Doæana (11 mai 1998) (cid:192) l(cid:146)aube du samedi 25 avril s(cid:146)est produite la rupture d(cid:146)un rØsevoir de dØcantation des mines d(cid:146)Aznalc(cid:243)llar dans la province de SØville. Plus de 5 milliards de litres d(cid:146)eau polluØe par des rØsidus minØraux hautement toxiques se sont dØversØs dans la Guadiamar, provoquant la crue de cette riviŁre et l(cid:146)inondation de vastes Øtendues de cultures jusqu(cid:146)(cid:224) atteindre le parc naturel de Doæana. Que pense la Commission de cette catastrophe Øcologique? A-t-elle adoptØ des mesures pour faire face (cid:224) ce dØsastre? Est-elle en contact avec les autoritØs espagnoles (cid:224) ce propos?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1452/98 del José BARROS MOURA a la Comisión. Financiación comunitaria de obras hidráulicas en España

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
hydraulic machinery
hydraulic works

text: C 386/130 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 11. 12. 98 2. Las condiciones aplicadas a la cofinanciaci(cid:243)n del proyecto del Alqueva se derivaron de la especial importancia del mismo (mÆs de 300 millones de ecus de financiaci(cid:243)n comunitaria), el cual, debido a su envergadura, planteaba problemas espec(cid:237)ficos en los Æmbitos del medio ambiente, abastecimiento de agua, desarrollo econ(cid:243)mico y coordinaci(cid:243)n del seguimiento de la operaci(cid:243)n. Pero hay que precisar las cifras y los hechos. Con respecto al Alqueva, el FEDER s(cid:243)lo invertirÆ, a precios de 1997, 96,6 MECU. El resto de la financiaci(cid:243)n correrÆ a cargo del Fondo de Cohesi(cid:243)n, del FSE y del FEOGA- Orientaci(cid:243)n. Si comparamos con los valores relativos en Espaæa donde tambiØn existen financiaciones a cuencas hidrogrÆficas con cargo al Fondo de Cohesi(cid:243)n, debemos referirnos al FEDER, que va a invertir en el Plan HidrogrÆfico Espaæol (es decir, MCA) 260. 000 millones de escudos, es decir, 13 veces mÆs que el importe que se va a gastar en el Alqueva. Ahora bien, como sin duda no habrÆ olvidado la Comisi(cid:243)n, el fraccionamiento de un programa o proyecto (como el Plan HidrogrÆfico Espaæol que implica, segœn todos los datos, numerosos pantanos y «trasvases» financiados con cargo al FEDER y situados sobre r(cid:237)os internacionales, como el Guadiana) no puede justificar que deje de ser tratado como una entidad global, teniendo en cuenta, ademÆs, el carÆcter œnico de las inversiones hechas en la misma cuenca hidrogrÆfica. En consecuencia, ¿c(cid:243)mo puede afirmar la Comisi(cid:243)n que no se ha financiado ningœn proyecto espaæol de la envergadura del Alqueva? ¿Y c(cid:243)mo puede afirmar, con imparcialidad, que œnicamente el Alqueva justificaba la aplicaci(cid:243)n de condiciones especiales de seguimiento a la cofinancaci(cid:243)n? (1) DO C 354 de 19. 11. 1998. (98/C 386/181) PREGUNTA ESCRITA P-1452/98 de JosØ Barros Moura (PSE) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Financiaci(cid:243)n comunitaria de obras hidrÆulicas en Espaæa 1. ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n facilitar un cuadro comparativo de los importes del FEDER gastados hasta finales de 1997 en el MCA de Espaæa en la medida 6. 1 (Plan hidrol(cid:243)gico) y los importes gastados en grandes obras hidrÆulicas portuguesas? ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n elaborar asimismo un cuadro comparativo de las exigencias impuestas por el FEDER a 2. cada uno de los Estados para realizar dichos pagos? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1447/98 y P-1452/98 dada por el Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de mayo de 1998) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (98/C 386/182) PREGUNTA ESCRITA E-1448/98 de JosØ Barros Moura (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Proyectos relativos a la pol(cid:237)tica de defensa de los consumidores: 1998 Teniendo en cuenta las dudas expresadas en Portugal por organizaciones de defensa de los consumidores dignas de crØdito con respecto a los criterios para la aprobaci(cid:243)n para el aæo 1998 de los proyectos que hay que desarrollar en Portugal con financiaci(cid:243)n comunitaria, de conformidad con el anuncio publicado en el DO C 277 de 12. 9. 1997,