title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1378/98 dell'on. Susan WADDINGTON alla Commissione. Libera circolazione delle persone

eurovoc_concepts:
Australia
confiscation of property
free movement of persons
hotel industry
passport

text: 22. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 50/33 Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (11 giugno 1998) Nel quadro della politica agricola comune e in particolare della gestione delle organizzazioni comuni di mercato dei vari prodotti agricoli, non spetta alla Commissione prendere posizione sull(cid:146)organizzazione interna dell(cid:146)am- ministrazione ellenica incaricata del controllo degli aiuti comunitari nel settore agricolo. Il regolamento (CEE) 729/70 del Consiglio, relativo al finanziamento della politica agricola comune (1), impone agli Stati membri di notificare alla Commissione i servizi da essi designati e di comunicarle informazioni sul rispettivo funzionamento. Il regolamento in parola prevede un diritto d(cid:146)ispezione della Comunit(cid:224) sulle attivit(cid:224) dei servizi ed organismi pagatori, diritto che si espleta in stretta collaborazione con lo Stato membro responsabile di tali servizi. La Commissione non ha finora ricevuto alcuna comunicazione ufficiale relativa alla soppressione degli enti menzionati e all(cid:146)attribuzione delle responsabilit(cid:224) ad altri organi nazionali. Essa non mancher(cid:224) di verificare all(cid:146)occorrenza che tutte le nuove disposizioni legislative, regolamentari ed amministrative nazionali siano conformi alla normativa comunitaria nel settore del cotone e del tabacco e consoni alle responsabilit(cid:224) delegate alla Grecia. In particolare la Commissione far(cid:224) in modo che, per qualsiasi nuovo sistema, tutti gli indispensabili controlli preliminari alla corresponsione degli aiuti siano effettuati in modo efficace e completo. La Commissione non ha valutato il contributo fornito dagli organismi citati in materia di sostegno tecnico, sviluppo e miglioramento della coltura del cotone e del tabacco. (1) GU L 94 del 28. 4. 1970. (1999/C 50/047) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1378/98 di Susan Waddington (PSE) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Libera circolazione delle persone Alla luce del caso, recentemente portato alla mia attenzione, di un elettore del mio collegio il cui passaporto Ł stato trattenuto per oltre dodici mesi da un albergatore in Australia, pu(cid:242) la Commissione assicurare che le norme vigenti non consentono agli albergatori degli Stati membri dell(cid:146)UE di fare altrettanto, privando di fatto un cittadino dell(cid:146)UE del diritto alla libera circolazione? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (7 luglio 1998) La Commissione non Ł a conoscenza di alcuna norma delle legislazioni degli Stati membri che consenta agli albergatori di trattenere il documento d(cid:146)identit(cid:224) dei propri clienti durante un soggiorno prolungato nel loro esercizio, e che potrebbe pertanto occasionare casi analoghi a quello citato dall(cid:146)Onorevole parlamentare. (1999/C 50/048) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1390/98 di Richard Howitt (PSE) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Persone disabili e proposte di regolamento concernenti i Fondi strutturali Compiacendosi del fatto che i regolamenti concernenti i Fondi strutturali proposti dalla Commissione fissano esplicitamente come condizione la parit(cid:224) di opportunit(cid:224) per le donne, per quale motivo la Commissione non ha incluso un(cid:146)analoga condizione sulla parit(cid:224) di opportunit(cid:224) per le persone disabili? Condivide la Commissione l(cid:146)opinione che se l(cid:146)Unione europea intende applicare seriamente il principio dell(cid:146)integrazione della dimensione «pari opportunit(cid:224)» tra le persone valide e le persone disabili nell(cid:146)insieme dei suoi programmi, Ł importante indicare agli Stati membri il piø chiaramente possibile tale requisito?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1376/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Afskaffelse af organerne for bomuld og tobak

eurovoc_concepts:
Greece
aid to agriculture
cotton
processing industry
producer organisation
production control
production improvement
supervisory body
terms for aid
tobacco

formats: html pdf print

text: C 50/32 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 2. 1999 I betragtning af EF-lovgivningen skal de gr(cid:230)ske myndigheder indfłre en ny lovramme, der ogs(cid:229) er et af m(cid:229)lene for driftsprogrammet Postv(cid:230)sen. Via teknisk bistand er det s(cid:229)ledes meningen at finansiere stłtteaktiviteterne (undersłgelser, analyser og seminarer), for at der kan blive indfłrt en passende lovgivning i tide. (1999/C 50/045) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1372/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Fagforeninger og fiskeopdr(cid:230)t Udviklingen af fiskeopdr(cid:230)t i Gr(cid:230)kenland er opsigtsv(cid:230)kkende. Virksomhederne i Vestgr(cid:230)kenland besk(cid:230)ftiger over 1. 000 arbejdstagere. Faglige organisationer, is(cid:230)r Ergatiko Kentro Messolongiou (Mesolongis arbejder- forbund), har gjort en indsats, der har resulteret i, at der er oprettet en fagforening, som str(cid:230)ber efter at organisere disse arbejdstagere fra Mesolongi og til Igoumenitsa. Jeg modtager imidlertid konstant protester fra faglige organisationer, der kritiserer arbejdsgivernes praksis med at presse arbejdstagerne til at tr(cid:230)kke deres under- skrifter tilbage fra den nye fagforenings vedt(cid:230)gt og afst(cid:229) fra medlemskab. Nogle af disse tilf(cid:230)lde har jeg ogs(cid:229) personligt stiftet bekendtskab med under mit besłg p(cid:229) stedet. Er en s(cid:229)dan praksis forenelig med de principper, der ligger til grund for f(cid:230)llesskabets politik, socialpagten og de łvrige bestemmelser i traktaterne? Anser Kommissionen det for form(cid:229)lstjenligt at kr(cid:230)ve, at de gr(cid:230)ske myndigheder gennemtvinger, at disse bestemmelser ogs(cid:229) respekteres i forbindelse med ovenn(cid:230)vnte forhold? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn (22. juni 1998) Der findes ingen f(cid:230)llesskabslovgivning om organisationsret. I artikel 2, stk. 4, i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, som inkorporeres i EF-traktatens artikel 137, hedder det faktisk udtrykkeligt, at bestemmelserne i denne artikel bl. a. ikke g(cid:230)lder for organisationsret. (1999/C 50/046) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1376/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Afskaffelse af organerne for bomuld og tobak (7. maj 1998) Den gr(cid:230)ske regering har fremsat et lovforslag om afskaffelse af organet for bomuld og det nationale organ for tobak, som er to specialiserede og decentrale organer, som i halvtreds (cid:229)r har ydet teknisk bistand til producenterne og bomulds- og tobaksforarbejdningsindustrien, og som i 1981 ogs(cid:229) fik overdraget den tekniske kontrol med udbetalingen af f(cid:230)llesskabsstłtten for disse produkter. Eftersom s(cid:229)vel de g(cid:230)ldende forordninger som de af Kommissionen foresl(cid:229)ede revisioner med hensyn til disse produkter głr udbetalingen af stłtte direkte afh(cid:230)ngig af opfyldelsen af visse kvalitetskrav og kr(cid:230)ver, at afgrłderne tilpasses i dette łjemed ((cid:230)ndring af sorter, konstant vejledning af producenterne, teknisk kontrol foretaget af eksperter), bedes Kommissionen besvare fłlgende: 1. Hvordan vurderer Kommissionen det hidtidige bidrag fra organerne for bomuld og tobak, hvad ang(cid:229)r teknisk bistand samt udvikling og forbedring af bomulds- og tobaksafgrłderne? 2. Mener den ikke, at afskaffelsen af disse organer vil skabe problemer med foretagelsen af den p(cid:229)kr(cid:230)vede kontrol med henblik p(cid:229) udbetalingen af stłtte, b(cid:229)de hvad ang(cid:229)r det nye hłst(cid:229)r og p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt, p(cid:229) baggrund af, at afskaffelsen af organerne vil stłde p(cid:229) omfattende protester fra samtlige organisationer inden for landbruget, forarbejdningsindustrien og fagforeninger af arbejdstagere, der er besk(cid:230)ftiget i denne? Er den ikke klar over, at problemet yderligere forst(cid:230)rkes af, at det vil tage lang tid, fłr den nye udbetalings- ordning, der foreskrives af de nye forordninger, og den indledende tekniske kontrol kan fungere gnid- ningslłst?


title: WRITTEN QUESTION No. 1401/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Cyberpolice

eurovoc_concepts:
communications systems
computer crime
computer network
computer piracy
confidentiality
data protection
database
information network
protection of communications
transmission network

text: 18. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 13/31 The expenditure incurred by the Greek authorities amounted to ECU 205 million at the end of May 1998, i. e. 32 % of the OP(cid:146)s total budget. On the basis of the Greek authorities(cid:146) forecasts, the full amount of ECU 639,67 million will have been spent by the end of 2001, which is the deadline for payments under the CSF. Negotiations between the Commission and the Greek government for the CSF III have not yet started. At this stage, we can therefore only confirm that priority will be given in the negotiations to the completion of the Thessaloniki-Athens-Patras line. (1999/C 13/042) WRITTEN QUESTION E-1401/98 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (7 May 1998) Subject: Cyberpolice According to press reports, a form of (cid:145)cyberpolice(cid:146) is being set up in the United States. Its purpose is to counteract the threat posed by hackers and their ability to use their personal computers to penetrate protected databases. There are also increasing reports of hacker activity in Europe, where the threat posed is rising with the growing economic interconnectedness made possible by the Internet. 1. 2. Is the Commission also making efforts to set up any such form of Europe-wide (cid:145)cyberpolice(cid:146)? If so, what progress has been recorded and with what substantive results? Answer given by Mrs Gradin on behalf of the Commission (16 July 1998) The Commission is not considering the creation of a (cid:145)cyberpolice(cid:146) or any other kind of Europe-wide police force. The Commission is, however, aware of the seriousness of the threats posed by hackers described by the Honourable Member and other type of improper use of computer networks technology and it is, in the context of the group of eight most industrialised nations (G8) and of the Union as well as in the framework of the Council of Europe, looking at ways to ensuring an efficient public protection, in particular against the use of new means of telecommunication for the benefit of criminal organisations. In this context, and following on a recommendation contained in the Union action plan to combat organised crime, the Commission launched a study on the subject of criminality liked to high technology. The findings and eventual follow-up of this study are currently under discussion in the Commission. The study is found under address http://www. qlinks. net/comdocs/washcomm. htm. The G8 communiquØ is found under http://www2. e- cho. lu/legal/en/comcrime/sieber. html. For further information the Commission would also refer the Honourable Member to its answer to written question No 1510/98 by Mr Robles Piquer (1). (1) See page 38. (1999/C 13/043) WRITTEN QUESTION E-1402/98 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (7 May 1998) Subject: Enfopol According to press reports, an organization known as (cid:145)Enfopol(cid:146) has been set up at European level under the third pillar which, it is claimed, will have a far-reaching impact on technological development with fundamental


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1398/98 do Deputado José APOLINÁRIO à Comissão. Agricultura

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
agricultural product
common agricultural policy
farming sector
less-favoured region
peripheral region
supply

text: C 31/38 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 5. 2. 1999 (1999/C 31/046) PERGUNTA ESCRITA E-1391/98 apresentada por Richard Howitt (PSE) ao Conselho (6 de Maio de 1998) Objecto: Grupo de Alto N(cid:237)vel sobre a DeficiŒncia Quais sªo, no entender do Conselho, os progressos registados no (cid:226)mbito das primeiras reuniıes do Grupo de Alto N(cid:237)vel sobre a DeficiŒncia, estabelecido ap(cid:243)s o acordo a que se refere a Resolu(cid:231)ªo do Conselho sobre Igualdade de Oportunidades para as pessoas deficientes? Dada a prioridade conferida pela PresidŒncia brit(cid:226)nica ao emprego, poderÆ o Conselho avaliar preliminarmente atØ que ponto os Estados-membros asseguraram a integra(cid:231)ªo das pessoas deficientes nas suas pol(cid:237)ticas de emprego, elaboradas na sequŒncia da Cimeira do Luxemburgo? Dada a existŒncia de discrimina(cid:231)ªo das pessoas deficientes em outras esferas da vida que nªo o emprego, aceitarÆ o Conselho de bom grado uma proposta da Comissªo de novo programa sobre a deficiŒncia, baseado na clÆusula de nªo discrimina(cid:231)ªo constante do Tratado de Amsterdªo, ainda nªo ratificado? Resposta (6 de Outubro de 1998) O Grupo de Alto N(cid:237)vel sobre a DeficiŒncia Ø um grupo de peritos da Comissªo, pelo que esta estaria em melhores condi(cid:231)ıes para fornecer informa(cid:231)ıes sobre os progressos por ele realizados. No Conselho Europeu de Cardiff de 15 e 16 de Junho, ao qual foram submetidas as primeiras avalia(cid:231)ıes feitas pela Comissªo e pelo Conselho sobre os planos de ac(cid:231)ªo para o emprego, os Chefes de Estado e de Governo salientaram que o combate (cid:224) discrimina(cid:231)ªo dos deficientes no mercado do trabalho Ø uma das orienta(cid:231)ıes que deverªo nortear os futuros trabalhos no dom(cid:237)nio do emprego. AlØm disso, o Conselho analisarÆ todas as propostas em matØria de combate (cid:224) discrimina(cid:231)ªo de deficientes que lhe possam vir a ser apresentadas pela Comissªo. Paralelamente, no seguimento da adop(cid:231)ªo pelo Conselho, a 20 de Dezembro de 1996, duma Resolu(cid:231)ªo do Conselho sobre a igualdade de oportunidades para pessoas deficientes (1), o Secretariado-Geral do Conselho estÆ a procurar contribuir, no (cid:226)mbito das suas pol(cid:237)ticas e prÆticas internas, para a concretiza(cid:231)ªo dos princ(cid:237)pios contidos nessa resolu(cid:231)ªo. Nesses termos, estÆ a aplicar um c(cid:243)digo de boa conduta interinstitucional para o recrutamento de pessoas deficientes. (1) JO C 12 de 13. 1. 1997. (1999/C 31/047) PERGUNTA ESCRITA E-1398/98 apresentada por JosØ ApolinÆrio (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Agricultura Pode a Comissªo informar-me acerca da perspectiva que tem sobre a agricultura nas regiıes ultraperifØricas e como se propıe futuramente atenuar as desigualdades resultantes da ultraperificidade no exerc(cid:237)cio da actividade agr(cid:237)cola? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (10 de Junho de 1998) Tem sido preocupa(cid:231)ªo constante da Comissªo atender (cid:224)s especificidades de certas regiıes ou actividades na defini(cid:231)ªo ou na execu(cid:231)ªo das pol(cid:237)ticas comunitÆrias, bem como corresponder aos pedidos expressos por certos Estados-membros. Foi neste contexto que o Conselho adoptou as trŒs decisıes de institui(cid:231)ªo dos «Posei» em 1989 e 1991, que reconhecem as especificidades das regiıes em causa, e que a Comissªo apresentou a proposta da iniciativa comunitÆria Regis (Regiıes Isoladas) como resposta a essas especificidades no (cid:226)mbito dos fundos estruturais


title: WRITTEN QUESTION No. 1368/98 by Graham WATSON to the Commission. EC milk subsidy for schools

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
delivery
educational institution
skimmed milk
whole milk

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 1450/98 de Eva KJER HANSEN à la Commission. Mise en oeuvre par la Commission de la décision du Conseil relative à l'aide financière aux pays candidats d'Europe de l'Est (années 2000 à 2006)

eurovoc_concepts:
EU aid
Estonia
Latvia
Lithuania
accession to the European Union
distribution of aid
economic disparity
financial aid


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1385/98 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Fim da utilização de animais para testes de cosméticos

eurovoc_concepts:
animal experimentation
approximation of laws
consumer protection
cosmetic product
protection of animals
public health
scientific research
soft technology

text: 22. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 402/123 (98/C 402/162) PERGUNTA ESCRITA E-1384/98 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Forma(cid:231)ªo mØdica especializada e livre circula(cid:231)ªo dos mØdicos Um projecto de lei de Fevereiro œltimo (AC 4602) do Governo italiano penaliza ainda mais a forma(cid:231)ªo mØdica especializada ao propor um contrato de «trabalho aut(cid:243)nomo» que nªo satisfaz minimamente os conteœdos e especificidades dos cursos de forma(cid:231)ªo mØdica especializada, a qual, segundo a Directiva 93/16/CEE (1), deve incluir «um ensino te(cid:243)rico e prÆtico». No tipo de rela(cid:231)ªo laboral proposto naquele projecto de lei, a entidade empregadora › segundo a legisla(cid:231)ªo italiana › nªo Ø obrigada a assegurar a forma(cid:231)ªo e a fornecer os instrumentos necessÆrios para que a mesma tenha lugar. A Comissªo nªo considera que: 1. 2. o carÆcter an(cid:243)malo e inadequado deste mØtodo de forma(cid:231)ªo impede a presta(cid:231)ªo aos cidadªos italianos e europeus de padrıes de qualidade adequados? o preenchimento das faltas de pessoal estruturais do sistema de saœde italiano com mØdicos em curso de especializa(cid:231)ªo poderÆ constituir uma forma ilegal de proteccionismo que, na realidade, limita o acesso ao mercado de trabalho em ItÆlia aos mØdicos europeus? (1) JO L 165 de 7. 7. 1993, p. 1. Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1383/98 e E-1384/98 dada pelo ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (24 de Junho de 1998) A Comissªo tem a honra de informar a Senhora Deputada de que as perguntas que formulou sªo objecto de questıes prejudiciais pendentes no Tribunal de Justi(cid:231)a (1). Consequentemente, afigura-se conveniente aguardar o ac(cid:243)rdªo do Tribunal. (1) Questªo prejudicial C-137/91, Carbonari e. a. /ItÆlia. (98/C 402/163) PERGUNTA ESCRITA E-1385/98 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Fim da utiliza(cid:231)ªo de animais para testes de cosmØticos Oito anos de luta dur(cid:237)ssima, que se julgava terem sido coroados de Œxito, acabam de ser frustrados pela decisªo da Comissªo de adiar para o ano 2000 a entrada em vigor da directiva aprovada pelo Parlamento Europeu que deveria proibir a utiliza(cid:231)ªo de animais para testes de cosmØticos a partir de Janeiro de 1998. A Comissªo nªo pode ignorar que as torturas infligidas aos animais, neste caso, alØm de serem cruØis sªo sobretudo inœteis. De facto, todas as indœstrias cosmØticas jÆ dispıem de mØtodos de teste alternativos. A Comissªo tambØm nªo pode ignorar que, com este comportamento, se corre o risco de a Europa dos direitos ser esmagada por uma Europa dominada pelos interesses econ(cid:243)micos, cuja existŒncia nªo queremos permitir. Assim, pode a Comissªo prever medidas alternativas (cid:224) sua decisªo sobre a entrada em vigor da directiva que pro(cid:237)be a utiliza(cid:231)ªo de animais para testes de cosmØticos?


title: 98/29/EZ: Direktiva Vijeća 98/29/EZ od 7. svibnja 1998. o usklađivanju osnovnih odredaba o osiguranju izvoznih kredita za pokriće srednjoročnih i dugoročnih poslova

eurovoc_concepts:
credit insurance
export (EU)
export credit
long-term credit
medium-term credit

text: L_1998148HR. 01002201. xml 11/Sv. 110 HR Službeni list Europske unije 93 31998L0029 L 148/22 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE DIREKTIVA VIJEĆA 98/29/EZ od 7. svibnja 1998. o usklađivanju osnovnih odredaba o osiguranju izvoznih kredita za pokriće srednjoročnih i dugoročnih poslova VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 113. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije, (1) budući da srednjoročno i dugoročno osiguranje izvoznih kredita ima presudnu ulogu u međunarodnoj trgovini i predstavlja jedan od glavnih instrumenata trgovinske politike; (2) budući da srednjoročno i dugoročno osiguranje izvoznih kredita ima važnu ulogu u trgovini sa zemljama u razvoju i time potiče njihovu integraciju u svjetsko gospodarstvo, što predstavlja cilj razvojne politike Zajednice; (3) budući da razlike između službenih sustava srednjoročnog i dugoročnog osiguranja izvoznih kredita trenutačno na snazi u državama članicama u odnosu na glavne elemente pokrića, premija i polica pokrića mogu dovesti do poremećaja tržišnog natjecanja između poduzetnika u Zajednici; (4) budući da se čini primjerenim da mjere predviđene u ovoj Direktivi ne sežu dalje od onog što je potrebno za postizanje cilja usklađivanja koje je potrebno kako bi se osiguralo da se izvozna politika temelji na jedinstvenim načelima i da ne dolazi do poremećaja tržišnog natjecanja između poduzetnika u Zajednici; (5) budući da je, kako bi se smanjili postojeći poremećaji tržišnog natjecanja, poželjno da se različiti službeni sustavi osiguranja izvoznih kredita usklade na temelju jedinstvenih načela i na način kako bi činili sastavni dio zajedničke trgovinske politike, kako je predviđeno u članku 112. Ugovora; (6) budući da vlade (ili posebne institucije pod nadzorom vlada) pružaju programe jamstava ili osiguranja izvoznih kredita uz premijske stope koje nisu dovoljne za pokriće dugoročnih troškova i gubitaka poslovanja te se ti programi svrstavaju među zabranjene izvozne subvencije sukladno Sporazumu o subvencijama i kompenzacijskim mjerama sklopljenom u okviru Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini (1986. do 1994. ) (1), a posebno u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) i stavkom (j) njegovog Priloga I. ; (7) budući da bi premija koju naplaćuju osiguravatelji izvoznih kredita trebala odgovarati osiguranom slučaju; (8) budući da bi usklađivanje trebalo potaknuti suradnju između osiguravatelja kredita koji djeluju u ime ili uz podršku države te unaprijediti suradnju između poduzetnika u Zajednici kako je predviđeno člankom 130. Ugovora; (9) budući da su usklađenje i suradnja glavni i presudni čimbenici konkurentnosti izvoznika Zajednice na tržištima koja nisu tržišta Zajednice; (10) budući da Bijela knjiga Komisije o uspostavljanju unutarnjeg tržišta, koju je Europsko vijeće usvojilo u lipnju 1985. godine, naglašava važnost okruženja koje ubrzava suradnju između poduzetnika u Zajednici; (11) budući da je Vijeće Odlukom (2) od 27. rujna 1960. osnovalo Skupinu za koordinaciju politike na području osiguranja kredita, kreditnih jamstava i financijskih kredita; (12) budući da je 15. svibnja 1991. navedena Skupina za koordinaciju politike ovlastila stručnjake iz svake tadašnje države članice koji su, u svojstvu Stručne skupine za jedinstveno tržište iz 1992. , 27. ožujka 1992. , 11. lipnja 1993. i 9. veljače 1994. godine podnijeli izvješća koja su sadržavala niz prijedloga; (13) budući da je Vijeće Odlukom 93/112/EEZ (3) provelo u pravo Zajednice Sporazum OECD-a o smjernicama za službeno podupirane izvozne kredite; (14) budući da se Direktiva Vijeća 70/509/EEZ od 27. listopada 1970. o usvajanju zajedničke politike osiguranja kredita za srednjoročne i dugoročne poslove s kupcima iz javnog sektora (4) i Direktiva Vijeća 70/510/EEZ od 27. listopada 1970. o usvajanju zajedničke politike osiguranja kredita za srednjoročne i dugoročne poslove s kupcima iz privatnog sektora (5) trebaju zamijeniti ovom Direktivom; (15) budući da bi ovo početno usklađenje osiguranja izvoznih kredita trebalo smatrati korakom prema približavanju različitih sustava država članica, DONIJELO JE OVU DIREKTIVU: Članak 1. Područje primjene Ova se Direktiva primjenjuje na pokriće poslova koji se odnose na izvoz robe i/ili usluga podrijetlom iz države članice u mjeri u kojoj se ova potpora pruža izravno ili neizravno za račun ili uz potporu jedne ili više država članica, uključujući ukupno razdoblje trajanja rizika od dvije ili više godina, što podrazumijeva razdoblje otplate uključujući razdoblje proizvodnje. Ova se Direktiva ne primjenjuje na pokriće ponude, jamstva avansnih plaćanja, jamstva za dobro izvršenje posla, jamstva za zadržanu dobit. Također se ne primjenjuje na osiguranje rizika vezanih uz građevinsku opremu i materijal u slučaju kada se koriste lokalno za izvršenje komercijalnih ugovora. Članak 2. Obveze država članica Države članice osiguravaju da svaka institucija koja pruža izravno ili neizravno pokriće u obliku osiguranja izvoznih kredita, jamstva ili refinanciranja za račun države članice ili uz podršku države članice koja predstavlja samu vladu ili koja je pod nadzorom i/ili koja djeluje pod vodstvom vlade koja pruža pokriće, dalje u tekstu „osiguravatelji”, obuhvaća poslove koji se odnose na izvoz robe i/ili usluga u skladu s odredbama određenim u Prilogu ovoj Direktivi, kada je odredište te robe i/ili usluga zemlje izvan Zajednice i kada su financirane kreditom kupcu ili kreditom dobavljaču ili plaćene u gotovini. Članak 3. Provedbene odluke Odluke iz točke 46. Priloga Komisija donosi u skladu s postupkom utvrđenim u članku 4. ove Direktive. Članak 4. Odbor Komisiji pomaže odbor koji se sastoji od predstavnika država članica i kojim predsjedava predstavnik Komisije. Predstavnik Komisije podnosi odboru nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor daje svoje mišljenje o nacrtu u roku koji predsjednik može utvrditi ovisno o hitnosti predmeta. Mišljenje se donosi većinom utvrđenom u članku 148. stavku 2. Ugovora u slučaju odluka koje je Vijeće dužno donijeti na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica u odboru vrednuju se na način određen u navedenom članku. Predsjednik ne glasuje. Komisija donosi mjere koje se primjenjuju bez odgode. Međutim, ako te mjere nisu u skladu s mišljenjem odbora, Komisija ih odmah dostavlja Vijeću. U tom slučaju: — Komisija odgađa primjenu mjera koje je donijela za razdoblje koje ne može biti dulje od mjesec dana od dana priopćenja, — Vijeće, odlučujući kvalificiranom većinom, može u roku utvrđenom u prvoj alineji donijeti drukčiju odluku. Članak 5. Izvješće i revizija Komisija do 31. prosinca 2001. podnosi Vijeću izvješće o stečenom iskustvu i ostvarenom usklađivanju u primjeni odredaba utvrđenih u ovoj Direktivi. Članak 6. Odnos prema ostalim postupcima Postupci utvrđeni ovom Direktivom dopunjuju one utvrđene Odlukom 73/391/EEZ (6). Članak 7. Stavljanje izvan snage Direktiva 70/509/EEZ i Direktiva 70/510/EEZ stavljaju se izvan snage. Članak 8. Prijenos Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. travnja 1999. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. Kad države članice donose ove mjere, te mjere sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takvo upućivanje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice. Članak 9. Stupanje na snagu Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Članak 10. Adresati Ova je Direktiva upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 7. svibnja 1998. Za Vijeće Predsjednik M. BECKETT (1)  SL L 336, 23. 12. 1994. , str. 156. (2)  SL 66, 27. 10. 1960. , str. 1339/60. (3)  SL L 44, 22. 2. 1993. , str. 1. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 97/530/EZ (SL L 216, 8. 8. 1997. , str. 77. ). (4)  SL L 254, 23. 11. 1970. , str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994. (5)  SL L 254, 23. 11. 1970. , str. 26. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994. (6)  SL L 346, 17. 12. 1973. , str. 1. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 76/641/EEZ (SL L 223, 16. 8. 1976. , str. 25. ). PRILOG ZAJEDNIČKA NAČELA OSIGURANJA IZVOZNIH KREDITA POGLAVLJE I. :   SASTAVNICE POKRIĆA Odjeljak 1. :   Opća načela i definicije 1. Područje primjene zajedničkih načela (a) Opća načela utvrđena u ovom Prilogu primjenjuju se na pokriće kreditnih poslova dobavljača s kupcima iz javnog ili privatnog sektora te za pokriće kreditnih poslova kupca sa zajmoprimcima iz javnog ili privatnog sektora. (b) Zajednička načela primjenjuju se na pokriće svih rizika kako je utvrđeno u točki 4. Unatoč tome, osiguravatelj može u svakom pojedinačnom slučaju odlučiti ograničiti pokriće samo na pojedine rizike. (c) Kada subjekt koji se u skladu s točkom 5. ovog Priloga smatra javnim jamči za sve obveze dužnika iz privatnog sektora u cijelosti i bezuvjetno, primjenjuju se zajednička načela za dužnike iz javnog sektora. U smislu ovog Priloga, pojam „dužnik” znači kupac ili zajmoprimac kako je navedeno u točki 1. podtočki (a) ili njihov jamac s obzirom na osigurani posao. 2. Obilježja kredita dobavljača (a) Pojam „kredit dobavljača” primjenjuje se na komercijalni ugovor za izvoz robe i/ili usluga podrijetlom iz države članice sklopljen između jednog ili više dobavljača i jednog ili više kupaca, kojim se kupac ili kupci obvezuju platiti dobavljaču ili dobavljačima ugovorni iznos u novcu ili u obliku kredita. (b) Odredbe o pokriću za kredit dobavljača primjenjuju se u slučaju kada se pokriće odnosi na poduzeća s poslovnim nastanom u nekoj državi članici sukladno odredbama članka 58. Ugovora. (c) Ako se komercijalni ugovor financira sredstvima kredita kupcu ili nekim drugim financijskim aranžmanom, pokriće dano izvozniku za sam komercijalni ugovor vodi se odredbama o pokriću za kredite dobavljača. 3. Obilježja kredita kupcu (a) Pojam „kredit kupcu” primjenjuje se na ugovor o zajmu između jedne ili više financijskih institucija i jednog ili više zajmoprimaca, kojim se financira komercijalni ugovor o izvozu robe i/ili usluga podrijetlom iz države članice, a kojim se jedna ili više kreditnih institucija obvezuju u ime jednog ili više kupaca odnosno zajmoprimaca na isplatu dobavljaču ili dobavljačima u novcu u skladu s glavnom transakcijom, a kupac ili kupci odnosno zajmoprimac ili zajmoprimci preuzimaju obvezu povrata sredstava kreditnoj instituciji ili institucijama u obliku kredita. (b) Odredbe o pokriću za kredit kupcu primjenjuju se u slučaju kada se pokriće pruža financijskim institucijama, neovisno o njihovom mjestu poslovnog nastana ili registracije, pod uvjetom da kredit kupcu predstavlja bezuvjetnu obvezu zajmoprimca na vraćanje duga, neovisno o izvršenju komercijalnog ugovora koji se financira. (c) Odredbe o pokriću za kredit kupcu primjenjuju se na pokriće pruženo financijskoj instituciji u pogledu prenosivih instrumenata koje ta financijska institucija propisno posjeduje i koje kupca treba platiti na temelju bilo kojeg dogovora o financiranju komercijalnog ugovora. 4. Definicija uključenih rizika (a) Poslovni rizik za dužnike iz privatnog sektora utvrđen je točkama 14. , 15. i 16. (b) Politički rizik za dužnike iz privatnog sektora utvrđen je točkama 17. do 22. , a za dužnike iz javnog sektora točkama 15. do 22. (c) Rizik proizvodnje utvrđen je točkom 6. b. (d) Kreditni rizik utvrđen je točkom 6. c. 5. Status dužnika (a) Svaki subjekt koji, u bilo kojem obliku, predstavlja samu javnu vlast i koji ne može, sudski ili administrativno, biti proglašen insolventnim smatra se dužnikom iz javnog sektora. To može biti državni dužnik, tj. subjekt koji ima puno povjerenje države, npr. ministarstvo financija ili središnja banka, ili bilo koji drugi podređeni javni subjekt poput regionalnih, općinskih ili paradržavnih tijela ili drugih javnih institucija. (b) Prilikom procjene statusa dužnika osiguravatelj uzima u obzir: — pravni status dužnika, — stvarnu učinkovitost pravnih radnji protiv dužnika, — dužnikove izvore financiranja i prihoda; pritom vodeći računa da dužnik iz javnog sektora može za otpust svojih dugovanja koristiti sredstva koja nisu vezana uz sredstva središnje vlasti, na primjer, putem prihoda od lokalnih poreza ili pružanjem javnih usluga, — stupnju kontrole ili utjecaja nad dužnikom koji ima vlada zemlje domaćina. (c) Svi dužnici koji nisu dužnici iz javnog sektora u skladu s gore navedenim kriterijima smatraju se u načelu dužnicima iz privatnog sektora. Odjeljak 2. :   Opseg pokrića 6. Pokriveni rizici (a) Pokriveni rizici su rizik gubitka koji proizlazi iz rizika proizvodnje i kreditnog rizika. (b) Gubitak koji proizlazi iz rizika proizvodnje nastaje u slučaju kada je izvršenje ugovornih obveza osiguranika ili proizvođača naručene robe suspendirano u razdoblju od šest uzastopnih mjeseci, pod uvjetom da je takva suspenzija izravno i isključivo uzrokovana nastankom jednog ili više pokrivenih slučajeva gubitka navedenih u točkama 14. do 22. (c) Gubitak koji proizlazi iz kreditnog rizika nastaje u slučaju kada osiguranik tijekom razdoblja od tri mjeseca nakon datuma dospijeća nije u mogućnosti naplatiti određeni iznos koji mu je dugovan u skladu s odgovarajućim komercijalnim ugovorom ili ugovorom o zajmu, pod uvjetom da je takvo neplaćanje uzrokovano izravno i isključivo nastankom jednog ili više pokrivenih slučajeva gubitka navedenih u točkama 14. do 22. (d) U slučaju kada je rizik vezan uz kredit kupcu bezuvjetno osiguran, osiguravatelj postupa u skladu s načelima i postupcima utvrđenim u točkama 32. , 33. i točki 47. podtočki (a). 7. Opseg pokrića (a) Pokriće rizika proizvodnje obuhvaća, u granicama ugovornog iznosa, trošak koji je osiguranik pretrpio ispunjavajući svoje ugovorne obveze ili proizvodnjom robe koja je predmet ugovora, uz uvjet da se takvi troškovi mogu propisno pripisati izvršenju ugovora. Pokriće rizika proizvodnje ne uključuje: — troškove nastale u vezi s robom i/ili uslugama za koje je pokriće kreditnog rizika već stupilo na snagu, — iznose koje je osiguranik platio nakon poziva za isplatu obveznice izdane u vezi s ugovorom koji je predmet pokrića; to, međutim, ne sprječava osiguratelja da osigura takve rizike izvan područja primjene ove Direktive, i iznose koji se odnose na kazne i naknadu štete koje je osiguranik platio dužniku. (b) Pokriće kreditnog rizika obuhvaća iznos (glavnicu i kamate) koje kupac duguje u skladu s komercijalnim ugovorom odnosno zajmoprimac u skladu s ugovorom o zajmu, uključujući i kamate koje nastaju nakon datuma dospijeća (kamate po dospijeću). Pokriće kreditnog rizika isključuje iznose koji se odnose na kazne i naknadu štete koje je osiguranik platio dužniku. 8. Postotak pokrića (a) U polici osiguranja kredita koju izdaje osiguravatelj izričito se utvrđuje postotak pokrića i osnovica za određivanje najvišeg iznosa odštete za koji osiguravatelj može biti odgovoran. (b) Ako osiguravatelj odobri postotak pokrića veći od 95 %, mora slijediti načela i postupke utvrđene u točkama 32. , 33. i točki 47. podtočki (a). 9. Neosigurani postotak Ne dovodeći u pitanje odredbe točke 8 podtočke (b), osiguranik zadržava za vlastiti račun sav neosigurani postotak. Osiguravatelj može donijeti odluku kojom osiguraniku dopušta da djelomično ili u cijelosti otpusti neosigurani postotak. 10. Pokriće poslova u stranoj valuti Ako poslovi predviđaju plaćanje ili financiranje u jednoj ili više stranih valuta, pokriće se može dodijeliti u bilo kojoj stranoj valuti. 11. Strani dobavljači Podugovori sklopljeni sa stranama iz jedne ili više država članica automatski se uključuju u pokriće u skladu s Odlukom Vijeća 82/854/EEZ od 10. prosinca 1982. o pravilima koja se u području izvoznih jamstava i financiranja izvoza primjenjuju na određene podugovore sa stranama iz drugih država članica ili država nečlanica (1). 12. Datum stupanja na snagu pokrića (a) U slučaju kredita kupcu pokriće proizvodi pravne učinke od dana stupanja na snagu ugovora o zajmu, pod uvjetom da su ispunjeni svi preduvjeti određeni u polici osiguranja kredita i ugovoru o zajmu. (b) U slučaju kredita dobavljača pokriće rizika proizvodnje proizvodi pravne učinke od dana stupanja na snagu komercijalnog ugovora, pod uvjetom da su ispunjeni svi preduvjeti određeni u polici osiguranja kredita i komercijalnom ugovoru. Pokriće kreditnog rizika proizvodi pravne učinke od datuma od kojeg potpuno ispunjenje ugovornih obveza ovlašćuje osiguranika na plaćanje, pod uvjetom da su ispunjeni svi preduvjeti određeni u polici osiguranja kredita i komercijalnom ugovoru. Međutim, pokriće kreditnog rizika može proizvoditi pravne učinke od datuma svake djelomične isporuke ili otpreme, pod uvjetom da osiguranik, u skladu s uvjetima ugovora, ima pravo na plaćanje fiksnog i konačnog iznosa koji odgovara vrijednosti isporučene ili otpremljene robe i/ili usluga. Odjeljak 3. :   Uzroci gubitka i isključenje odgovornosti 13. Odgovornost osiguravatelja Osiguravatelj je odgovoran ako se gubitak može izravno i isključivo pripisati jednom ili više pokrivenih uzroka gubitka propisanih u točkama 14. do 22. 14. Nesolventnost Nesolventnost de jure ili de facto dužnika iz privatnog sektora odnosno njegovog jamca, ako postoji. 15. Neispunjenje ugovorne obveze Neispunjenje ugovorne obveze od strane dužnika ili njegovog jamca, ako postoji. 16. Proizvoljno nepriznavanje ili odbijanje izvršenja Odluka kupca na temelju kredita dobavljača o raskidu ili otkazu komercijalnog ugovora odnosno odbijanju prihvaćanja robe i/ili usluga, pri čemu na to nema pravo. 17. Odluka treće zemlje Svaka mjera ili odluka vlade zemlje koja nije zemlja osiguravatelja ili zemlja osiguranika, uključujući mjere i odluke javnih tijela koje se smatraju vladinim intervencijama, koja sprječava izvršavanje ugovora o zajmu odnosno komercijalnog ugovora. 18. Moratorij Opći moratorij koji je proglasila vlada zemlje dužnika ili treće zemlje kroz koju se izvršava plaćanje u odnosu na ugovor o zajmu ili komercijalni ugovor. 19. Sprečavanje ili odgoda prijenosa sredstava Politički događaji, gospodarske poteškoće ili zakonodavne ili administrativne mjere koje nastanu ili koje su donesene izvan zemlje osiguravatelja, a kojima se sprječava ili odgađa prijenos sredstava plaćenih u vezi s ugovorom o zajmu ili komercijalnim ugovorom. 20. Pravni propisi zemlje dužnika Pravni propisi usvojeni u zemlji dužnika kojima se plaćanje dužnika u lokalnoj valuti proglašava valjanim ispunjenjem duga, neovisno o tome što takvo plaćanje na dan prijenosa sredstava, kao posljedica promjene deviznog tečaja, nakon što je preračunato u valutu komercijalnog ugovora ili ugovora o zajmu više ne pokriva iznos duga. 21. Odluke zemlje osiguravatelja ili zemlje osiguranika Sve mjere ili odluke vlade zemlje osiguravatelja ili osiguranika, uključujući mjere i odluke Europske zajednice, koje se odnose na trgovinu između države članice i trećih zemalja kao što je zabrana izvoza, u mjeri u kojoj dotična vlada na drugi način ne pokrije učinke te mjere ili odluke. 22. Viša sila Slučaj više sile nastao izvan zemlje osiguravatelja koji može uključivati rat, uključujući građanski rat, revoluciju, pobunu, građanske nemire, oluju, poplavu, potres, erupciju vulkana, plimni val i nuklearnu nesreću, u mjeri u kojoj ti učinci nisu na drugi način osigurani. 23. Opće oslobađanje odgovornosti Osiguravatelj ima pravo odbiti odgovornost za sve štete koje se izravno ili neizravno mogu pripisati sljedećem: (a) sve radnje ili propusti osiguranika ili svake osobe koja djeluje u njegovo ime; (b) svaka odredba kojom se ograničavaju prava osiguranika, a koja je sadržana u ugovoru o zajmu, komercijalnom ugovoru ili bilo kojem drugom povezanom dokumentu, uključujući sve dokumente koji se odnose na uključena jamstva ili sigurnosne aranžmane; (c) svaki daljnji sporazum između osiguranika i dužnika nakon sklapanja ugovora o zajmu ili komercijalnog ugovora, kojim se sprječava ili odgađa plaćanje duga; (d) u slučaju kredita dobavljaču, svako neizvršenje podugovaratelja, suugovaratelja ili drugih dobavljača njihovih obveza, pod uvjetom da takvo neizvršavanje nije posljedica političkih događaja opisanih u uzrocima gubitka opisanim u točkama 17. do 22. Odjeljak 4. :   Odredbe o naknadi potraživanja 24. Odgodni rok za podnošenje odštetnog zahtjeva (a) Odgodni rok odgovara razdoblju određenom za nastanak osiguranog slučaja utvrđenom u točki 6. podtočkama (b) i (c). (b) Odgodni rok za podnošenje odštetnog zahtjeva ne primjenjuje se: — u slučaju dužnika iz privatnog sektora kad je neplaćanje posljedica de jure ili de facto insolventnosti dužnika, — u slučaju bilateralnog međuvladinog sporazuma o restrukturiranju duga. 25. Naknada i prijenos (a) Osiguranik ima pravo na naknadu po isteku odgodnog roka za podnošenje odštetnog zahtjeva kako je određeno u točki 24. , pod uvjetom da su ispunjeni svi preduvjeti za osiguranje i naknadu, da je zahtjev pravno valjan te da je osiguranik upravljao rizikom dužnom pažnjom. (b) Osiguravatelj ima pravo prenijeti na sebe prava osiguranika na temelju ugovora o zajmu ili komercijalnog ugovora. 26. Osigurane obveze Ako su dužnikove obveze prema osiguraniku osigurane jamstvom ili drugim osiguranjem, osiguranik mora poduzeti sve potrebne mjere koje se zahtijevaju u polici osiguranja kako bi se osigurala ne samo valjanost i izvršivost jamstva ili drugog osiguranja, već i kako bi se to osiguranje izvršilo. 27. Izračun potraživanja Ne dovodeći u pitanje odredbe točke 31. , prilikom izračuna isplate potraživanja, osiguravatelj ne isplaćuje osiguraniku iznos koji premašuje stvarni iznos ukupnog gubitka, i/ili koji premašuje iznos koji osiguranik ima stvarno pravo primiti od dužnika na temelju ugovora o zajmu odnosno od kupca na temelju komercijalnog ugovora. 28. Isplata potraživanja Potraživanje se isplaćuje bez odgode, međutim, najkasnije u roku od mjesec dana po isteku odgodnog roka za podnošenje odštetnog zahtjeva, pod uvjetom da je osiguravatelj pravodobno obaviješten o nastupu potraživanja i da je primio sve potrebne podatke, dokumente i dokaze kako bi pravovremeno utvrdio valjanost potraživanja. U slučaju pokrića rizika proizvodnje, potraživanje se mora isplatiti u roku od mjesec dana po isteku odgodnog roka za podnošenje odštetnog zahtjeva ili od dana primitka stručnog izvješća, prema potrebi, ili od datuma sporazuma osiguranika i osiguravatelja o iznosu potraživanja, ovisno o tome što uslijedi kasnije. 29. Sporovi vezani uz potraživanje Ako se gubici podložni zahtjevu za naknadu osiguranika odnose na sporna prava, osiguravatelj može odgoditi isplatu potraživanja sve dok se pred sudom odnosno arbitražnim tijelom predviđenim u ugovoru o zajmu ili komercijalnom ugovoru spor ne riješi u korist osiguranika. 30. Bilateralni međuvladini sporazum o restrukturiranju duga (a) Ako je pokriveni ugovor o zajmu ili komercijalni ugovor predmet bilateralnog međuvladinog sporazuma o restrukturiranju duga, osiguranik poštuje uvjete sporazuma o restrukturiranju duga u pogledu osiguranog i neosiguranog dijela tog ugovora o zajmu odnosno komercijalnog ugovora. Osiguranik pruža svu potrebnu pomoć osiguravatelju u izvršenju sporazuma o restrukturiranju duga. (b) Ako je osigurani iznos uključen u bilateralni međuvladin sporazum o restrukturiranju duga, osiguravatelj se po stupanju na snagu bilateralnog sporazuma može odreći jednomjesečnog roka predviđenog u točki 28. 31. Dodatni troškovi Dodatni troškovi koji proizlaze iz radnji za smanjenje ili izbjegavanje gubitka pokrivaju se razmjerno postotku pokrića na temelju police osiguranja kredita, pod uvjetom da je te troškove osiguravatelj odobrio. Dodatni troškovi uključuju troškove sudskog postupka i ostale pravne troškove radi smanjenja ili izbjegavanja štete, ali isključuju troškove utvrđivanja valjanosti potraživanja. Međutim, ako se takvi troškovi odnose na iznose ili dospijeća koja osiguravatelj ne pokriva, oni se razmjerno dodjeljuju osiguranim i neosiguranim iznosima ili dospijećima. POGLAVLJE II. :   PREMIJA 32. Opća načela za utvrđivanje premije Premije se prilagođavaju. U tu svrhu premija koja se naplaćuje za osiguranje izvoznih kredita: — odgovara pokrivenom riziku (rizik ulaganja u neku zemlju, rizik države, javni i/ili privatni rizik), — na odgovarajući način odražava opseg i kvalitetu dodijeljenog pokrića, — dostatna je za pokriće dugoročnih troškova i gubitaka poslovanja. 33. Kvaliteta pokrića Prilikom utvrđivanja kvalitete pokrića kako je navedeno u točki 32. , osiguravatelj na odgovarajući način vodi računa o postotku pokrića, uvjetovanosti pokrića i svim drugim uvjetima koji utječu na kvalitetu osiguranja. 34. Procjena rizika ulaganja u neku zemlju Iznos premije koja se naplaćuje za pojedinu državu ili svaku kategoriju države temelji se na odgovarajućoj procjeni rizika države. 35. Kreditna sposobnost dužnika Prilikom utvrđivanju premijskih stopa osiguravatelj na odgovarajući način uzima u obzir kreditnu sposobnost dužnika uključujući njegov status, kako je određeno u točci 5. 36. Trajanje rizika Prilikom izračuna premije osiguratelj vodi računa o ukupnom trajanju rizika kao i načinu otplate i iznosu kamate. 37. Naplativi iznos (a) Premija se uplaćuje na naplativi iznos i temelji se, koliko je to moguće, referentnim vrijednostima minimalne premije. Referentne vrijednosti minimalne premije izražene su kao postoci referentne vrijednosti u slučaju kada se premija u cijelosti naplaćuje na datum osiguranja ili jamstva; za kreditni rizik ova referentna vrijednost iznosi najmanje iznos glavnice zajma odnosno (re)financiranog udjela komercijalnog ugovora, a za rizik proizvodnje iznos ukupne vrijednost ugovora umanjen za predujam. (b) U slučaju rizika proizvodnje naplativi iznos može se smanjiti na očekivani najveći gubitak. 38. Plaćanje premije (a) Ukupni iznos premije dospijeva na datum izdavanja police osiguranja kredita ili jamstva kredita ili po punom stupanju na snagu ugovora ili ugovora o zajmu. (b) Premija se može plaćati u obrocima ili dodavanjem marže kamatnoj stopi, pod uvjetom da to, u neto sadašnjoj vrijednosti, odgovara iznosu premije iz gore navedene točke 38. podtočke (a). POGLAVLJE III. :   POLITIKA POKRIĆA DRŽAVE 39. Utvrđivanje politike pokrića države (a) S obzirom na veličinu i strukturalna gospodarska ograničenja, osiguravatelj temelji svoju politiku pokrića države na ocjeni rizika po državi, ukupnoj izloženosti riziku za svaku državu te strukturi portfelja rizika ulaganja u neku zemlju. (b) Prilikom utvrđivanja politike pokrića države, osiguravatelj vodi računa o klasifikaciji zemlje svakog dužnika. (c) Međutim, neovisno o klasifikaciji pojedine države, osiguravatelj može u svakom trenutku prekinuti ili ograničiti osiguranje poslovanja za određenu državu. 40. Definicija ukupne izloženosti riziku Ukupna izloženost riziku utvrđuje se, u granicama postotka pokrića, na temelju iznosa za srednjoročno i dugoročno poslovanje, kako je određeno u članku 1. ove Direktive. 41. Rizik ulaganja u neku zemlju (a) Vezano uz skupinu zemalja koje predstavljaju najmanji rizik, osiguravatelj u načelu ne ograničava svoju politiku pokrića. (b) Osiguravatelj može za ostale zemlje postavljati ograničenja svoje politike pokrića. (c) Osiguravatelj koji u načelu ne nudi pokriće za pojedinu zemlju ili određenu skupinu zemalja može, međutim, iznimno pokriti određene poslove zbog bilateralne politike, nacionalnog interesa ili u slučaju kada je dostatna količinom slobodno konvertibilne strane valute dostupna za dotični posao. (d) U pogledu zemalja iz gore navedene točke (b), osiguravatelj može odrediti ograničenja rizika, kumulativna ili alternativna, kao na primjer: — ograničenje ukupne izloženosti riziku za tu zemlju, — ograničenje ukupne vrijednosti ponude pokrića, — ograničenje vrijednosti novih ugovora koji se pokrivaju, — ograničenje najvišeg iznosa pokrivenog po poslu. Osiguravatelji mogu također povećati premiju koja se primjenjuje. Ispod ograničenja rizika za pojedinu zemlju u načelu nema ograničenja politike pokrića. 42. Posebni uvjeti pokrića države U bilo kojem slučaju, neovisno o odgovarajućoj kategoriji države, osiguravatelj može rutinski primjenjivati za pojedinu državu određene uvjete pokrića kao što su: — jamstvo za plaćanje i/ili prijenos središnje banke ili ministarstva financija dotične države, — neopozivi akreditiv ili bankovno jamstvo, — produljenje odgodnog roka za podnošenje odštetnog zahtjeva, — umanjenje postotka pokrića, — ograničenje pokrića za pojedine sektore djelatnosti ili pojedine vrste projekata. POGLAVLJE IV. :   POSTUPCI OBAVJEŠĆIVANJA 43. Opseg postupaka obavješćivanja (a) Osiguravatelji na zajednička načela određena u poglavljima I. , II. i III. primjenjuju sljedeće postupke. (b) Ovi postupci dopunjuju postupke uspostavljene Odlukom Vijeća 73/391/EEZ od 3. prosinca 1973. o postupcima savjetovanja i obavješćivanja u području osiguranja kredita, kreditnih jamstava i financijskih kredita (2). 44. Vrste postupaka obavješćivanja Provode se četiri vrste postupaka obavješćivanja namijenjenih Komisiji i drugim osigurateljima: — godišnje obavješćivanje radi informiranja, — obavješćivanje radi odlučivanja, — ex ante obavješćivanje radi informiranja i — ex post obavješćivanje radi informiranja. Dostavljeni podaci ne otkrivaju se trećim stranama. 45. Godišnje obavješćivanje radi informiranja (a) Krajem svake godine, međutim najkasnije do 30. travnja sljedeće godine, svaki osiguravatelj naknadno obavješćuje ostale osiguravatelje i Komisiju o svojim aktivnostima tijekom protekle godine. Ovo izvješće obuhvaća sve države dužnice i sadrži, za svaku od tih državu: — ukupan iznos pokrića koje je osiguravatelj odobrio, — ukupnu izloženost riziku, kako je utvrđeno u točki 40. , — zarađenu premiju, — iznos ostvarenih povrata i — iznos isplaćenih potraživanja. (b) Početkom svake godine, najkasnije do 31. siječnja, svaki osiguravatelj obavješćuje ostale osiguravatelje i Komisiju o svojoj politici pokrića, uključujući vrstu i visinu gornjih granica, kao i o uvjetima koje osiguravatelj namjerava redovito primjenjivati na pokriće, kako je predviđeno ili primjenjivo u narednoj godini. 46. Obavješćivanje radi odlučivanja (a) U slučaju konkurentnih ponuda izvoznika ili banaka Zajednice, uključeni osiguravatelj odgovara bez odlaganja na svaki zahtjev za dostavom informacija drugog uključenog osiguravatelja o statusu dužnika u pojedinom poslu, kako je određeno u točki 5. (b) U slučaju neslaganja u pogledu statusa dužnika, uključeni osiguravatelji daju podatke na raspolaganje ostalim osiguravateljima s ponudom za postizanje dogovora o sporazumno dogovorenom statusu. (c) Ako se osiguravatelji ne mogu sporazumjeti o statusu dužnika u roku od 10 radnih dana od podnošenja zahtjeva za dostavu informacija, uključeni osiguravatelji upućuju predmet s relevantnim informacijama Komisiji koja donosi odluku u skladu s postupkom utvrđenim u članku 4. ove Direktive. 47. Ex ante obavješćivanje radi informiranja (a) Osiguravatelj koji odobravanjem povoljnijih uvjeta pokrića za pojedini posao ili za skup poslova, za pojedini sektor ili sektore, za pojedinu državu ili države ili za cjelokupni sustav, namjerava odstupiti od odredaba ovog Priloga, obavješćuje o svojoj namjeri ostale osiguravatelje i Komisiju najmanje sedam radnih dana prije stupanja takve odluke na snagu navodeći razloge namjeravanog odstupanja, npr. potrebu prilagodbe međunarodnoj konkurenciji, i navodeći odgovarajuću premijsku stopu koja će se naplaćivati. (b) Osiguravatelj koji namjerava naplatiti premiju nižu od one određene u njegovoj godišnjoj obavijesti u skladu s točkom 45. podtočkom (b) obavješćuje o svojoj namjeri ostale osiguravatelje i Komisiju najmanje sedam radnih dana prije stupanja njegove odluke na snagu. (c) Osiguravatelj koji na temelju obavijesti drugog osiguravatelja u skladu s gore navedenim podtočkama (a) i (b) namjerava odobriti povoljnije uvjete od prvog podnositelja obavijest obavješćuje ostale osiguravatelje i Komisiju o svojoj namjeri najmanje sedam radnih dana prije stupanja njegove odluke na snagu navodeći premijsku stopu koju namjerava naplatiti. (d) Osiguravatelj koji na temelju odredaba točke 41. podtočke (c) namjerava pokrivati poslove s dužnicima iz zemalja za koje obično ne nudi pokriće obavješćuje ostale osiguravatelje i Komisiju o svojoj namjeri najmanje sedam radnih dana prije stupanja njegove odluke na snagu navodeći premijsku stopu koju namjerava naplatiti. 48. Ex post obavješćivanje radi informiranja (a) Osiguravatelj koji odobravanjem manje povoljnih uvjeta pokrića za pojedini posao ili za skup poslova, za pojedini sektor ili sektore, za pojedinu državu ili države ili za cjelokupni sustav, namjerava odstupiti od odredaba ovog Priloga treba najkasnije do 31. siječnja u skladu s tim obavješćuje ostale osiguravatelje i Komisiju za prethodnu kalendarsku godinu. (b) Osiguravatelj koji odluči prilagoditi jedan ili više elemenata politike pokrića države određene u njegovoj godišnjoj obavijesti u skladu s točkom 45. podtočkom (b) u skladu s tim bez odlaganja obavješćuje ostale osiguravatelje i Komisiju. (c) Osiguravatelj koji nastavno na obavijest u skladu s točkom 47. podtočkama (a) i/ili (b) odluči odobriti iste uvjete kao i prvi podnositelj obavijesti u skladu s tim bez odlaganja obavješćuje ostale osiguravatelje i Komisiju. (d) Svaki osiguravatelj bez odlaganja pruža detaljan odgovor na svaki zahtjev drugog osiguravatelja ili Komisije za pojašnjenjem ili dostavom podataka o svojim aktivnostima. 49. Korištenje sustava elektroničke pošte Sve se obavijesti obično dostavljaju putem sustava elektroničke pošte ili, ako je to potrebno, drugim odgovarajućim sredstvima trenutne pisane komunikacije. (1)  SL L 357, 18. 12. 1982. , str. 20. (2)  SL L 346, 17. 12. 1973. , str. 1. Odluka kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994


title: Komission asetus (EY) N:o 968/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998, kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1773/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

formats: pdf print

text: L 135/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 5. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 968/98, annettu 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, kauran enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1773/97 tarkoi- tetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), ottaa huomioon viljoja koskevasta erityisest(cid:132) interventio- toimenpiteest(cid:132) Suomessa ja Ruotsissa 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syys- kuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1773/ 97 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 837/98 (6), ja erityisesti sen 8 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruot- sista kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1773/97, voi noudattaen toimitettujen tietojen perusteella asetuksen (EY) N:o 1773/97 8 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) ja komissio asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet; t(cid:132)ss(cid:132) tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132) tai ne tarjousten tekij(cid:132)t, joiden tarjous on enimm(cid:132)isvientituen suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkisiin markkinoihin seuraa, ett(cid:132) enim- m(cid:132)isvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1773/97 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 1. – 7. toukokuuta 1998 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana toimi- tettujen tarjousten osalta kauran enimm(cid:132)isvientitueksi vahvistetaan 44,94 ecua tonnia kohti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 250, 13. 9. 1997, s. 1 (6) EYVL L 119, 22. 4. 1998, s. 14


title: Verordening (EG) nr. 961/98 van de Commissie van 7 mei 1998 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1068/93 houdende nadere voorschriften voor de vaststelling en de toepassing van de omrekeningskoersen in de landbouwsector

eurovoc_concepts:
import licence
primary sector
representative rate

text: 8. 5. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 135/5 VERORDENING (EG) Nr. 961/98 VAN DE COMMISSIE van 7 mei 1998 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1068/93 houdende nadere voorschriften voor de vaststelling en de toepassing van de omrekeningskoersen in de landbouwsector DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappelijk landbouwbeleid moeten worden toegepast (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 150/95 (2), en met name op artikel 6, lid 2 bis, en artikel 12, Overwegende dat in artikel 13, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 1068/93 van de Commissie (3), laatstelijk gewij- zigd bij Verordening (EG) nr. 1482/96 (4), is bepaald dat, bij vaststelling vooraf van de landbouwomrekeningskoers, het certificaat slechts in een enkele lidstaat geldig is; dat de beperking van de geldigheid van het certificaat met vaststelling vooraf van de landbouwomrekeningskoers tot het grondgebied van (cid:130)(cid:130)n enkele lidstaat, een uitzondering vormt op de algemene regel dat een certificaat overal in de Gemeenschap geldt en gebruikt kan worden; dat deze beperking van de geldigheid van het certificaat is inge- voerd om mogelijke speculatie als gevolg van de vaststel- ling vooraf van de landbouwomrekeningskoers tegen te gaan; Overwegende dat dit doel ook blijkt te kunnen worden bereikt met een regeling die soepeler is dan de huidige; dat derhalve de bepaling dat het certificaat waarbij de vastgesteld landbouwomrekeningskoers slechts op het grondgebied van een enkele lidstaat geldig is, moet worden afgeschaft, maar tegelijkertijd de nodige maatregelen moeten worden vastgesteld om speculatie tegen te gaan; vooraf wordt Overwegende dat artikel 14 van Verordening (EEG) nr. 1068/93 voorziet in vermeldingen die moeten worden aangebracht op de aanvraag van het certificaat en op het certificaat inzake de beperking van de geldigheid van het certificaat met vaststelling vooraf van de landbouwomre- keningskoers tot het grondgebied van een enkele lidstaat; dat die vermeldingen dus moeten worden afgeschaft; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van de betrokken comit(cid:130)s van beheer, (1) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (2) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. (3) PB L 108 van 1. 5. 1993, blz. 106. (4) PB L 188 van 27. 7. 1996, blz. 22. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Verordening (EEG) nr. 1068/93 wordt gewijzigd als volgt: 1. In artikel 13 wordt lid 3 vervangen door: „3. Tijdens de geldigheidsduur van de vaststelling vooraf van de landbouwomrekeningskoers moet het certifcaat, om voor toepassing van de vooraf vastge- stelde omrekeningskoers in aanmerking te komen, worden gebruikt in de lidstaat die de aanvrager bij de indiening van het verzoek om vaststelling vooraf van de landbouwomrekeningskoers opgegeven heeft. Wanneer het certificaat wordt gebruikt in een andere lidstaat dan die welke door de aanvrager in het certifi- caat is opgegeven, moet de volgende landbouwomreke- ningskoers worden toegepast: — bij een aan de marktdeelnemer te betalen bedrag: de laagste koers die in de lidstaat waar het certifi- caat wordt gebruikt, in de periode vanaf de datum van vaststelling vooraf tot de datum waarop het certificaat wordt gebruikt, verminderd met 5 %; is toegepast — bij een door de marktdeelnemer te betalen bedrag: de hoogste koers die in de lidstaat waar het certifi- in de periode caat wordt gebruikt, vanaf de datum van vaststelling vooraf tot de datum waarop het certificaat wordt gebruikt, vermeerderd met 5 %. is toegepast In vak 20 van de aanvraag voor het invoer- of uitvoer- certificaat en van het certificaat zelf moet een van de volgende vermeldingen worden aangebracht: — Estado miembro designado para la utilizaci(cid:155)n:. — aplicaci(cid:155)n del apartado 3 del art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 1068/93 — Medlemsstat angivet for licensudnyttelsen: — anvendelse af artikel 13, stk. 3, (EØF) nr. 1068/93. i forordning — Bestimmungsmitgliedstaat gem(cid:132)ß Artikel 13 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 ist. — Oqish ˜em jq ˜ator l ˜ekor wqgsilopoi ˜gseyr:. — evaqloc ˜g tou ˜aqhqou 13 paq ˜acqavor 3 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1068/93 — Member State of utilisation specified:. — Article 13(3) of Regulation (EEC) No 1068/93 — (cid:144)tat membre d’utilisation d(cid:130)sign(cid:130):. — appli- cation de l’article 13 paragraphe 3 du r(cid:138)glement (CEE) no 1068/93 — Stato membro di utilizzazione designato:. — in virt(cid:151) dell’articolo 13, paragrafo 3, del regola- mento (CEE) n. 1068/93 L 135/6 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 5. 98 — Voor gebruik van het certificaat opgegeven lidstaat: lid 3, van. — Toepassing van artikel 13, Verordening (EEG) nr. 1068/93 — Estado-membro de utiliza(cid:135)˜ao designado:. — Aplica(cid:135)˜ao do nº 3 do artigo 13º do Regulamento (CEE) nº 1068/93 — Nimetty j(cid:132)senvaltio, jossa todistus k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n:. — asetuksen (ETY) N:o 1068/93 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti — Angiven medlemsstat d(cid:132)r licensen skall anv(cid:132)ndas:. — till(cid:132)mpning av artikel 13. 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1068/93”. 2. Artikel 14 wordt gewijzigd als volgt: a) De tweede alinea van lid 1 vervalt. b) In lid 2 vervalt bij de vermeldingen in de elf talen van de Gemeenschap telkens het tweede streepje van de subindeling. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Op verzoek van de belanghebbende is artikel 1 echter ook van toepassing op de dossiers die op de datum van inwerkingtreding van de verordening nog niet afgewik- keld zijn. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 7 mei 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie


title: Kommissionens förordning (EG) nr 970/98 av den 7 maj 1998 om utfärdande av importlicenser för vitlök med ursprung i Kina

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
originating product
quantitative restriction

text: 8. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/37 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 970/98 av den 7 maj 1998 om utf(cid:132)rdande av importlicenser f(cid:148)r vitl(cid:148)k med ursprung i Kina EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2520/97 (2), med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 903/97 av den 21 maj 1997 om en skydds(cid:134)tg(cid:132)rd som (cid:132)r till(cid:132)mplig vid import av vitl(cid:148)k med ursprung i Kina (3), s(cid:132)rskilt artikel 1. 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1859/93 (4), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1662/94 (5), skall (cid:148)ver- g(cid:134)ngen till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen av vitl(cid:148)k som importeras fr(cid:134)n tredje l(cid:132)nder omfattas av uppvisandet av en importlicens. Enligt artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 903/97 begr(cid:132)nsas utf(cid:132)rdandet av importlicenser f(cid:148)r vitl(cid:148)k med ursprung i Kina, och f(cid:148)r ans(cid:148)kningar som inkommer fr(cid:134)n och med den 1 juni 1997 till och med den 31 maj 1998, till en m(cid:134)natlig maximikvantitet. Med h(cid:132)nsyn till de kriterier som fastst(cid:132)lls i artikel 1. 2 i n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning och till redan utf(cid:132)rdade importli- censer (cid:148)verstiger de ans(cid:148)kta kvantiteterna den 5 maj 1998 den angivna m(cid:134)natliga maximikvantiteten i n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning f(cid:148)r maj m(cid:134)nad 1998. Det b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r fastst(cid:132)llas i vilken omfattning importlicenser kan utf(cid:132)rdas f(cid:148)r dessa ans(cid:148)kningar. Det finns d(cid:132)rf(cid:148)r anledning att avsl(cid:134) licen- sans(cid:148)kningar som inl(cid:132)mnas efter den 5 maj 1998 och f(cid:148)re den 31 maj 1998. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 vitl(cid:148)k som klassificeras De importlicenser som varit f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r ans(cid:148)kan enligt artikel 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1859/93 den 5 maj 1998 enligt KN-nummer f(cid:148)r 0703 20 00 med ursprung i Kina, utf(cid:132)rdas f(cid:148)r en kvantitet motsvarande 0,07264 % av den ans(cid:148)kta kvantiteten, med h(cid:132)nsyn tagen till de uppgifter till kommissionen den 7 april 1998. som inkommit F(cid:148)r ovann(cid:132)mnda produkter skall ans(cid:148)kningar om import- licenser som inl(cid:132)mnas efter den 5 maj 1998 och f(cid:148)re den 31 maj 1998 avsl(cid:134)s. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 8 maj 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 7 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 41. (3) EGT L 130, 22. 5. 1997, s. 6. (4) EGT L 170, 13. 7. 1993, s. 10. (5) EGT L 176, 9. 7. 1994, s. 1


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1465/98 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Mochovce

eurovoc_concepts:
Slovakia
committee report
health risk
nuclear power station
nuclear safety

text: 19. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 354/101 (98/C 354/159) PERGUNTA ESCRITA P-1465/98 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Maio de 1998) Objecto: Mochovce Como explica a Comissa(cid:152)o que, apesar da avalia(cid:231)a(cid:152)o efectuada por Walkdown 1 (1995), a Eslova·quia projecte a entrada em funcionamento da central de Mochovce para Julho de 1998? Quais das 201 medidas identificadas por Walkdown 1 e Riskaudit sa(cid:152)o, no entender da Comissa(cid:152)o, imprescind(cid:14)·veis para estabelecer um n(cid:14)·vel de seguran(cid:231)a adequado que garanta a seguran(cid:231)a da popula(cid:231)a(cid:152)o europeia, e sera· que esta central nuclear apresenta um potencial de risco superior aos riscos para a seguran(cid:231)a imanentes a‘s centrais nucleares na UE? Tenciona a Comissa(cid:152)o transmitir ao Parlamento um relato·rio sobre a seguran(cid:231)a das centrais nucleares na Repu·blica Eslovaca, ainda antes da projectada entrada em funcionamento da central de Mochovce? Que danos podera· um acidente grave na central de Mochovce causar no territo·rio da UE? Quis foram os resultados da delega(cid:231)a(cid:152)o ad hoc a‘ Repu·blica Eslovaca, exigida pelo Parlamento Europeu em 16. 2. 1995? Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento de como e quando foram respeitadas e implementadas as exige(cid:136)ncias formuladas no estudo de Riskaudit? Tenciona a Comissa(cid:152)o exigir que a Repu·blica Eslovaca corrija as insuficie(cid:136)ncias em mate·ria de seguran(cid:231)a (segundo a AIEA, Riskaudit e Walkdown 1+2) e considera a Comissa(cid:152)o que o na(cid:152)o respeito desta questa(cid:152)o constitui um obsta·culo ao prosseguimento da ajuda financeira prestada pela UE e afecta negativamente as perspectivas de adesa(cid:152)o da Repu·blica Eslovaca a‘ UE? (98/C 354/160) PERGUNTA ESCRITA E-1487/98 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Maio de 1998) Objecto: Mochovce Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento de que para o confinamento, em substitui(cid:231)a(cid:152)o de um confinamento de tipo ocidental na central nuclear de Mochovce, a «prova» da capacidade de funcionamento se baseia apenas em ca·lculos e testes que na(cid:152)o te(cid:136)m devidamente em conta as condi(cid:231)o(cid:152)es reais da central, em particular sob o ponto de vista da constru(cid:231)a(cid:152)o e do funcionamento? Na primeira central nuclear de Jaslovske Bouhunice e· poss(cid:14)·vel verificar claramente que as condi(cid:231)o(cid:152)es reais divergem consideravelmente das condi(cid:231)o(cid:152)es ideais. Tenciona a Comissa(cid:152)o investigar a situa(cid:231)a(cid:152)o? (98/C 354/161) PERGUNTA ESCRITA E-1488/98 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Maio de 1998) Objecto: Mochovce Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento de que na ex-Checoslova·quia os dirigentes da indu·stria nuclear pertenciam aos o·rga(cid:152)os ma·ximos do aparelho de Estado do Partido Comunista e das mil(cid:14)·cias populares? Tem igualmente conhecimento de que as mesmas pessoas, que ainda ocupam posi(cid:231)o(cid:152)es de chefia (por exemplo, na Skoda), continuam a procurar intencionalmente que a popula(cid:231)a(cid:152)o desconhe(cid:231)a os perigos da central nuclear e ocultam irresponsavelmente a gravidade da situa(cid:231)a(cid:152)o?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1353/98 von Graham WATSON an die Kommission. Allgemeine Luftfahrt und integrierte Verkehrspolitik

eurovoc_concepts:
air transport
airport
civil aviation
common transport policy
competition
market access
transport capacity

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/85 (98/C 402/106) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1167/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Flugzeuge der allgemeinen Luftfahrt Mit mehr Flugzeugen, mehr Flugg(cid:228)sten und mehr Betriebsstandorten als jeder andere Bereich bildet die allgemeine Luftfahrt den weitaus gr(cid:246)(cid:223)ten Sektor der europ(cid:228)ischen Luftfahrt. Welchen Stellenwert hat die allgemeine Luftfahrt in der Luftverkehrsstrategie der Kommission, und was unternimmt die Kommission, um der allgemeinen Luftfahrt in der Zivilluftfahrt eine angemessene Entfaltung zu erm(cid:246)glichen? (98/C 402/107) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1353/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Allgemeine Luftfahrt und integrierte Verkehrspolitik Erkennt die Kommission die Einbeziehung der allgemeinen Luftfahrt als notwendiges Element einer integrierten EU-Verkehrspolitik an? Gemeinsame Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1167/98 und E-1353/98 (10. Juni 1998) Die allgemeine Luftfahrt f(cid:228)llt wegen ihres gewerblichen Charakters vollst(cid:228)ndig unter das dritte Ma(cid:223)nahmenpaket zur Liberalisierung des Flugverkehrs. Folglich kommt sie wie der sonstige gewerbliche Luftverkehr uneinge- schr(cid:228)nkt in den Genu(cid:223) des Binnenmarktes. Angesichts der Bedeutung der allgemeinen Luftfahrt bem(cid:252)ht sich die Kommission auch sicherzustellen, da(cid:223) die Betreiber soweit wie m(cid:246)glich zu den (cid:252)berlasteten Flugh(cid:228)fen Zugang haben. Auf diesen Sektor findet die Verordnung (EWG) 95/93 vom 18. Januar 1993 (cid:252)ber allgemeine Regeln f(cid:252)r die Zuweisung von Zeitnischen auf Flugh(cid:228)fen in der Gemeinschaft (1) Anwendung. (1) ABl. L 14 vom 22. 1. 1993. (98/C 402/108) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1168/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Flugzeuge der allgemeinen Luftfahrt In den letzten Jahren wurden EU-weit immer mehr Flugpl(cid:228)tze zu sonstiger industrieller Nutzung verkauft oder geschlossen. Die Zahl der Flugpl(cid:228)tze, von denen die allgemeine Luftfahrt abh(cid:228)ngt, sinkt dadurch st(cid:228)ndig. Erkennt die Kommission in ihrem Bem(cid:252)hen um zumutbare Umwelt- und L(cid:228)rmschutznormen an, da(cid:223) die allgemeine Luftfahrt und die f(cid:252)r die Zwecke der allgemeinen Luftfahrt geeigneten Flugpl(cid:228)tze, deren Zahl laufend zur(cid:252)ckgeht, zunehmend in die Enge geraten?


title: Comunicación de la Comisión relativa a la indemnización de determinados productores de leche y productos lácteos a los que se impidió temporalmente ejercer su actividad (productores «SLOM») - Medidas consiguientes a la aplicación del Reglamento (CEE) n° 2187/93 del Consejo

eurovoc_concepts:
agricultural quota
dairy production
farmer
indemnification
non-marketing premium

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 07. 05. 1998 COM(1998) 287 final COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN [elativa a la indemnización de determinados productores de leche y productos lácteos a los que se impidió temporalmente ejercer su actividad (productores "SLOM"); medidas consiguientes a la aplicación del Reglamento (CEE) n° 2187/93 del Consejo COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN relativa a la indemnización de determinados productores de leche y productos lácteos a los que se impidió temporalmente ejercer su actividad (productores "SLOM"); medidas consiguientes a la aplicación del Reglamento (CEE) n° 2187/93 del Consejo 1. El 28 de abril de 1995, la Comisión transmitió al Consejo una Comunicación (COM (95) 150 final) sobre la aplicación del Reglamento (CEE) n° 2187/93 del Consejo ("el Reglamento"), que fue examinada por el Comité Especial de Agricultura en su reunión n° 989 de 6 de junio de 1995. Además de informar sobre la aplicación del Reglamento, la Comunicación proponía que la Comisión tratara de solucionar los casos de determinadas categorías de productores SLOM que no habían podido o conseguido beneficiarse de las disposiciones del Reglamento mediante la aplicación de los mismos parámetros financieros que los del Reglamento. Se trata de las siguientes categorías: los productores que recibieron una cantidad de referencia SLOM como resultado de sus actuaciones judiciales contra las autoridades nacionales después de la fecha límite fijada en el Reglamento; los productores que no respetaron determinados plazos fijados en el Reglamento; los casos de fuerza mayor o los que deban tratarse como tales. 2. Tras la aprobación de esta línea de actuación en la reunión arriba mencionada del Comité Especial de Agricultura, y una vez recabada de los Estados miembros la información necesaria sobre los casos, el 5 de junio de 1996 la Comisión aprobó una Comunicación (SEC (96) 987/2 y 3) que especificaba el procedimiento de indemnización de dichos productores, el cual se dio en llamar la "acción de limpieza". Con arreglo a dicho procedimiento, los Estados miembros afectados ofrecieron indemnizaciones a los productores que entraban dentro de las categorías específicas arriba mencionadas; dichos productores disponían de un plazo para aceptar las indemnizaciones en concepto de saldo total y definitivo de todas las deudas al amparo del Reglamento. Mediante la "acción de limpieza" se resolvieron aproximadamente unos 200 casos SLOM. 1 ES/06/98/12170000. WOO (ES) 3 La Comunicación al Consejo de 1995 definió una nueva categoría de productores cuyas reclamaciones no habían podido ser atendidas al amparo del Reglamento, concretamente la de los productores que cuestionaban la validez jurídica del artículo 8 del Reglamento en lo que respecta a la aplicación a las reclamaciones de los productores de las disposiciones contempladas en el artículo 43 del Estatuto del Tribunal de Justicia en lo que se refiere a la prescripción de toda actuación. En su sentencia de 16 de abril de 1997 correspondiente al caso T-20/94 (Hartmann contra el Consejo y la Comisión), el Tribunal de Primera Instancia interpretó el artículo 43 del Estatuto de una manera que coincidía totalmente con el planteamiento del artículo 8 del Reglamento. Así pues, debe, considerarse que lu legalidad del artículo X del Reglamento ha sido continuada por esta sentencia. Por ello, se podría intentar resolver ahora los casos que se ajusten al tipo "Hartmann". Para la Comisión, son casos de este tipo aquéllos en los que: el solicitante es un productor SLOM I o II, el solicitante ha recibido una oferta de indemnización con arreglo al Reglamento, y además el solicitante rechazó la oferta, y su negativa no se basó en el importe de la indemnización anual fijada por el Reglamento, sino en que, en aplicación del artículo 8 del Reglamento en lo que se refiere a la prescripción, el período por el que se ofrecía la indemnización había quedado reducido. Se calcula que hay unos 55 productores de este grupo cuyo caso está aún pendiente ante el Tribunal de Primera Instancia. Se propone que la resolución directa de estos contenciosos se lleve a cabo siguiendo un procedimiento similar al contemplado en la "acción de limpieza" mencionada en el apartado 2. 4. La resolución propuesta se basaría en los parámetros financieros del Reglamento, pero el tipo de interés se adaptaría para evitar que esta categoría de productores obtuvieran un beneficio financiero por haber recurrido al Tribunal de Primera Instancia. La Comisión considera que la resolución transaccional de estos casos es adecuada porque el único aspecto del Reglamento impugnado era la aplicación de las normas de prescripción y porque, gracias a ella, se reducirá considerablemente el número de reclamaciones SLOM pendientes de resolución. ES/06/98/12170000. WOO (ES) Asimismo, se ha previsto que, dentro de esta nueva "acción de limpieza", se puedan tener también en cuenta otros cuantos casos adicionales de productores que recibieron una cantidad de referencia SLOM después de la fecha límite en virtud de la primera "acción de limpieza", así como algunos casos pendientes asimilables a los de fuerza mayor. La Comisión tiene conocimiento de, aproximadamente, unos diez casos de este tipo. 5. Como consecuencia de la sentencia del Tribunal de Primera Instancia de 9 de diciembre de 1997 en los casos conjuntos T-195/94 y T-202/94 (Quiller y Heusemann). con arreglo a la cual la Comunidad está obligada por principio a indemnizar a los productores SLOM III por los perjuicios sufridos, la Comisión presentará en breve al Consejo una propuesta de Reglamento en la que se recogerán las disposiciones para la resolución de los contenciosos de este grupo de productores. Se puede anticipar que, en su propuesta, la Comisión establecerá un fundamento jurídico general que permita la resolución de las reclamaciones de los productores que no cumplan estrictamente las condiciones de las disposiciones adoptadas, pero cuyas circunstancias cumplan las condiciones relativas a la responsabilidad no contractual de la Comunidad con arreglo a lo dispuesto en las sentencias del Tribunal de Justicia y del Tribunal de Primera Instancia. Así pues, se creará el fundamento jurídico que permita la resolución de las categorías de casos comprendidas en la primera "acción de limpieza" y en la que se contempla actualmente. 6. Por tanto, la Comisión solicita del Consejo que acuse recibo de la presente Comunicación y de sus conclusiones. -3 ES/06/98/12170000. W00 (ES) FICHA DE FINANCIACIÓN LINEA PRESUPUESTARIA: B1-2090 FECHA: 13. 3. 1998 CRÉDITOS: p. m. DENOMINACIÓN: Comunicación de la Comisión al Consejo relativa a la indemnización a determinados productores de leche y de productos lácteos a los que se impidió temporalmente ejercer su actividad (productores "SLOM") - medidas consiguientes a la aplicación del Reglamento (CEE) n° 2187/93 del Consejo. FUNDAMENTO JURÍDICO: artículo 215 del Tratado OBJETIVOS: Notificar los avances en la resolución de las reclamaciones pendientes de los productores SLOM y, concretamente, informar al Consejo de la intención de la Comisión de indemnizar mediante transacciones directas a determinadas nuevas categorías de productores que tienen derecho a dicha indemnización. INCIDENCIA FINANCIERA: Periodo de 12 meses jercicio en curso (1998) Ejercicio siguiente (1999) 5. 0. 5. 1. Gastos a cargo: - del presupuesto de la CE (restituciones/intervenciones) - de los presupuestoo nacionales - de otros sectores naoionales Ingresos - Recursos propios de las CC. EE. (exacciones reguladoras/derechos de aduana) - en el ámbito nacional 5. 0. 1. 5. 1. 1. 5. 2. Previsiones de gastos Previsiones de ingresos Método de cálculo: Casos referidos en el apartado 3 Número de casos: 55 2,4 millones de ecus 2,4 millones de ecus 2000 mill, ecus 2001 mill, ecus 2002 mill, ecus 2003 mill, ecus Media: Importe: 24. 000 ecus 55 X 24. 000 ecus = 1,3 millones de ecus (A) Casos referidos en el apartado 4 Cálculo: COSTE TOTAL: 1,3 millones de ecus + 0,7 millones de ecus: 2 millones de ecus X 1,191 2,4 millones de ecus (IV) 0,7 millones de ecus (A) 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. Se financia con créditos consignados en el capítulo correspondiente del presupuesto en curso de ejecución Se financia mediante transferencia entre capítulos del presupuesto en curso de ejecución Se precisa un presupuesto suplementario Se consignarán créditos en los próximos presupuestos SI NO OBSERVACIONES: -4 ISSN 0257-9545 COM(98) 287 final DOCUMENTOS ES 03 15 10 N° de catálogo : CB-CO-98-306-ES-C ISBN 92-78-35995-5 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1399/98 von José APOLINÁRIO an die Kommission. Energiespezifische Besonderheiten der Gebiete in äußerster Randlage

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
EU programme
Structural Funds
energy policy
energy saving
investment aid
peripheral region
renewable energy

text: C 402/126 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 12. 98 (98/C 402/166) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1399/98 von JosØ ApolinÆrio (PSE) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Energiespezifische Besonderheiten der Gebiete in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage Um den energiespezifischen Besonderheiten der Gebiete in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage Rechnung zu tragen, hat die Europ(cid:228)ische Union als Teil ihrer Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r diese Gebiete das Programm POSEI-ENERGIE geschaffen, das von den entsprechenden Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzepten unabh(cid:228)ngig ist und diese erg(cid:228)nzt. Welche Politik verfolgt die Kommission angesichts der Tatsache, da(cid:223) diese Besonderheiten bestehenbleiben werden, zur Zeit in diesem Bereich, insbesondere mit Blick auf die Azoren? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (24. Juni 1998) Die im Rahmen des Poseima-Programms vorgesehene Energiema(cid:223)nahme ist von der Kommission drei Jahre lang durchgef(cid:252)hrt worden: Dabei wurden an die autonomen Region der Azoren finanzielle Mittel in einer Gesamth(cid:246)he von 15 MEcu f(cid:252)r Projekte zur Energieeinsparung und zur Nutzung erneuerbarer Energien (cid:252)berwiesen. Die letzte Jahresrate wurde 1994 (cid:252)berwiesen. Die Kommission hat keine Verl(cid:228)ngerung der Energiema(cid:223)nahme des Poseima-Programms f(cid:252)r den Zeitraum 1995- 1999 vorgeschlagen. Dagegen hat die Kommission f(cid:252)r den Zeitraum 1995-1999 im Rahmen des gemeinschaft- lichen F(cid:246)rderkonzepts (GFK) f(cid:252)r Portugal und der Initiative REGIS f(cid:252)r die Regionen in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage Programme verabschiedet, die Unterst(cid:252)tzungsma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Investitionen im Energiebereich f(cid:252)r die Azoren vorsehen. In Anbetracht der benachteiligten Lage der Azoren hinsichtlich der Versorgung mit konventioneller Energie, aber auch aufgrund der M(cid:246)glichkeiten, die durch die Energieeinsparung und bestimmte erneuerbare Energiequellen bestehen, sollte der Energiesektor auf den Azoren auch w(cid:228)hrend des neuen Finanzierungszeitraums weiterhin von Finanzhilfen aus den Strukturfonds profitieren. (98/C 402/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1403/98 von Pedro Marset Campos (GUE/NGL) und Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten im Zusammenhang mit dem Verfahren f(cid:252)r die Genehmigung des Sonderprojekts f(cid:252)r den Hafen von Ibiza (Balearen, Spanien) Die f(cid:252)r Stadtplanung zust(cid:228)ndige Inselkommission von Ibiza und Formentera hat den Entwurf eines Sonder- projekts f(cid:252)r den Hafen von Ibiza genehmigt, wobei jedoch in das Dossier f(cid:252)r die Genehmigung des Projekts erst mit erheblicher Versp(cid:228)tung nach Abschlu(cid:223) des Verfahrens der Information der (cid:214)ffentlichkeit eine Umweltver- tr(cid:228)glichkeitsstudie aufgenommen wurde, so da(cid:223) die Entscheidungen der f(cid:252)r die H(cid:228)fen zust(cid:228)ndigen Ministerial- stelle ohne diese Studie, die zwingend vorgeschrieben ist, erfolgten. Die Ergebnisse der Umweltvertr(cid:228)glich- keitspr(cid:252)fung haben Besorgnis in der Bev(cid:246)lkerung ausgel(cid:246)st, da sie eine Reihe von sehr schwerwiegenden Umweltproblemen betreffen, wobei es in erster Linie um die Landschaft und um sozio-kulturelle Auswirkungen, aber auch um Auswirkungen sozialer Natur auf die (cid:252)brigen Gebiete der Insel geht, deren wirtschaftliches R(cid:252)ckgrat die Fremdenverkehrsbranche bildet. Dabei ist erstaunlich, da(cid:223) ein so bedeutendes und angesehenes Gremium wie die Architektenkammer der Balearen, die gegen das Projekt f(cid:252)r den Hafen von Ibiza ist und daf(cid:252)r gewichtige Argumente geltend macht, von der f(cid:252)r Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fungen und Umweltinformationen zust(cid:228)ndigen Ministerialstelle nicht ausdr(cid:252)cklich konsultiert wurde. Das Projekt h(cid:228)tte, wenn es durchgef(cid:252)hrt w(cid:252)rde, schwerwiegende und irreversible Auswirkungen auf das derzeitige Stadtbild von Ibiza und seines Hafengebiets und insbesondere auf die Gebiete (cid:132)Faro de Botafoch(cid:147), (cid:132)Isla Grossa(cid:147) und (cid:132)Isla Valerino(cid:147) sowie angrenzende Gebiete wie (cid:132)Platja des duros(cid:147), die vollst(cid:228)ndig verschwinden w(cid:252)rden, obgleich sie im derzeit g(cid:252)ltigen Stadtentwicklungsplan der Provinz Balearen und im Allgemeinen Stadtentwicklungsplan der Gemeinde von Eivissa ausdr(cid:252)cklich als (cid:132)besonders schutzw(cid:252)rdige Gebiete(cid:147) ausgewiesen sind. Dar(cid:252)ber hinaus h(cid:228)tte das Projekt auch den Abri(cid:223) eines f(cid:252)r den Fremdenverkehr bestimmten Wohnviertels sowie schwerwiegende Eingriffe in das (cid:246)kologische Gleichgewicht zur Folge, von denen sowohl die (cid:214)kosysteme auf dem Land als auch die Meeresumwelt betroffen w(cid:228)ren