title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1606/98 von Daniela RASCHHOFER an die Kommission. Anti-Dumping-Zölle für Stahlproduzenten

eurovoc_concepts:
Asia
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
customs duties
import policy
iron and steel product
manufactured goods
steel

text: C 50/54 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 2. 1999 (1999/C 50/076) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1602/98 von Joaqu(cid:237)n Sis(cid:243) Cruellas (PPE) an die Kommission Betrifft: Professionalit(cid:228)t in Br(cid:228)unungsstudios (25. Mai 1998) Die Organisation der Verbraucher und Benutzer (OCU) hat eine Untersuchung in 68 Br(cid:228)unungsstudios in neun nach dem Zufallsprinzip ausgew(cid:228)hlten spanischen St(cid:228)dten durchgef(cid:252)hrt, die zu alarmierenden Schlu(cid:223)folge- rungen hinsichtlich des (cid:132)(cid:228)u(cid:223)erst geringen Grads an Professionalit(cid:228)t(cid:147) der Gesch(cid:228)ftsf(cid:252)hrer der Br(cid:228)unungsstudios gelangte, in denen UVA-Strahlen verwendet werden, w(cid:228)hrend gleichzeitig gewarnt wird, da(cid:223) Sonnenb(cid:228)der, die ohne Aufsicht genommen werden, einen irreparablen gesundheitlichen Schaden hervorrufen k(cid:246)nnen. Das Personal dieser Studios ist, wie in dieser Studie dargelegt, nicht geschult, informiert schlecht und ber(cid:252)cksichtigt nicht den Hauttyp der Benutzer. Nur in sechs der 68 besichtigten Studios wurde hinsichtlich der Kontraindikationen angemessen beraten, und es wurde als besonders gravierend bezeichnet, da(cid:223) in zehn dieser Studios von der Verwendung einer Brille zum Schutz der Augen vor der Strahlung abgeraten wurde, weil diese (cid:132)Spuren hinterl(cid:228)(cid:223)t(cid:147). Ferner besteht nach Ansicht der OCU die Werbung f(cid:252)r die Solarien aus einer Sammlung (cid:132)ungeschliffener stereotyper Darstellungen(cid:147), (cid:132)tendenzi(cid:246)ser Information(cid:147), (cid:132)irref(cid:252)hrender Werbung(cid:147) und (cid:132)verwegener Praktiken(cid:147). Gibt es irgendeine Ma(cid:223)nahme auf europ(cid:228)ischer Ebene, die den Benutzer vor m(cid:246)glichen mi(cid:223)br(cid:228)uchlichen Anwendungen sch(cid:252)tzt, die in vielen Br(cid:228)unungsstudios seine Gesundheit gef(cid:228)hrden k(cid:246)nnen? Bestehen f(cid:252)r die Anlagen mit UVA-Strahlen und ihre Nutzung zur Br(cid:228)unung europ(cid:228)ische Rechtsvorschriften? Wenn dies nicht zutrifft, h(cid:228)lt die Kommission es f(cid:252)r erforderlich, geeignete Ma(cid:223)nahmen zu treffen? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (28. Juli 1998) Der Kommission sind die Gesundheitsrisiken bei der Verwendung von k(cid:252)nstlicher UV-Strahlung f(cid:252)r kosmeti- sche Zwecke bekannt. Als besondere Ma(cid:223)nahmen werden gem(cid:228)(cid:223) des Beschlusses Nr. 646/96/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 29. M(cid:228)rz 1996 (cid:252)ber einen Aktionsplan zur Krebsbek(cid:228)mpfung innerhalb des Aktionsrahmens im Bereich der (cid:246)ffentlichen Gesundheit (1996 bis 2000) (1), entsprechende Medienkampagnen zur Aufkl(cid:228)rung (cid:252)ber die Gefahren bei (cid:252)berm(cid:228)(cid:223)iger Belastung der Haut durch UV-Strahlung vorgeschlagen. Im Rahmen der Europ(cid:228)ischen Woche gegen Krebs im Jahre 1996 wurden hierzu auf europ(cid:228)ischer Ebene (cid:252)ber 25 Millionen Brosch(cid:252)ren in den Mitgliedstaaten verteilt. Die f(cid:252)r die UV-Bestrahlung verwendeten Lampen unterliegen der Richtlinie 73/23/EWG vom 19. Februar 1973 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten betreffend elektrische Betriebsmittel zur Verwen- dung innerhalb bestimmter Spannungsgrenzen (2). Diese Richtlinie behandelt auch die Bestrahlung mit diesen Ger(cid:228)ten. Sondervorschriften f(cid:252)r diese Ger(cid:228)te sind in der Norm EN 60335-2-27 (Sicherheit von Haushalts- und anderen elektrischen Ger(cid:228)ten › Teil 2: Sondervorschriften f(cid:252)r Ger(cid:228)te im Haushalt und f(cid:252)r (cid:228)hnliche Anwen- dungen zur Hautbehandlung durch UV- und IR-Strahlung) festgelegt. Allerdings betreffen die Rechtsvorschriften der Gemeinschaft nicht speziell die Verwendung dieser Lampen durch Dienstleistungsunternehmen; auch schreiben die Rechtsvorschriften der Gemeinschaft eine Information der Kunden (cid:252)ber die Gesundheitsrisiken in Sonnenstudios nicht zwingend vor. Daher m(cid:252)ssen die Mitgliedstaaten selbst die erforderlichen Ma(cid:223)nahmen zum Schutze der Gesundheit und der Sicherheit der Verbraucher ergreifen. (1) ABl. L 95 vom 16. 4. 1996. (2) ABl. L 77 vom 26. 3. 1973. (1999/C 50/077) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1606/98 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Anti-Dumping-Z(cid:246)lle f(cid:252)r Stahlproduzenten In Anbetracht dessen, da(cid:223) Anti-Dumping-Ma(cid:223)nahmen ein wichtiges protektionistisches Regulierungsinstrument sind, kann eine solche Ma(cid:223)nahme auch zu wirtschaftlichen Problemen bei innergemeinschaftlichen Unternehmen f(cid:252)hren


title: WRITTEN QUESTION No. 1525/98 by Bertel HAARDER to the Council. Staff regulations for officials of the European Communities

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
European official
administrative structures
information centre
regulations for civil servants

formats: html pdf print

text: C 323/134 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 10. 98 Sedan 1988 har de tv(cid:229) grenarna av den budgetansvariga myndigheten med tilla¤mpning av de interinstitutionella avtalen kommit o¤verens om att fo¤r budget(cid:229)ren (som ta¤cks av budgetplanen) acceptera de maximala procentuella o¤kningarna av icke-obligatoriska utgifter som ha¤rro¤r fr(cid:229)n de budgetar som uppra¤ttats inom begra¤nsningen fo¤r taken i budgetplanen. Tidigare har oenighet om genomfo¤randet av besta¤mmelserna om de maximala procentuella o¤kningarna vid flera tillfa¤llen (1980, 1982, 1986 och 1987) hindrat ett normalt budgetfo¤rfarande och att budgeten antogs inom faststa¤llda tidsramar. Vad ga¤ller o¤vriga delar av ledamotens fr(cid:229)ga ankommer det inte p(cid:229) kommissionen att avge ett omdo¤me om hur en medlemsstat (eller n(cid:229)gon av dess institutioner) ta¤nker fo¤ra diskussionen om framlagda fo¤rslag. (1) EGT C 331, 7. 12. 1993. (98/C 323/206) SKRIFTLIG FR¯GA P-1525/98 fr(cid:229)n Bertel Haarder (ELDR) till r(cid:229)det (11 maj 1998) A¤mne: Tja¤nstefo¤reskrifterna fo¤r tja¤nstema¤n ansta¤llda vid Europeiska gemenskaperna Kommer r(cid:229)det, mot bakgrund av den kritiska insta¤llningen till unionen i m(cid:229)nga medlemsstater och den p(cid:229)g(cid:229)ende reformeringen av tja¤nstefo¤reskrifterna fo¤r EU-ansta¤llda, att sto¤dja initiativ fo¤r att a¤ndra tja¤nstefo¤reskrifterna fo¤r EU-ansta¤llda s(cid:229) att EU-tja¤nstema¤n, oavsett befattning, som a¤r placerade p(cid:229) kommissionens och Europaparla- mentets informationskontor i sina egna hemla¤nder ansta¤lls lokalt under den period d(cid:229) de a¤r utsa¤nda? Svar (13(cid:150)14 juli 1998) R(cid:229)det p(cid:229)minner den a¤rade parlamentsledamoten om att enligt artikel 24 i fo¤rdraget om uppra¤ttandet av ett gemensamt r(cid:229)d och en gemensam kommission fo¤r Europeiska gemenskaperna skall tja¤nstefo¤reskrifterna fo¤r tja¤nstema¤nnen vid de Europeiska gemenskaperna antas av r(cid:229)det som beslutar med kvalificerad majoritet p(cid:229) fo¤rslag fr(cid:229)n kommissionen och efter samr(cid:229)d med o¤vriga bero¤rda institutioner. Kommissionen har a¤nnu inte fo¤relagt r(cid:229)det n(cid:229)got fo¤rslag som syftar till att i tja¤nstefo¤reskrifterna info¤ra sa¤rskilda besta¤mmelser fo¤r de tja¤nstema¤n som tja¤nstgo¤r vid kommissionens och Europaparlamentets informationskontor


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1447/98 del José BARROS MOURA a la Comisión. Financiación comunitaria a obras hidrográficas en España

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
hydraulic machinery
hydraulic works

text: 11. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 386/129 La Comisi(cid:243)n remite directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento la lista, por pa(cid:237)ses, de los proyectos de cooperaci(cid:243)n pesquera financiados en `frica occidental, as(cid:237) como la lista de los indicadores econ(cid:243)micos y del sector pesquero del conjunto de los pa(cid:237)ses ACP. (98/C 386/179) PREGUNTA ESCRITA E-1441/98 de JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Euro 1999 El informe de la Comisi(cid:243)n sobre la convergencia y correspondiente recomendaci(cid:243)n con vistas a la transici(cid:243)n a la tercera fase de la Uni(cid:243)n Econ(cid:243)mica y Monetaria, COM(98)1999 final, del 25. 3. 1998, p. 78, indica: «En el transcurso de la segunda fase de la UEM, todos los Estados miembros, con la excepci(cid:243)n de Grecia, han logrado alcanzar y obtener tasas de inflaci(cid:243)n bajas y convergentes. Si bien es cierto que una serie de factores c(cid:237)clicos, tales como la prolongada aton(cid:237)a de la actividad econ(cid:243)mica contribuyeron a atenuar las presiones de costes y precios, algunos cambios estructurales desempeæaron tambiØn un papel clave en los espectaculares resultados de la lucha contra la inflaci(cid:243)n. » ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n especificar cuÆles han sido el resto de los factores c(cid:237)clicos? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de julio de 1998) La cita del Informe sobre la convergencia que reproduce Su Seæor(cid:237)a esta extra(cid:237)da de la secci(cid:243)n de la sostenibilidad de los resultados de inflaci(cid:243)n en la Comunidad (secci(cid:243)n 3. 5, p. 78). En esta secci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n subrayaba que el elevado grado de estabilidad de precios y la sostenibilidad de los resultados de inflaci(cid:243)n se deb(cid:237)an fundamentalmente a factores estructurales. En el Informe sobre la convergencia tambiØn se seæalaban algunos factores c(cid:237)clicos que incidieron en el proceso de deflaci(cid:243)n en la Comunidad durante la fase II de la UEM. Se mencionaba la «aton(cid:237)a de la actividad econ(cid:243)mica», que ejerc(cid:237)a una presi(cid:243)n a la baja sobre la inflaci(cid:243)n mediante distintos canales. Primero, la debilidad de la demanda exacerbaba la competencia entre proveedores. Segundo, el aumento y las elevadas cifras del desempleo como consecuencia del bajo nivel de actividad frenaba el aumento de los salarios, uno de los factores clave que determinan la inflaci(cid:243)n. Aparte de este factor, cabe mencionar otros dos factores c(cid:237)clicos. En primer lugar, el aumento de los precios internacionales de las materias primas fue muy moderado durante la mayor parte de la fase II de la UEM. En segundo lugar, el d(cid:243)lar estuvo en una posici(cid:243)n relativamente dØbil durante el mismo periodo. Estos dos factores contribuyeron a contener el aumento de los precios de importaci(cid:243)n en la mayor(cid:237)a de los Estados miembros (para mÆs informaci(cid:243)n, vØase el Informe sobre la convergencia, p. 77). (98/C 386/180) PREGUNTA ESCRITA E-1447/98 de JosØ Barros Moura (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Financiaci(cid:243)n comunitaria a obras hidrogrÆficas en Espaæa En respuesta a mi pregunta escrita E-0457/98 (1), la Comisaria Sra. Wulf-Mathies seæal(cid:243) que: 1. En lo que respecta al Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER), no existe en Espaæa ningœn proyecto que, por sus dimensiones y carÆcter, pueda asimilarse o compararse al proyecto del Alqueva: De la misma manera, en lo que respecta al Fondo de Cohesi(cid:243)n, no se ha financiado ningœn proyecto de esta envergadura en el mismo Æmbito


title: QUESTION ECRITE no 1431/98 de Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA à la Commission. Coopération européenne pour le développement du secteur de la pêche des pays tiers

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
EU financing
West Africa
fisheries policy
fishery management
fishery research
fishery resources
international cooperation

text: 11. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 386/127 (98/C 386/172) QUESTION (cid:201)CRITE E-1430/98 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: CoopØration europØenne pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays tiers La Commission peut-elle indiquer le pourcentage que la DG VIII a rØservØ, dans le cadre des fonds destinØs (cid:224) la coopØration, pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays tiers au cours des cinq derniŁres annØes? (98/C 386/173) QUESTION (cid:201)CRITE E-1431/98 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: CoopØration europØenne pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays tiers La Commission peut-elle indiquer le pourcentage que la DG VIII a rØservØ, dans le cadre des fonds destinØs (cid:224) la coopØration, pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays d(cid:146)Afrique occidentale, au cours des cinq derniŁres annØes? (98/C 386/174) QUESTION (cid:201)CRITE E-1432/98 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: CoopØration europØenne pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays tiers Sur l(cid:146)ensemble des projets financØs par les fonds de coopØration, destinØs par la DG VIII aux pays d(cid:146)Afrique occidentale, la Commission peut-elle indiquer quel pourcentage elle a rØservØ aux projets concernant le dØveloppement du secteur de la pŒche? (98/C 386/175) QUESTION (cid:201)CRITE E-1433/98 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: CoopØration europØenne pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays tiers La Commission peut-elle indiquer quels sont les projets de coopØration en matiŁre de pŒche qui,au cours des cinq derniŁres annØes, ont ØtØ mis en (cid:156)uvre ou co-financØs par la DG VIII, et selon quel montant, dans les pays suivants: Afrique du Sud, Namibie, Gabon, SØnØgal, GuinØe Øquitoriale, GuinØe-Bissau, C(cid:244)te-d(cid:146)Ivoire, Gambie, Sierra Leone, Mauritanie, Angola, Ghana et Cameroun? (98/C 386/176) QUESTION (cid:201)CRITE E-1434/98 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: CoopØration europØenne pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays tiers La Commission peut-elle indiquer quels ont ØtØ les 15 projets concernant le dØveloppement du secteur de la pŒche qui ont ØtØ menØs (cid:224) bien dans les pays d(cid:146)Afrique occidentale, auxquels la DG VIII a consacrØ un volume important de ressources, en indiquant, dans chaque cas, quel est ce montant?


title: 98/379/EF: Rådets afgørelse af 11. maj 1998 om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Russiske Føderation om handel med tekstilvarer

eurovoc_concepts:
Russia
interim agreement (EU)
textile product
trade agreement (EU)

text: 15. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 169/1 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) RÅDET RÅDETS AFGØRELSE af 11. maj 1998 om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Russiske Føderation om handel med tekstilvarer (98/379/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, særlig artikel 113 sammenholdt med artikel 228, stk. 2, første punktum, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionen har på Fællesskabets vegne forhandlet en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Rus- siske Føderation om handel med tekstilvarer, som parafe- redes den 28. marts 1998; denne aftale bør anvendes midlertidigt fra den 1. maj 1998 i afventning af afslutningen af de nødvendige proce- durer for dens indgåelse og under forudsætning af, at Den Russiske Føderation også anvender den midlerti- digt — Artikel 1 Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Rus- siske Føderation om handel med tekstilvarer anvendes midlertidigt fra den 1. maj 1998 i afventning af dens formelle indgåelse og under forudsætning af, at Den Russiske Føderation også anvender aftalen midlertidigt. Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse. Artikel 2 Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fælles- skabers Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 1998. På Rådets vegne J. BATTLE Formand


title: Verordnung (EG) Nr. 988/98 der Kommission vom 11. Mai 1998 zur zehnten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 913/97 mit Sondermaßnahmen zur Stützung des Schweinemarkts in Spanien

eurovoc_concepts:
Spain
market support
meat processing industry
pigmeat
slaughter premium
swine

text: 12. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 140/3 VERORDNUNG (EG) Nr. 988/98 DER KOMMISSION vom 11. Mai 1998 zur zehnten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 913/97 mit Sondermaßnahmen zur Stützung des Schweinemarkts in Spanien DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — Absatz 4 in dem genannten Gebiet rückwirkend ab 15. April 1998 anzuwenden. gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Schweinefleisch — gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2759/75 des Rates vom 29. Oktober 1975 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Schweinefleisch (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 3290/94 (2), auf Artikel 20, insbesondere in Erwägung nachstehender Gründe: Wegen des Auftretens der klassischen Schweinepest in einigen Erzeugungsgebieten Spaniens wurden mit der Verordnung (EG) Nr. 913/97 der Kommission (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 744/98 (4), Sondermaßnahmen zur Stützung des Schweinemarkts in diesem Mitgliedstaat erlassen. Aufgrund des Weiterbestehens der Veterinär- und Handelsbeschränkungen und deren Ausdehnung auf andere Gebiete, insbesondere in der Provinz Saragossa, sollte, damit die Sondermaßnahmen ab 22. April 1998 weiterhin angewendet werden können, die Zahl der Ferkel zuständigen Behörden abgegeben werden dürfen. erhöht werden, welche an die Aus den genannten anderen Gebieten stammende Ferkel werden in der Regel mit einem Gewicht von mindestens 6 kg vermarktet. Es sollte deshalb das für die in Frage kommenden Ferkel vorgesehene Mindestgewicht verrin- gert werden. (cid:154)berdies ist die für diese Tierkategorie zu gewährende Beihilfe festzusetzen. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Verordnung (EG) Nr. 913/97 wird wie folgt geändert: 1. In Artikel 1 Absatz 4 wird die Gewichtsangabe „10 kg“ ersetzt durch die Gewichtsangabe „6 kg“. 2. In Artikel 4 a) Absatz 4 erster Unterabsatz wird die Gewichtsan- gabe „10 kg“ ersetzt durch die Gewichtsangabe „13 kg“; b) Absatz 4 wird der nachstehende Unterabsatz ange- fügt: „Für Ferkel mit einem Durchschnittsgewicht von mindestens 6 und höchstens 13 kg beläuft sich die in Artikel 1 Absatz 4 genannte Beihilfe, ab land- wirtschaftlichem Betrieb, auf 27 ECU/Stück. “ 3. Anhang I wird durch den Anhang I der vorliegenden Verordnung ersetzt. 4. Anhang II wird durch den Anhang II der vorliegenden Verordnung ersetzt. Infolge der Einschränkungen, denen der freie Warenver- kehr mit Ferkeln in einem Gebiet in der Provinz Sara- gossa seit mehreren Wochen unterliegt, ergibt sich bei den betreffenden Tieren eine erhebliche Gewichtszu- nahme, so daß hinsichtlich des Tierschutzes eine untrag- bare Lage entsteht. Es ist deshalb gerechtfertigt, Artikel 1 Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt ab 22. April 1998. (1) ABl. L 282 vom 1. 11. 1975, S. 1. (2) ABl. L 349 vom 31. 12. 1994, S. 105. (3) ABl. L 131 vom 23. 5. 1997, S. 14. (4) ABl. L 103 vom 3. 4. 1998, S. 5. Artikel 1 Absatz 4 gilt jedoch ab 15. April 1998 in den Schutz- und (cid:154)berwachungszonen gemäß Diputación General de Aragón vom 25. März 1998. L 140/4 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 12. 5. 98 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 11. Mai 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission 12. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 140/5 ANHANG I „ANHANG I Gesamthöchstzahl der Tiere ab 6. Mai 1997: Mastschweine Ferkel Altsauen Mastschweine der Rasse ,iberisches Schwein‘ 630 000 Stück 170 000 Stück 8 000 Stück 6 000 Stück“ ANHANG II „ANHANG II Teil 1 — In der Provinz Lérida die Schutz- und (cid:154)berwachungszonen gemäß den Anhängen I und II der Verord- nung der Generalitat de Catalu ˜na vom 9. März 1998, veröffentlicht im Amtsblatt der Generalitat vom 16. März 1998, S. 3488. — In der Provinz Segovia die Schutz- und (cid:154)berwachungszonen gemäß den Anhängen I und II der Verord- nung der Junta de Castilla y León vom 19. Januar 1998, veröffentlicht im Amtsblatt der Junta vom 20. Januar 1998, S. 619. — In der Provinz Madrid die Schutz- und (cid:154)berwachungszonen gemäß den Anhängen I und II der Verord- nung der Comunidad de Madrid vom 14. Januar 1998, veröffentlicht im Amtsblatt der Comunidad vom 16. Januar 1998, S. 11. — In der Provinz Toledo die Schutz- und (cid:154)berwachungszonen gemäß den Anhängen I und II der Verord- nung der Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha vom 13. Januar 1998, veröffentlicht im Amts- blatt der Junta vom 16. Januar 1998, S. 319. — In der Provinz Saragossa die Schutz- und (cid:154)berwachungszonen gemäß den Anhängen I und II der Verordnung der Diputación General de Aragón vom 25. März 1998, veröffentlicht im Amtsblatt der Comunidad vom 27. März 1998, S. 1411. — In der Provinz Saragossa die Schutz- und (cid:154)berwachungszonen gemäß den Anhängen I und II der Verordnung der Diputación General de Aragón vom 17. April 1998, veröffentlicht im Amtsblatt der Comunidad vom 20. April 1998, S. 1868. Die Veterinärbezirke (Comarcas veterinarias) der Provinzen Segovia, Madrid und Toledo gemäß Anhang I der Entscheidung 97/285/EG der Kommission (1). “ Teil 2 (1) ABl. L 114 vom 1. 5. 1997, S. 47


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1414/98 af Joan COLOM I NAVAL til Kommissionen. Oplysninger om euroen på Internettet

eurovoc_concepts:
European language
access to EU information
computer network
dissemination of EU information
euro
information network
official language
right to information
transmission network

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1528/98 af Niels SINDAL til Kommissionen. Færdselsuheld i EU med lastbiler involveret

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
database
road safety
road traffic
speed control
transport accident
transport statistics

text: C 402/140 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 Kommissionen mener, at denne praksis er udtryk for almindelig fornuft, som Parlamentet błr stłtte. I Parlamentets egen forretningsorden erkendes det, at det er nłdvendigt at udtrykke sig kortfattet. (se blandt andet bilag II, punkt 7 vedrłrende spłrgetiden). I sin egenskab af budgetmyndighed og ansvarlig for offentliggłrelse af svar i EFT (se artikel 42 i Parlamentets forretningsorden) vil Parlamentet forst(cid:229) behovet for at spare p(cid:229) ressourceforbruget. Med hensyn til det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel P-3277/97 har Kommissionen besluttet p(cid:229) ny at fremsende det fuldst(cid:230)ndige svar. (98/C 402/185) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1522/98 af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Stłtte til de jordsk(cid:230)lvsramte regioner Marche og Umbrien I Italien er der ved lov fastlagt finansielle foranstaltninger til stłtte for de katastroferamte omr(cid:229)der i regionerne Marche og Umbrien efter jordsk(cid:230)lvet den 26. september 1997. Ved cirkul(cid:230)re nr. 234425 af 29. 12. 1997 har det italienske industriministerium fastlagt to yderligere s(cid:230)rlige klassificeringer med henblik p(cid:229) indsendelse af ansłgninger om tildeling af stłtte til virksomhederne i henhold til lov nr. 428/1992 med forbehold af en positiv udtalelse fra Europa-Kommissionen. Hvorn(cid:229)r agter Kommissionen at udstede direktiver vedrłrende hj(cid:230)lpeforanstaltningerne til de jordsk(cid:230)lvsramte italienske regioner? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (5. juni 1998) Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at den er ved at undersłge den stłtteordning, der er etableret til fordel for virksomheder i regionerne Marche og Ombrien, og som har hjemmel i (cid:230)ndringsbestemmelserne til lov nr. 488/ 92. Der er tale om lov nr. 364/97, som blev anmeldt den 23. december 1997. Som led i undersłgelsen af denne sag har Kommissionen anmodet om, at den f(cid:229)r meddelt, hvilke betingelser der er knyttet til anmeldelsen af den undersłgte ordning. P(cid:229) indev(cid:230)rende tidspunkt er disse bestemmelser › der er givetvis tale om det cirkul(cid:230)re, som det (cid:230)rede medlem henviser til › endnu ikke blevet fremsendt. Kommissionen afventer derfor de udbedte oplysninger, s(cid:229)ledes at den kan tage stilling til spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt den p(cid:229)g(cid:230)ldende ordning er forenelig med EF-traktatens artikel 92 ff. (98/C 402/186) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1528/98 af Niels Sindal (PSE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: F(cid:230)rdselsuheld i EU med lastbiler involveret Kan Kommissionen redegłre for, hvor mange uheld der (cid:229)rligt finder sted i EU med lastvogne (kłretłjer p(cid:229) 1. mere end 3. 500 kg) impliceret? 2. Hvilke tiltag har de enkelte EU-medlemslande iv(cid:230)rksat for at reducere antallet af trafikuheld med lastvogne impliceret og effekten af disse, herunder effekten af den hollandske lov om overhaling forbudt for lastvogne p(cid:229) visse vejstr(cid:230)kninger?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 988/98 af 11. maj 1998 om tiende ændring af forordning (EF) nr. 913/97 om undtagelsesforanstaltninger til støtte for markedet for svinekød i Spanien

text: 12. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 140/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 988/98 af 11. maj 1998 om tiende ændring af forordning (EF) nr. 913/97 om undtagelsesforanstaltninger til støtte for markedet for svinekød i Spanien KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det Artikel 1 under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (1), ved forordning (EF) nr. 3290/94 (2), særlig artikel 20, og senest ændret I forordning (EF) nr. 913/97 foretages følgende ændringer: 1) I artikel 1, stk. 4, ændres »10 kg« til »6 kg«. ud fra følgende betragtninger: 2) I artikel 4 foretages følgende ændringer: På grund af udbrud af klassisk svinepest i visse produk- tionsområder i Spanien blev der ved Kommissionens forordning (EF) nr. 913/97 (3), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 744/98 (4), fastsat undtagelsesbestemmelser til støtte for markedet for svinekød i denne medlemsstat; på grund af den fortsatte anvendelse af veterinære og handelsmæssige restriktioner og deres anvendelse i nye områder, herunder provinsen Zaragoza, bør antallet af smågrise, der kan leveres til myndighederne, forhøjes, så undtagelsesforanstaltningerne kan videreføres fra den 22. april 1998; smågrisene fra de nye områder afsættes generelt ved en vægt på 6 kg og derover; det er derfor nødvendigt at nedsætte minimumsvægten for de smågrise, der kan ydes støtte for, og at fastsætte støtten for disse dyr; de restriktioner i den frie bevægelighed for dyr, der har været gældende i flere uger i et af områderne i provinsen Zaragoza, medfører en betydelig forøgelse af dyrenes vægt og dermed en utålelig situation med hensyn til deres velfærd; bestemmelserne i artikel 1, stk. 4), vedrørende dette område bør derfor anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 15. april 1998; a) i stk. 4, første afsnit, ændres »10 kg« til »13 kg« b) i stk. 4 indsættes: »For smågrise med en gennemsnitsvægt pr. parti på 6 kg og derover, men under 13 kg, fastsættes den i artikel 1, stk. 4, omhandlede støtte til 27 ECU pr. dyr ab gård. « 3) Bilag I affattes som angivet i bilag I til nærværende forordning. 4) Bilag II affattes som angivet i bilag II til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød — Den anvendes fra den 22. april 1998. (1) EFT L 282 af 1. 11. 1975, s. 1. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (3) EFT L 131 af 23. 5. 1997, s. 14. (4) EFT L 103 af 3. 4. 1998, s. 5. Bestemmelserne i artikel 1, stk. 4), anvendes dog fra den 15. april 1998, for så vidt angår de beskyttelseszoner og overvågningszoner, der er defineret i bekendtgørelse af 25. marts 1998 fra Diputación General de Aragón. L 140/4 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 5. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen 12. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 140/5 BILAG I »BILAG I Samlet maksimalt antal dyr fra den 6. maj 1997: Fedesvin Smågrise Udsættersøer Fedesvin af den iberiske race 630 000 dyr 170 000 dyr 8 000 dyr 6 000 dyr« BILAG II »BILAG II Del 1 — I provinsen Lérida, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendtgø- relse af 9. marts 1998 fra det katalanske Generalitat, offentliggjort i provinsens lovtidende af 16. marts 1998, s. 3488. — I provinsen Segovia, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendtgø- relse af 19. januar 1998 fra Junta de Castilla y León, offentliggjort i provinsens lovtidende af 20. januar 1998, s. 619. — I provinsen Madrid, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendtgø- relse af 14. januar 1998 fra Comunidad de Madrid, offentliggjort i provinsens lovtidende af 16. januar 1998, s. 11. — I provinsen Toledo, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendtgø- relse af 13. januar 1998 fra Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha, offentliggjort i provinsens lovtidende af 16. januar 1998, s. 319. — I provinsen Zaragoza, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendt- gørelse af 25. marts 1998 fra Diputación General de Aragón, offentliggjort i provinsens lovtidende af 27. marts 1998, s. 1411. — I provinsen Zaragoza, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendt- gørelse af 17. april 1998 fra Diputación General de Aragón, offentliggjort i provinsens lovtidende af 20. april 1998, s. 1868. De veterinærdistrikter (comarcas) i provinserne Segovia, Madrid og Toledo, der er omhandlet i bilag I til Kommissionens beslutning 97/285/EF (1). « Del 2 (1) EFT L 114 af 1. 5. 1997, s. 47


title: WRITTEN QUESTION No. 1416/98 by Riitta MYLLER to the Commission. Equal treatment of citizens of the European Union as employees of businesses within the EU

eurovoc_concepts:
Berlin
European company
equal treatment
group of companies
parent company
share
subsidiary
worker participation

text: 22. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 402/129 The intention is to produce BREFs covering all IPPC sectors by the year 2002. The first BREFs are expected to appear early in 1999. (98/C 402/170) WRITTEN QUESTION E-1416/98 by Riitta Myller (PSE) to the Commission (11 May 1998) Subject: Equal treatment of citizens of the European Union as employees of businesses within the EU Schering A. G. , which operates in Berlin, Germany, has invited its employees to subscribe to a share issue. The offer was open to employees of the parent company and of its German subsidiaries, but not to employees of subsidiaries working in other EU Member States. How will the Commission ensure that groups of enterprises › both parent companies and subsidiaries › in the various EU Member States treat all citizens of the Union equally with regard to employee share issues? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (19 June 1998) The Commission has already for a number of years worked on the general issue of financial participation of employees. In 1991 the Commission published a study on the (cid:145)Promotion of employee participation in profits and enterprise results(cid:146) known as the Pepper I report. On the basis of this report Council Recommendation 92/443/EEC (1) on the subject was adopted in 1992. The Commission undertook to present a report to the Parliament, the Council and the Economic and social committee on the application of the recommendation on the basis of information supplied by the Member States. This report, known as the Pepper II report, was adopted by the Commission in January 1997 (2). In the recently adopted social action programme 1998-2000 (3), the Commission has undertaken to launch an initiative to encourage greater employee financial participation in companies by highlighting good practice and identifying obstacles, building on the 1992 Recommendation. Identifying obstacles that multinational companies face when introducing financial participation schemes in general and employee share ownership schemes in particular will be one of the essential aims of this initiative. (1) OJ L 245, 26. 8. 1992. (2) COM(96) 697 final. (3) COM(98) 256 final. (98/C 402/171) WRITTEN QUESTION E-1417/98 by Gianni Tamino (V) to the Commission (11 May 1998) Subject: Incompatibility with Community legislation of law No 30/97 and the hunting season calendar of the Emilia-Romagna region. The Emilia-Romagna (Italy) regional authority approved the new hunting season calendar on 31 March of this year in connection with regional law No 30/97 which stipulates, among other things, that during the season running from 20 September 1998 to 31 January 1999 it will be possible to hunt protected species such as sparrows (up to 31 December) and starlings


title: WRITTEN QUESTION No. 1529/98 by Elly PLOOIJ-VAN GORSEL to the Commission. Problems encountered by Dutch building firms operating in Germany

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Germany
Netherlands
building industry
labour mobility
services company
transnational corporation

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 50/45 (1999/C 50/062) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1526/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Sopimus Euroopan unionin tullialan avusta Albanialle (11. toukokuuta 1998) Komissaari Mario Monti vieraili 12. maaliskuuta Albaniassa ja allekirjoitti sopimuksen Euroopan unionin tullialan avusta Albanialle. T(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen perusteella Euroopan unioni rahoittaa 225 000 eculla Italian tulli- ja veropoliisia Guardia di Finanzaa, jotta t(cid:228)m(cid:228) asettaa kaksi partioalustaan k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi tarkoituksena tarkastaa kauppa-aluksia yhdess(cid:228) albanialaisten tulliviranomaisten kanssa ja est(cid:228)(cid:228) salakuljetuksen harjoittaminen. Eik(cid:246) komissio tied(cid:228), ett(cid:228) Kreikalle kuuluva Korfun saari on joutunut albanialaisen mafian hy(cid:246)kk(cid:228)ysten kohteeksi ja ett(cid:228) Kreikan ja Albanian v(cid:228)lisen rajan ylitse kuljetetaan suuria m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) huumeita? Miksi vastaavaa rahoitusta ei ole j(cid:228)rjestetty kreikkalaisten satama-, tulli- ja poliisiviranomaisten tukemiseen? Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (2. hein(cid:228)kuuta 1998) Vastauksena Albanian esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n pyynt(cid:246)(cid:246)n puuttua suuriin salakuljetusongelmiin komissio on tehnyt lyhytai- kaisen sitoumuksen rahoittaa osittain Italian vero- ja tullipoliisin (Guardia di Finanza) albanialaisille virka- veljilleen antamaa apua, joka perustuu Albanian ja Italian v(cid:228)liseen tullialaa ja rannikkovalvontaa koskevaan sopimukseen. T(cid:228)m(cid:228) toiminta tapahtuu yhteis(cid:246)n Albanialle antaman avun puitteissa ja perustuu komission ja Albanian allekirjoittamaan tulliapua koskevaan aiesopimukseen. Komissio on tietoinen Albanian alueella tapahtuvasta laajasta salakuljetuksesta. Se ei kuitenkaan ole tutkinut samanlaisen avun antamista Kreikan viranomaisille, koska n(cid:228)m(cid:228) eiv(cid:228)t ole sit(cid:228) erityisesti pyyt(cid:228)neet. Komissio on kuitenkin ollut rahoittamassa erilaisia toimenpiteit(cid:228) ja toiminut l(cid:228)heisess(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) Kreikan viranomaisten kanssa tavaroiden saapumista edelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tietojen vaihtoa koskevan j(cid:228)rjestelm(cid:228)n yhteydess(cid:228) auttaakseen torjumaan Albaniaan saapuviin tavarantoimituksiin liittyv(cid:228)t petokset. (1999/C 50/063) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1529/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Alankomaalaisten rakennusyhti(cid:246)iden ongelmat Saksassa sijaitsevilla rakennusty(cid:246)mailla Saksan l(cid:228)hetettyj(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) koskevan lain (Arbeitnehmer-Entsendegesetz eli AEg) mukaan niiden alanko- maalaisten yritt(cid:228)jien, jotka k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t alankomaalaisia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) Saksassa sijaitsevilla rakennusty(cid:246)mailla, on pidett(cid:228)v(cid:228) saatavilla ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden palkka-asiakirjat n(cid:228)ill(cid:228) rakennusty(cid:246)mailla. Lis(cid:228)ksi ty(cid:246)nantajat ovat olleet 1. tammikuuta 1998 l(cid:228)htien velvoitettuja olemaan Saksan valvontaviranomaisten tavoitettavissa joko (posti)- osoitteen tai valtuutetun henkil(cid:246)n kautta. Laiminly(cid:246)nti saattaa johtaa suuriin, jopa 500 000 Saksan markan suuruisiin sakkoihin. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) alankomaalaiset yritykset, jotka toimivat Saksassa tai haluaisivat toimia 1. siell(cid:228), ovat AEg:n muutoksen j(cid:228)lkeen joutuneet vastatusten raskaiden hallinnollisten velvoitteiden kanssa, jotka vaikeuttavat kovasti ty(cid:246)skentely(cid:228) Saksassa? Voisiko komissio tutkia, ovatko AEg:n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset yhteensopivia yhteis(cid:246)oikeuden ja erityisesti ty(cid:246)nteki- 2. j(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen vapaata tarjontaa koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten kanssa? Jos AEg:n todetaan sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n sis(cid:228)markkinoiden toimintaa haittaavia luvattomia protektionistisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- 3. si(cid:228), mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) niiden poistamiseksi?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1523/98 του Eva KJER HANSEN προς την Επ τροπή. Ρυθμίσεις σχετικά με την κατάθεση εγγυήσεων για γεωργικά προiόντα

eurovoc_concepts:
agricultural product
common agricultural policy
guarantee


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1415/98 dell'on. Riitta MYLLER alla Commissione. Diritto dei cittadini dell'Unione europea di partecipare alle elezioni comunali nello Stato membro di residenza

eurovoc_concepts:
EU national
European citizenship
France
civil rights
local election
residence
right to vote

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/157 Tra i meccanismi messi in atto per garantire un seguito adeguato a tali misure, vi sara‘ il controllo periodico dell(cid:146)applicazione dei partenariati d(cid:146)adesione nei (sotto)comitati pertinenti che operano nel quadro degli accordi europei. La Commissione riferira‘ periodicamente in merito ai progressi realizzati da ciascun paese aspirante nell(cid:146)attuazione del partenariato d(cid:146)adesione, ivi inclusi i temi sociali e politici dianzi citati. Inoltre, il comitato di gestione del programma Phare garantira‘ la compatibilita‘ delle decisioni di finanziamento con i partenariati d(cid:146)adesione. (98/C 310/218) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1125/98 di Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) alla Commissione (8 aprile 1998) Oggetto: Tasse scolastiche riscosse dagli studenti di scambio del programma Erasmus La libera circolazione degli studenti negli Stati membri, basata sulla reciprocita‘ e senza dover pagare tasse scolastiche specifiche, e‘ l(cid:146)idea di base del programma Erasmus, finanziato dall(cid:146)Unione europea. E‘ tuttavia giunta notizia di casi, ad esempio in Gran Bretagna, in cui studenti di scambio finlandesi hanno dovuto pagare tasse scolastiche, o importi analoghi, in base a scusanti diverse. Alla luce di quanto sopra, e‘ possibile sapere quali azioni intende la Commissione adottare per chiarire quali siano le dimensioni di tale infrazione ai principi dei programmi di scambio e quali azioni intende adottare per assicurare che in futuro tutti gli istituti che partecipano ai programmi di scambio agiscano in conformita‘ di norme comuni? Risposta della sig. ra Cresson a nome della Commissione (20 maggio 1998) Una delle condizioni fondamentali per partecipare alle attivita‘ di mobilita‘ degli studenti incluse nel capitolo Erasmus del programma Socrates consiste nel fatto che essi sono esonerati dal pagamento delle tasse scolastiche imposte dall(cid:146)istituto universitario che li ospita per il periodo di studio all(cid:146)estero. L(cid:146)universita‘ a cui e‘ iscritto lo studente nel suo paese d(cid:146)origine puo‘ pretendere, invece, il pagamento delle tasse d(cid:146)iscrizione per tale periodo. «Le tasse universitarie» comprendono le spese scolastiche e di immatricolazione, i diritti d(cid:146)esame, le spese di laboratorio e biblioteca. Alle universita‘ e‘ consentito, tuttavia, esigere dagli studenti che partecipano al programma Erasmus, contributi minimi, di importo equivalente a quelli versati dagli studenti locali, per i costi di assicurazione, di affiliazione ad associazioni studentesche e per l(cid:146)impiego di materiale vario come fotocopiatrici e prodotti di laboratorio. La Commissione esamina tutti i casi che le vengono segnalati in cui studenti del programma Erasmus denunciano il preteso pagamento da parte loro delle tasse scolastiche ad opera dell(cid:146)istituto universitario d(cid:146)accoglienza, verificando le circostanze di ciascun caso, di concerto con l(cid:146)ufficio nazionale competente per la gestione dei programmi Socrates ed Esasmus, al fine di accertare eventuali violazioni delle norme previste. La Commissione esaminera‘ pertanto la questione in oggetto sulla base di dati concreti che l(cid:146)Onorevole Parlamentare vorra‘ fornire sul caso degli studenti di scambio finlandesi a cui istituti britannici hanno chiesto di pagare le tasse scolastiche. (98/C 310/219) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1415/98 di Riitta Myller (PSE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Diritto dei cittadini dell(cid:146)Unione europea di partecipare alle elezioni comunali nello Stato membro di residenza I cittadini dell(cid:146)Unione dovrebbero avere pari possibilita‘ di esercitare i loro diritti di cittadini, fra cui il diritto di voto alle elezioni comunali nello Stato membro in cui risiedono ma di cui non sono cittadini, alle stesse condizioni dei cittadini di detto Stato. In linea di principio, tale diritto costituisce una conquista importante per il rafforzamento dell(cid:146)Europa dei cittadini, eppure negli Stati membri sono emerse carenze quanto alla sua attuazione pratica


title: Accord sous forme d'échange de lettres relatif à la modification de l'accord de coopération en matière de pêches maritimes entre la Communauté européenne et la République islamique de Mauritanie, paraphé à Bruxelles le 20 juin 1996

eurovoc_concepts:
Mauritania
cooperation agreement (EU)
fishing agreement
fishing regulations
sea fishing

formats: html pdfa1b print


title: QUESTION ECRITE no 1436/98 de Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA à la Commission. Coopération européenne pour le développement du secteur de la pêche des pays tiers

text: C 386/128 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 11. 12. 98 (98/C 386/177) QUESTION (cid:201)CRITE E-1435/98 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: CoopØration europØenne pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays tiers La Commission peut-elle indiquer si pour l(cid:146)un ou l(cid:146)autre pays d(cid:146)Afrique occidentale, la prioritØ a ØtØ accordØe au dØveloppement du secteur de la pŒche? Dans l(cid:146)affirmative, quels sont les pays, les projets et le volume d(cid:146)aide concernØs? (98/C 386/178) QUESTION (cid:201)CRITE E-1436/98 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: CoopØration europØenne pour le dØveloppement du secteur de la pŒche des pays tiers La Commission peut-elle indiquer quels projets de coopØration ont ØtØ menØs (cid:224) bien, dans quels pays d(cid:146)Afrique occidentale et pour quel volume d(cid:146)aide en ce qui concerne: 1. 2. 3. 4. 5. le dØveloppement de la pŒche artisanale l(cid:146)Øvaluation des ressources le financement des campagnes de recherche la lutte contre les activitØs illØgales de pŒche la formation des pŒcheurs? RØponse commune aux questions Øcrites E-1430/98, E-1431/98, E-1432/98, E-1433/98, E-1434/98, E-1435/98 et E-1436/98 donnØe par M. Pinheiro au nom de la Commission (24 juin 1998) La Commission souhaite attirer l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que la conception de la coopØration, notamment en matiŁre d(cid:146)appui au secteur de la pŒche, a considØrablement ØvoluØ. L(cid:146)approche de «l(cid:146)(cid:201)tat moteur du dØveloppement» a laissØ la place (cid:224) une autre dynamique, dans laquelle le r(cid:244)le de l(cid:146)(cid:201)tat est d(cid:146)assurer un cadre rØglementaire et des conditions de base pour les autres acteurs, privØs et Ømanations de la sociØtØ civile, afin que ceux-ci puissent pleinement jouer leur r(cid:244)le. La reconnaissance de l(cid:146)interdØpendance des diffØrents secteurs Øconomiques et les Øvolutions commerciales ont rØcemment amenØ les pays d(cid:146)Afrique, des Caraibes et du Pacifique (ACP) et les instances communautaires (cid:224) porter une considØration attentive au dØveloppement de la capacitØ analytique et (cid:224) l(cid:146)encouragement d(cid:146)un partenariat entre institutions et acteurs europØens et ACP. Ceci se reflŁte par exemple dans les rØsolutions de l(cid:146)assemblØe paritaire entre les pays ACP et la CommunautØ sur l(cid:146)avenir de la coopØration en matiŁre de pŒche et l(cid:146)initiative de recherche halieutique entre les pays ACP et la CommunautØ qui en dØcoule. Le souci de cohØrence se traduit par une approche par thŁmes prioritaires, (cid:224) laquelle contribuent les diffØrents instruments indØpendamment du dispositif de gestion, la promotion du partenariat entre public et privØ assurant une complØmentaritØ. S(cid:146)ils ne sont pas exclusivement exprimØs dans les «chiffres d(cid:146)affaires» de la coopØration, ces principes le sont dans l(cid:146)Øvolution des thŁmes abordØs au fil des annØes. Pour nØanmoins donner une indication des montants allouØs (cid:224) des projets dans le secteur de la pŒche au titre des diffØrents Fonds europØen du dØveloppement (FED), ceux-ci s(cid:146)ØlŁvent (cid:224): › 185 millions d(cid:146)Øcus pour les projets FED terminØs, › 127 millions d(cid:146)Øcus pour les projets en cours et › 39 millions d(cid:146)Øcus pour ceux des projets en prØparation pour lesquels existent dØj(cid:224) des estimations de montants


title: Συμφωνία συνεργασίας στον τομέα της θαλάσσιας αλιείας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ισλαμικής Δημοκρατίας της Μαυριτανίας

eurovoc_concepts:
Mauritania
agreement (EU)
cooperation agreement (EU)
fishing agreement
sea fishing


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1617/98 dell'on. Edith MÜLLER alla Commissione. Agricoltura ecologica nelle Asturie

eurovoc_concepts:
Principality of Asturias
agricultural product
application of EU law
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
labelling
organic farming
preparation for market


title: WRITTEN QUESTION No. 1424/98 by Frode KRISTOFFERSEN to the Commission. Implementation of the PHARE programme

eurovoc_concepts:
EU programme
administrative transparency
competition
contract
dissemination of EU information
invitation to tender
project evaluation
services contract
supplies contract
works contract

text: C 96/6 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 4. 1999 I enlighet med subsidiaritetsprincipen och f(cid:246)r att undvika en alltf(cid:246)r strikt till(cid:228)mpning har det i SPD f(cid:246)r m(cid:229)l 5b inte fastst(cid:228)llts n(cid:229)gra regler f(cid:246)r beviljande av bidrag p(cid:229) en l(cid:228)gre niv(cid:229) (cid:228)n sj(cid:228)lva (cid:229)tg(cid:228)rdsniv(cid:229)n, som ju utg(cid:246)r programmets grundelement. Den myndighet som ansvarar f(cid:246)r genomf(cid:246)randet (cid:228)r, i f(cid:246)rekommande fall, ensam beh(cid:246)rig n(cid:228)r det g(cid:228)ller en s(cid:229)dan allokering. (1999/C 96/008) SKRIFTLIG FR¯GA E-1424/98 fr(cid:229)n Frode Kristoffersen (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) Ang(cid:229)ende: Genomf(cid:246)rande av Phare-programmet Anser kommissionen att det nuvarande Phare-programmet uppfyller sitt (cid:228)ndam(cid:229)l, bland annat mot bakgrund av kritiken att Phare i sin nuvarande utformning inte f(cid:246)rfogar (cid:246)ver tillr(cid:228)ckligt med teknisk expertis? En s(cid:229)dan brist ger enligt kritiken m(cid:246)jlighet att favorisera vissa f(cid:246)retag, eftersom konkurrerande f(cid:246)retag inte i tillr(cid:228)ckligt h(cid:246)g grad har m(cid:246)jlighet att diskutera sina egna produkters funktion och egenskaper p(cid:229) relevant teknisk niv(cid:229) med dem som beg(cid:228)r anbud. Kan kommissionen samtidigt uppge om det omst(cid:228)ndliga f(cid:246)rfarandet vad g(cid:228)ller att uppfylla de avtal som ing(cid:229)tts fungerar tillfredsst(cid:228)llande och (cid:228)ven punktligt? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 juni 1998) Kommissionen f(cid:246)rfogar (cid:246)ver tillr(cid:228)ckligt med teknisk sakkunskap b(cid:229)de genom interna och externa experter. De senare kallas in n(cid:228)r s(cid:229) beh(cid:246)vs. Anbudsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)rb(cid:228)ttrades 1997. Dessutom inf(cid:246)rde kommissionen standardiserade anbudsf(cid:246)rfaranden och kontraktsunderlag f(cid:246)r Phare samma (cid:229)r. Detta ger st(cid:246)rre stringens p(cid:229) m(cid:229)nga omr(cid:229)den, d(cid:228)ribland f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r anbudsutv(cid:228)rdering, sammans(cid:228)ttningen av kommittØer f(cid:246)r anbudsu- tv(cid:228)rdering, feedback till anbudsgivarna och str(cid:228)ngare regler f(cid:246)r att undvika intressekonflikter. N(cid:228)r Phare-program genomf(cid:246)rs f(cid:246)ljer kommissionen best(cid:228)mmelserna i budgetf(cid:246)rordningen (1), d(cid:228)ribland de om (cid:246)ppet anbudsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r bygg- och anl(cid:228)ggningskontrakt. Betr(cid:228)ffande kontrakt g(cid:228)llande tj(cid:228)nster f(cid:246)ljs best(cid:228)mmelserna i budgetf(cid:246)rordningens artikel 118 ((cid:228)ndrad i oktober 1995) (2) s(cid:229) att alla potentiella service- leverant(cid:246)rer kan konkurrera p(cid:229) lika villkor. S(cid:229) snart ett program har godk(cid:228)nts offentligg(cid:246)rs en sammanfattning av dess inneh(cid:229)ll och uppdelning av budgetutgifterna i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta f(cid:246)ljs av en mer detaljerad beskrivning av de enskilda serviceprojekten som offentligg(cid:246)rs via Internet n(cid:228)r anbudsf(cid:246)rfa- randet inleds. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt bidrar man till att ge alla f(cid:246)retag lika tillg(cid:229)ng till relevant information. Potentiella intresse f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra projekt. F(cid:246)retag som uppfyller serviceleverant(cid:246)rer uppmanas att anm(cid:228)la sitt minimikraven i en f(cid:246)rsta kvalificeringsomg(cid:229)ng kan d(cid:228)refter f(cid:246)ras upp p(cid:229) listan (cid:246)ver dem som (cid:228)r kvar i slutomg(cid:229)ngen. M(cid:229)let (cid:228)r alltid att kontrakten skall ing(cid:229)s snabbt men kommissionen m(cid:229)ste (cid:228)ven se till att konkurrensen (cid:228)r r(cid:228)ttvis och den varken kan eller vill g(cid:246)ra avkall p(cid:229) insynskraven. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att tillr(cid:228)ckligt med tid avs(cid:228)tts s(cid:229) att kontraktering och anbudsf(cid:246)rfaranden uppfyller kraven p(cid:229) r(cid:228)ttvisa och insyn. (1) EGT L 356, 31. 12. 1977. (2) EGT L 240, 7. 10. 1995. (1999/C 96/009) SKRIFTLIG FR¯GA P-1530/98 fr(cid:229)n Ilona Graenitz (PSE) till kommissionen (8 maj 1998) Ang(cid:229)ende: Eurotecken p(cid:229) tangentbord f(cid:246)r datorer P(cid:229) grund av inf(cid:246)randet av euron blir det (cid:228)ven n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att inf(cid:246)ra ett eurotecken p(cid:229) datorernas tangentbord. 1. ˜r det m(cid:246)jligt att erh(cid:229)lla detta eurotecken utan kostnad genom EU?


title: Accordo in forma di scambio di lettere relativo all'applicazione provvisoria del complemento del protocollo che fissa le possibilità di pesca e il contributo finanziario previsti nell'accordo tra la Comunità europea e la Repubblica islamica di Mauritania sulla pesca al largo della Mauritania per il periodo dal 15 novembre 1995 al 31 luglio 1996

eurovoc_concepts:
Mauritania
Spain
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1429/98 do Deputado Daniela RASCHHOFER à Comissão. Intercepção de dados na Internet

eurovoc_concepts:
European Union
GATT
United States
data protection
information network
secret service
telecommunications
telephone

text: 22. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 50/35 No que diz respeito ao estudo hidrogeol(cid:243)gico, este foi solicitado pela Comissªo aquando da decisªo de financiamento do projecto de Evinos (no 3438/3 de Dezembro de 1993). Este estudo foi realizado por um gabinete de estudos independente e, ap(cid:243)s a sua aprova(cid:231)ªo pelos MinistØrios do Ambiente e das Obras Pœblicas, foi enviado (cid:224) Comissªo em Outubro de 1996. (1999/C 50/050) PERGUNTA ESCRITA E-1420/98 apresentada por JosØ Barros Moura (PSE) (cid:224) Comissªo (11 de Maio de 1998) Objecto: Guia dos financiamentos comunitÆrios › 1997 Pode a Comissªo explicar e justificar plausivelmente que o Guia, de tªo œtil voca(cid:231)ªo, nªo contenha uma œnica linha sobre os direitos do Homem e, nomeadamente, sobre a Iniciativa Europeia para a Democracia e a Defesa dos Direitos do Homem, apesar de consagrar toda a quarta parte ao tema A Europa e o Mundo? E nem sequer uma simples referŒncia ou remissªo para outra publica(cid:231)ªo? Resposta dada por Jacques Santer em nome da Comissªo (22 de Junho de 1998) A Comissªo agradece ao Senhor Deputado o interesse que demonstra pela publica(cid:231)ªo «Ajudas e emprØstimos» da Comunidade. O Guia explica o acesso aos financiamentos comunitÆrios a t(cid:237)tulo das diferentes pol(cid:237)ticas. Os direitos do Homem, assim como muitas outras pol(cid:237)ticas, nªo sªo abordados num cap(cid:237)tulo separado. Todavia, sªo citados sempre que constituem um critØrio de elegibilidade (pp. 148, 149, 153, 168 e 169). A Comissªo concorda com a opiniªo expressa pelo Senhor Deputado no sentido de melhorar a visibilidade desta pol(cid:237)tica jÆ na pr(cid:243)xima actualiza(cid:231)ªo do Guia. No entanto, a Comissªo informa o Senhor Deputado que a «Colect(cid:226)nea comentada dos recursos comunitÆrios dispon(cid:237)veis para financiar ac(cid:231)ıes de organiza(cid:231)ıes nªo governamentais (ONG) e outros organismos governa- mentais e/ou descentralizados da sociedade civil no dom(cid:237)nio da coopera(cid:231)ªo para o desenvolvimento e da ajuda humanitÆria» contØm uma parte bem identificada sobre as possibilidades de concessªo de financiamentos comunitÆrios no dom(cid:237)nio da protec(cid:231)ªo dos direitos do Homem e da democratiza(cid:231)ªo. (1999/C 50/051) PERGUNTA ESCRITA E-1429/98 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) Comissªo (11 de Maio de 1998) Objecto: Intercep(cid:231)ªo de dados na Internet Segundo a Comissªo dos Assuntos Jur(cid:237)dicos e dos Direitos dos Cidadªos do Parlamento Europeu, os servi(cid:231)os secretos norte-americanos na Europa interceptam, sistematicamente, todos os «e-mails», telefonemas e faxes. De acordo com o relat(cid:243)rio da referida comissªo, as informa(cid:231)ıes objecto de espionagem sªo transmitidas, via satØlite, para a central dos servi(cid:231)os secretos em Fort Meade, Maryland. Numa reportagem do canal televisivo alemªo ARD, afirma-se que tambØm as redes de telecomunica(cid:231)ıes da Uniªo Europeia sªo constantemente interceptadas pela AgŒncia de Seguran(cid:231)a Nacional norte-americana (ASN). TerÆ a Comissªo conhecimento de que a ASN penetrou na rede de dados da UE e que, assim, obteve 1. informa(cid:231)ıes confidenciais relativas (cid:224)s negocia(cid:231)ıes do GATT? Em caso de resposta afirmativa, que diligŒncias de carÆcter tØcnico foram tomadas para impedir o acesso a 2. dados confidenciais? TerÆ a Comissªo conhecimento de outras redes de dados a que os servi(cid:231)os secretos norte-americanos 3. tenham tido acesso, e, em caso de resposta afirmativa, de que redes se trata? 4. EstarÆ a Comissªo informada sobre a eventualidade de o Parlamento Europeu ter sido, directa ou indirectamente, igualmente afectado por anÆlogas actividades de escuta por parte dos servi(cid:231)os secretos norte- -americanos?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1420/98 del José BARROS MOURA a la Comisión. Guía de financiación comunitaria

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
EU publication
democracy
development aid
eligibility criteria
human rights
humanitarian aid
non-governmental organisation
terms for aid

text: 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 50/35 En su decisi(cid:243)n de financiaci(cid:243)n del proyecto Eveno (no 3438/3 de diciembre de 1993), la Comisi(cid:243)n solicit(cid:243) la realizaci(cid:243)n de un estudio hidrogeol(cid:243)gico. El estudio fue realizado por una oficina de estudios independiente y, una vez aprobado por los Ministerios de Medio Ambiente y Obras Pœblicas, fue presentado a la Comisi(cid:243)n en octubre de 1996. (1999/C 50/050) PREGUNTA ESCRITA E-1420/98 de JosØ Barros Moura (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Gu(cid:237)a de financiaci(cid:243)n comunitaria ¿Puede la Comisi(cid:243)n explicar y justificar razonablemente que la Gu(cid:237)a con tan œtil prop(cid:243)sito no contenga una sola l(cid:237)nea sobre los derechos humanos y, especialmente, sobre la Iniciativa europea de Democracia y Defensa de los Derechos Humanos, a pesar de que dedique una cuarta parte al tema Europa y el Mundo, y que no incluya ninguna referencia o remisi(cid:243)n a otra publicaci(cid:243)n? Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n agradece a Su Seæor(cid:237)a su interØs por la publicaci(cid:243)n «Ayudas y prØstamos» de la Comunidad. La Gu(cid:237)a explica el acceso a las financiaciones comunitarias de conformidad con las distintas pol(cid:237)ticas. Los derechos humanos, como tantas otras pol(cid:237)ticas, no se recogen en un cap(cid:237)tulo aparte. No obstante se citan cada vez que constituyen un criterio de subvencionalidad (pp. 148, 149, 153, 168, 169). La Comisi(cid:243)n comparte la opini(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a en el sentido de destacar mejor esta cuesti(cid:243)n en la pr(cid:243)xima actualizaci(cid:243)n de la Gu(cid:237)a. La Comisi(cid:243)n informa, sin embargo, a Su Seæor(cid:237)a que la «Recopilaci(cid:243)n comentada de los recursos comunitarios disponibles para financiar acciones de organizaciones no gubernamentales (ONG) y otros organismos guberna- mentales o descentralizados de la sociedad civil en el Æmbito de la cooperaci(cid:243)n al desarrollo y la ayuda humanitaria» recoge una parte dedicada expresamente a las posibilidades de concesi(cid:243)n de crØditos comunitarios en el Æmbito de la protecci(cid:243)n de los derechos humanos y la democratizaci(cid:243)n. (1999/C 50/051) PREGUNTA ESCRITA E-1429/98 de Daniela Raschhofer (NI) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Espionaje en Internet Como se desprende de la informaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de Libertades Pœblicas del Parlamento Europeo, el servicio secreto estadounidense intercepta habitualmente en Europa todos los mensajes por E-mail, las llamadas telef(cid:243)nicas y los faxes. Segœn el informe de la comisi(cid:243)n, la informaci(cid:243)n as(cid:237) obtenida se transmite por satØlite a Fort Meade, en Maryland (es decir, a la central de los servicios secretos). Segœn un informe de la cadena alemana de televisi(cid:243)n ARD, los servicios secretos de los Estados Unidos (NSA) tambiØn esp(cid:237)an continuamente las redes de telecomunicaciones de la Uni(cid:243)n Europea. ¿Sabe la Comisi(cid:243)n si la NSA se ha introducido en la red de datos de la UE y de esa forma ha conseguido 1. informaci(cid:243)n confidencial relativa a las negociaciones del GATT? Si la respuesta es afirmativa, ¿quØ medidas tØcnicas se han tomado y quØ acciones se han emprendido para 2. evitar que se intercepten datos confidenciales? ¿EstÆ informada la Comisi(cid:243)n de si los servicios secretos de los EE. UU. se han introducido en otros tipos de 3. datos o de redes de datos? ¿EstÆ informada la Comisi(cid:243)n de si estas escuchas del servicio secreto norteamericano afectan directa o 4. indirectamente al Parlamento Europeo?


title: WRITTEN QUESTION No. 1447/98 by José BARROS MOURA to the Commission. Community funding of hydraulic projects in Spain

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
hydraulic machinery
hydraulic works

text: 11. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 386/129 The Commission is sending the Honourable Member and Parliament(cid:146)s General Secretariat a list of all fisheries cooperation projects financed in West Africa, broken down by country, and a list of economic indicators, including data on the fisheries sector, for all ACP countries. (98/C 386/179) WRITTEN QUESTION E-1441/98 by JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission (11 May 1998) Subject: Euro 1999 The Commission Report on progress towards convergence and recommendation with a view to the transition to the third stage of economic and monetary union (COM(98) 1999 final, 25. 3. 1998, p. 78) points out that: (cid:145)In the course of the second stage of EMU, all Member States, with the exception of Greece, have succeeded in achieving and/or maintaining low and convergent inflation rates. While cyclical factors such as the prolonged period of sluggish economic activity certainly contributed to easing price and cost pressures, a number of structural changes played a key role in the impressive performance on the inflation front. (cid:146) Will the Commission say what other cyclical factors were involved? Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (3 July 1998) The quotation by the Hounorable Member from the convergence report is extracted from the section on the sustainability of price performance in the Community (section 3. 5). In this section, the Commission stressed that the achievement of a high degree of price stability and the sustainability of the price performance were primarily due to structural factors. The convergence report also indicated that some cyclical factors had played a role in the disinflation process in the Community during stage II of economic and monetary union (EMU). The report mentioned (cid:145)sluggish economic activity(cid:146), which exerted a downward pressure on price inflation through different channels. First, the weakness of demand exacerbated competition between suppliers. Secondly the rise and the high level of unemployment resulting from the low level of activity curbed wage growth, which is one of the key factors shaping price inflation. Two other cyclical factors may be mentioned. First, the increase in international commodity prices was very moderate during most of stage II of EMU. Secondly, the dollar was rather weak during the same period. These two factors contributed to the subdued growth of import prices in most Member States. (98/C 386/180) WRITTEN QUESTION E-1447/98 by JosØ Barros Moura (PSE) to the Commission (11 May 1998) Subject: Community funding of hydraulic projects in Spain In reply to my Question E-0457/98 (1), Mrs Wulf-Mathies stated that: 1. As far as the European Regional Development Fund (ERDF) is concerned, there is no project in Spain which in terms of its size and nature is equivalent or comparable to the Alqueva project. Similarly, no project of this scale and type has been financed under the Cohesion Fund


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1454/98 του Christof TANNERT προς την Επ τροπή. Μεγάλοι οικισμοί προκατασκευασμένων κατοικιών στις υποψήφιες για ένταξη στην ΕΕ χώρες

eurovoc_concepts:
Eastern Bloc countries
German Democratic Republic
building
building safety
prefabrication
social well-being

text: C 354/100 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 Apa· nthsh thw k. Cresson ej ono· matow thw Epitroph· w (15 Ioyni·oy 1998) H orga·nvsh tvn tritoba·umivn spoydv· n, symperilambanome·nvn tvn telv· n eggrafh·w, ypa·getai sthn armodio·- thta ka·ue kra·toyw me·loyw. H koinotikh· armodio·thta syni·statai sthn prov· uhsh thw synergasi·aw tvn panepisthmi·vn. Ayto· shmai·nei o·ti h pro·sbash foithtv· n poy kata·gontai apo· opoiodh·pote kra·tow me·low sthn tritoba· umia ekpai·deysh ka·poioy a·lloy kra·toyw me·loyw die·petai apo· to koinotiko· di·kaio. Gia to ue·ma ayto·, to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio e·xei ekdv· sei epaneilhmme·na apofa·seiw sxetika· me ta problh·mata poy synde·ontai me thn eisagvgh· sta panepisth·mia. (cid:201)tsi to Dikasth·rio e·xei apofanuei· o·ti h arxh· thw i·shw metaxei·rishw, o·pvw proble·petai apo· to a·ruro 6 thw synuh·khw thw EK, apagorey·ei na apaitoy·ntai apo· foithte·w a·llvn kratv· n melv· n te·lh eggrafh·w ta opoi·a den apaitoy·ntai apo· toyw yphko·oyw toy kra·toyw me·loyw sto opoi·o edrey·ei to panepisth·mio. H arxh· ayth· isxy·ei epi·shw kai gia th xorh·ghsh ypotrofiv· n poy aforoy·n th xrhmatodo·thsh telv· n eggrafh·w kai o·xi tvn ypotrofiv· n poy proori·zontai gia thn ka·lych tvn ejo·dvn diabi·vshw h· a·llvn ejo·dvn ta opoi·a den synde·ontai a·mesa me thn eisagvgh· sto panepisth·mio. (98/C 354/158) GRAPTH ERVTHSH E-1454/98 ypobolh· : Christof Tannert (PSE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Mega·loi oikismoi· prokataskeyasme·nvn katoikiv· n stiw ypoch·fiew gia e·ntajh sthn EE xv· rew Stiw xv· rew toy prv· hn anatolikoy· synaspismoy·, symperilambanome·nhw thw LDG, perisso·tera apo· 170 ekat. a·toma diame·noyn se mega·loyw oikismoy·w me prokataskeyasme·new katoiki·ew. Oi oikismoi· aytoi· ua paramei·noyn gia polle·w ako·mh dekaeti·ew prokeime·noy na ikanopoioy·ntai oi ana· gkew ste·gashw, alla· egkymonoy·n sobaroy·w kindy·noyw to·so apo· a·poch kataskeyastikh·w texnikh·w o·so kai apo· koinvnikh· a·poch. Poia me·tra efarmo·zei h Epitroph· gia thn antimetv· pish tvn problhma·tvn tvn prokataskeyasme·nvn katoikiv· n, ta opoi·a ua teuoy·n sthn EE kyri·vw sto plai·sio tvn mellontikv· n dieyry·nsevn; H germanikh· eunikh· epitroph· gia th ste·gash xarakth·rise antiprosvpeytiko· gia ta en lo·gv problh·mata to sxe·dio mega·loy astikoy· ke·ntroy Hellersdorf-Beroli·no vw «Best-practice-model» kai to ype·bale sthn Kvnstantinoy·polh to 1996. Ton Oktv· brio 1997 synanth·uhkan sth So·fia 120 eidikoi· proerxo·menoi apo· 25 po·leiw thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv· phw kai zh·thsan metajy· a·llvn apo· thn EE na asxolhuei· me to pro·blhma tvn mega·lvn oikismv· n prokataskeyasme·nvn katoikiv· n («Dh·lvsh sxetika· me to me·llon tvn mega·lvn oikismv· n sthn Kentrikh· kai Anatolikh· Eyrv· ph»). Ante·drase h Epitroph· sto ai·thma ayto· kai, ea·n nai, me poion tro·po; Diaue·tei h Epitroph· stoixei·a gia to ue·ma ayto· apo· tiw en lo·gv xv· rew, kai idiai·tera apo· ayte·w poy epiuymoy·n na prosxvrh·soyn sthn EE; Proti·uetai na egkainia·sei h· na symmeta·sxei se pro·gramma gia thn ana·ptyjh tvn oikismv· n aytoy· toy ty·poy, kai, ea·n nai, me poion tro·po; Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (9 Ioyni·oy 1998) H proentajiakh· strathgikh· gia tiw ypoch·fiew xv· rew, o·pvw kauori·zetai sto Pro·gramma Dra·shw 2000 (1) kauv· w kai sta sympera·smata toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy poy pragmatopoih·uhke sto Loyjemboy·rgo ton Deke·mbrio toy 1997, aposkopei· sto na mpore·soyn oi en lo·gv xv· rew thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv· phw na gi·noyn me·lh thw Koino·thtaw kai, prow to skopo· ayto·, na eyuygrammistoy·n kata· to dynato· me to koinotiko· kekthme·no prin apo· thn prosxv· rhsh. H stegastikh· politikh· den synista· anapo·spasto me·row toy koinotikoy· kekthme·noy env· apotelei· ue·ma to opoi·o mporei· na apofasistei· me poly· apotelesmatiko· tro·po se topiko·, perifereiako· kai euniko· epi·pedo. Synepv· w, h Epitroph· den emple·ketai me a·meso tro·po sto ue·ma toy me·llontow tvn prokataskeyasme·nvn oikiv· n sthn Kentrikh· kai Anatolikh· Eyrv· ph, oy·te mporei· na diatypv· sei sygkekrime·na sxo·lia gia ta ue·mata poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. (1) COM(97) 2000 teliko·


title: Aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af aftalen om samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien inden for havfiskeri