title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1449/98 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Universitaire studies in de EU

eurovoc_concepts:
United Kingdom
foreign student
school fees
university

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1452/98 van José BARROS MOURA aan de Commissie. Communautaire financiering van waterwerken in Spanje

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
hydraulic machinery
hydraulic works

formats: html pdf print

text: C 386/130 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 2. De voorwaarden voor de cofinanciering van het Alqueva-project vloeien voort uit het specifieke belang van dit project (meer dan 300 mln ecu aan communautaire subsidies). Door zijn omvang heeft dit project specifieke problemen opgeleverd voor het milieu, de watervoorziening, de economische ontwikkeling en de co(cid:246)rdinatie van de begeleiding van de tenuitvoerlegging. In dit verband is het echter nuttig de juiste cijfers en feiten te geven. Wat het Alqueva-project betreft zal het EFRO slechts 96,6 mln ecu investeren, tegen prijzen van 1997. Het resterende bedrag komt voor rekening van het Cohesiefonds, het ESF en het EOGFL-Oriºntatie. Als we een vergelijking willen trekken met Spanje, waar het Cohesiefonds ook de aanleg van waterbekkens financiert, moeten we naar de EFRO-kredieten kijken. Dit fonds zal gedurende dezelfde periode (cf. communautair bestek) 260 mrd escudo(cid:146)s in het hydrologisch plan voor Spanje investeren, d. w. z. 13 maal zoveel als de subsidies die voor de Alqueva-dam zijn uitgetrokken. Zoals de Commissie zeker niet zal zijn vergeten, kan de versnippering van een programma of een project, (zoals het hydrologisch plan voor Spanje dat zonder enige twijfel talrijke waterkeringen en overhevelingen van waterlopen omvat die door het EFRO worden gefinancierd en die gesitueerd zijn in internationale rivieren, zoals de Guadiana) geen argument zijn om een dergelijk programma of project niet als een geheel te behandelen, ook al gezien het unieke karakter van de investeringen in hetzelfde waterbekken. Hoe kan de Commisie derhalve beweren dat er in Spanje geen enkel project van de omvang van de Alqueva-dam gefinancierd is? En hoe kan zij in alle objectiviteit volhouden dat alleen het Alqueva-project specifieke voorwaarden voor de cofinanciering rechtvaardigde? (1) PB C 354 van 19. 11. 1998. (98/C 386/181) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1452/98 van JosØ Barros Moura (PSE) aan de Commissie (7 mei 1998) Betreft: Communautaire financiering van waterwerken in Spanje 1. Kan de Commissie een vergelijkende tabel geven van de EFRO-kredieten die tot eind 1997 in het kader van het communautair bestek van Spanje voor maatregel 6. 1 (Hydrologisch plan) zijn uitgegeven en de EFRO- kredieten die aan grote waterwerken in Portugal zijn besteed? Kan de Commissie tevens een vergelijking maken tussen de voorwaarden die in het kader van deze EFRO- 2. steun aan elk van deze lidstaten zijn gesteld? Gecombineerd Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1447/98 en P-1452/98 (20 mei 1998) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (98/C 386/182) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1448/98 van JosØ Barros Moura (PSE) aan de Commissie (11 mei 1998) Betreft: Projecten in verband met het beleid voor bescherming van de consument: 1998 Kan de Commissie met het oog op de vraagtekens die bonafide consumentenbonden in Portugal geplaatst hebben bij de criteria voor de goedkeuring van Portugese projecten die in overstemming met de bekendmaking van PB C 277 van 12 september 1997 in 1998 voor communautaire steun in aanmerking komen, mededelen:


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1364/98 dell'on. Graham WATSON alla Commissione. Iniziativa di ricerca per un livello zero di emissioni (Zero Emission Research Initiative)

eurovoc_concepts:
EU programme
Japan
development policy
foundation
industrial policy
research and development
school-industry relations
scientific research
sustainable development
technological change

text: C 50/30 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 2. 1999 (1999/C 50/039) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1363/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Iniziativa di ricerca per un livello zero di emissioni (ZERI) La fondazione ZERI (Zero Emission Research Initiative) persegue l(cid:146)obiettivo di mettere a punto strategie aziendali e politiche industriali basate sul principio di uno sviluppo sociale ed economico sostenibile. In qual modo la Commissione sostiene l(cid:146)iniziativa ZERI, che persegue la collaborazione delle scuole e dei collegi con l(cid:146)industria? (1999/C 50/040) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1364/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Iniziativa di ricerca per un livello zero di emissioni (Zero Emission Research Initiative) La fondazione ZERI (Zero Emission Research Initiative) persegue l(cid:146)obiettivo di mettere a punto strategie aziendali e politiche industriali basate sul principio di uno sviluppo sociale ed economico sostenibile. Il governo giapponese ha recentemente nominato 42 accademici all(cid:146)Universit(cid:224) di Tokyo affinchØ definiscano un quadro teorico «emissioni zero». E(cid:146) consapevole la Commissione dell(cid:146)operato della fondazione ZERI nell(cid:146)ambito dell(cid:146)Universit(cid:224) delle Nazioni Unite, istituita quattro anni fa dall(cid:146)industriale belga Gunther Pauli? Quali contatti ha la Commissione con ZERI? (1999/C 50/041) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1365/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Iniziativa di ricerca per un livello zero di emissioni (Zero Emission Research Initiative) La fondazione ZERI (Zero Emission Research Initiative) persegue l(cid:146)obiettivo di mettere a punto strategie aziendali e politiche industriali basate sul principio di uno sviluppo sociale ed economico sostenibile. Il governo giapponese ha recentemente nominato 42 accademici all(cid:146)Universit(cid:224) di Tokyo affinchØ definiscano un quadro teorico «emissioni zero». Intende la Commissione sponsorizzare ricerche analoghe della fondazione ZERI? (1999/C 50/042) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1366/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Iniziativa di ricerca per un livello zero di emissioni (Zero Emission Research Initiative) La fondazione ZERI (Zero Emission Research Initiative) persegue l(cid:146)obiettivo di mettere a punto strategie aziendali e politiche industriali basate sul principio di uno sviluppo sociale ed economico sostenibile. Quali programmi ha gi(cid:224) avviato la Commissione in tale campo e in che modo si sovrappongono con l(cid:146)attivit(cid:224) della fondazione ZERI?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1382/98 de los diputados Spalato BELLERE' , Cristiana MUSCARDINI , Roberta ANGELILLI a la Comisión. Costes de conversión lira-euro

eurovoc_concepts:
Italy
bank charges
bond
code of conduct
euro
exchange rate
monetary union
national tax
operating cost
public debt

text: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 402/121 (98/C 402/159) PREGUNTA ESCRITA E-1379/98 de Richard Corbett (PSE) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: La perrera de La Laguna, Tenerife ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de la situaci(cid:243)n que se vive en la perrera de La Laguna, en Tenerife?¿Permite el Protocolo sobre la protecci(cid:243)n y el bienestar de los animales, anexo al Tratado de Amsterdam, un mayor margen de maniobra a la Comisi(cid:243)n para investigar presuntas infracciones al respecto en una situaci(cid:243)n en la que ni los derechos religiosos, ni el patrimonio culturales ni la herencia regional justifican la falta de respeto de las exigencias en materia de bienestar de los animales? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) El Protocolo sobre la protecci(cid:243)n y el bienestar de los animales adjunto al Tratado de Amsterdam œnicamente se refiere a la agricultura, el transporte, el mercado interior y la investigaci(cid:243)n. El bienestar de los perros en una perrera, por lo tanto, no se incluye en el Æmbito del protocolo y sigue siendo estrictamente competencia de las autoridades nacionales (98/C 402/160) PREGUNTA ESCRITA E-1382/98 de Spalato BellerØ (NI), Cristiana Muscardini (NI) y Roberta Angelilli (NI) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Costes de conversi(cid:243)n lira-euro El Gobierno italiano actualmente en ejercicio ha hecho pagar al contribuyente un impuesto de 12 billones de liras, llamado «impuesto euro». Ahora, el Ejecutivo se dispone a hacer pagar a los ciudadanos italianos, mediante un decreto del Ministerio del Tesoro, todas las conversiones obligatorias lira-euro, aplicando comisiones bancarias extraordinarias para todas las operaciones. Por otra parte, ha adoptado el criterio de la conversi(cid:243)n a nivel de los t(cid:237)tulos individuales y no de la cartera, haciendo caso omiso de la indicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n sobre la resoluci(cid:243)n del problema de las fracciones de acciones, que fijaba un lote m(cid:237)nimo negociable igual a un centØsimo de euro. En este caso, los costes de la transacci(cid:243)n a la moneda œnica recaerÆ totalmente sobre los ciudadanos, porque el Ministerio del Tesoro no piensa decretar la obligaci(cid:243)n de gratuidad para estas operaciones. Sobre la base de estas consideraciones, ¿podr(cid:237)a decir la Comisi(cid:243)n quØ medidas urgentes piensa adoptar para garantizar a los ciudadanos comunitarios un tipo de conversi(cid:243)n que no les obligue a asumir los costes del paso a la moneda œnica? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n comparte la opini(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a de que la introducci(cid:243)n del euro ha de ser tan eficiente y arm(cid:243)nica como sea posible y no debe penalizarse a los consumidores. Con objeto de determinar los medios mÆs eficientes de lograr este objetivo, la Comisi(cid:243)n ha examinado a fondo los aspectos prÆcticos de la introducci(cid:243)n del euro con la ayuda de grupos de expertos, prestando una atenci(cid:243)n especial a la cuesti(cid:243)n de las comisiones bancarias por conversi(cid:243)n. El 23 abril 1998, la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) una Recomendaci(cid:243)n en la que se propone un c(cid:243)digo de buena conducta en materia de comisiones bancarias por conversi(cid:243)n en euros. Dicho c(cid:243)digo abarca tanto las prÆcticas que la Comisi(cid:243)n considera obligatorias en virtud de las disposiciones sobre el euro (esto es, la conversi(cid:243)n de los pagos recibidos durante el periodo transitorio y de las cuentas al final de dicho periodo), como otras prÆcticas


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1383/98 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Formação médica especializada

eurovoc_concepts:
Italy
doctor
freedom to provide services
medical specialisation
medical training
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 402/122 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 12. 98 a Comissªo entende deverem ser aplicadas pelos bancos para facilitar uma transi(cid:231)ªo suave para o euro. No que diz respeito a pagamentos e conversªo das contas, a Comissªo recomenda a conversªo sem encargos de pagamentos, quer a crØdito quer a dØbito, durante o per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo, e das contas para o euro quer durante o per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo quer ap(cid:243)s esse per(cid:237)odo. A actual situa(cid:231)ªo indica que a grande maioria dos bancos seguirªo estas prÆticas recomendadas mesmo na ausŒncia de medidas legislativas. A Comissªo nªo tem conhecimento de qualquer inten(cid:231)ªo do Ministro italiano do Tesouro no sentido de impor encargos (cid:224)s conversıes obrigat(cid:243)rias. A Comissªo tenciona acompanhar a aplica(cid:231)ªo pelos bancos do c(cid:243)digo de boas prÆticas recomendado, tendo, para o efeito, pedido (cid:224)s associa(cid:231)ıes bancÆrias que lhe transmitissem atØ 1 de Novembro de 1998 um relat(cid:243)rio sobre a referida aplica(cid:231)ªo pelos seus membros. Quanto (cid:224) redenomina(cid:231)ªo da d(cid:237)vida pœblica, a Comissªo recomendou a utiliza(cid:231)ªo de uma tØcnica ascendente, sendo a redenomina(cid:231)ªo efectuada ao n(cid:237)vel das ac(cid:231)ıes individuais ou ao n(cid:237)vel das carteiras individuais. A redenomina(cid:231)ªo ao n(cid:237)vel das carteiras individuais terÆ por efeito menores arredondamentos. Por conseguinte, as discrep(cid:226)ncias entre a emissªo total e a soma das carteiras individuais convertidas serÆ menor do que entre a emissªo total e a soma das ac(cid:231)ıes individuais convertidas. A decisªo sobre a tØcnica de redenomina(cid:231)ªo cabe aos Estados-membros, que devem decidir tomando em conta todos os aspectos do processo de redenomina(cid:231)ªo, incluindo o funcionamento dos sistemas de liquida(cid:231)ªo e negocia(cid:231)ªo, para que esta opera(cid:231)ªo seja efectuada do modo mais eficiente. A ItÆlia decidiu redenominar seguindo a tØcnica recomendada pela Comissªo, come(cid:231)ando pelo n(cid:237)vel das ac(cid:231)ıes individuais. Saliente-se que a tØcnica de redenomina(cid:231)ªo prevista pelas autoridades italianas, que se baseia na conversªo dos lotes m(cid:237)nimos e na unidade convertida de um cŒntimo, nªo afecta os titulares de ac(cid:231)ıes de forma necessariamente negativa. De facto, para o investidor, o resultado pode ser positivo ou negativo, dependendo da taxa de conversªo e do montante do lote m(cid:237)nimo. AlØm disso, ainda que o arredondamento se fa(cid:231)a por defeito, o seu efeito serÆ muito limitado para o titular dado que serÆ, mÆximo, de meio cŒntimo por lote. (98/C 402/161) PERGUNTA ESCRITA E-1383/98 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Forma(cid:231)ªo mØdica especializada A lei italiana que regulamenta a forma(cid:231)ªo mØdica especializada (D. L. 257/91) define em termos jur(cid:237)dicos o mØdico em forma(cid:231)ªo de especializa(cid:231)ªo como um estudante, mais do que como um trabalhador. Daqui decorre a impossibilidade de actuar conforme o disposto no artigo 24o da Directiva 93/16/CEE (1) de 5 de Abril de 1993, que visa facilitar a livre circula(cid:231)ªo dos mØdicos e o reconhecimento mœtuo de diplomas, certificados e outros t(cid:237)tulos, artigo esse que determina a «participa(cid:231)ªo pessoal do mØdico candidato a especialista na actividade e nas responsabilidades dos servi(cid:231)os em causa». 1. Qual Ø a opiniªo da Comissªo sobre: a) o facto de, na realidade, estes mØdicos serem utilizados para substituir o pessoal do quadro que falta nas estruturas sanitÆrias e universitÆrias reconhecidas, efectuando frequentemente servi(cid:231)os especializados aut(cid:243)nomos (apesar de ainda nªo terem recebido o seu diploma de especialista) e, noutros casos, efectuando servi(cid:231)os puramente de enfermagem, conforme as necessidades das estruturas (cid:224)s quais foram afectados pela direc(cid:231)ªo da faculdade? b) o facto de o curr(cid:237)culo de forma(cid:231)ªo do mØdico em curso de especializa(cid:231)ªo nªo ser certificado, deixando-o numa posi(cid:231)ªo de inferioridade relativamente aos seus colegas dos outros Estados-membros? 2. Que iniciativas tenciona tomar a Comissªo › na sequŒncia de eventuais averigua(cid:231)ıes pontuais › para obviar (cid:224)s anomalias denunciadas, que penalizam os mØdicos italianos em curso de especializa(cid:231)ªo? (1) JO L 165 de 7. 7. 1993, p. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1385/98 dell'on. Cristiana MUSCARDINI alla Commissione. Basta con i test sugli animali per i cosmetici

eurovoc_concepts:
animal experimentation
approximation of laws
consumer protection
cosmetic product
protection of animals
public health
scientific research
soft technology

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/123 (98/C 402/162) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1384/98 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Formazione specialistica e libera circolazione dei medici In un disegno di legge del febbraio scorso (AC 4602) il governo italiano penalizza ulteriormente la formazione specialistica, proponendo un contratto di «lavoro autonomo» che non soddisfa minimamente i contenuti e le specificit(cid:224) dei corsi di formazione specialistica, la quale › secondo la direttiva 93/16/CEE (1) «comprende un insegnamento teorico ed uno pratico». Nel tipo di rapporto lavorativo proposto da questo disegno di legge il datore di lavoro, secondo la legislazione italiana, non Ł tenuto a garantire formazione ed a fornire gli strumenti necessari affinchØ il medico si formi. Non considera la Commissione che: 1. 2. l(cid:146)anomalia e l(cid:146)inadeguatezza di tale processo formativo italiano impediscono di fornire ai cittadini italiani ed europei adeguati standard di qualit(cid:224)? la copertura delle strutturali carenze di personale del Sistema Sanitario Italiano con medici specializzandi, si potrebbe concretizzare in una illecita forma protezionistica che di fatto restringe il mercato del lavoro in Italia ai medici europei? (1) JO L 165 del 7. 7. 1993, pag. 1. Risposta comune data dal sig. Monti in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1383/98 e E-1384/98 (24 giugno 1998) La Commissione si pregia informare l(cid:146)onorevole parlamentare che i quesiti posti nell(cid:146)interrogazione sono oggetto di una domanda di pronuncia pregiudiziale attualmente pendente dinanzi alla Corte di giustizia. (1) Conseguentemente, Ł opportuno attendere la sentenza della Corte. (1) Domanda di pronuncia pregiudiziale C-137/91 (Carbonari e a. /Italia). (98/C 402/163) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1385/98 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Basta con i test sugli animali per i cosmetici Otto anni di lotte durissime, che si credeva fossero state coronate da successo, sono stati vanificati dalla decisione della Commissione di rinviare al 2000 l(cid:146)entrata in vigore della direttiva approvata dal Parlamento europeo che avrebbe dovuto vietare i test cosmetici sugli animali dal gennaio 1998. Non pu(cid:242) la Commissione ignorare che le torture sugli animali sono, in questo caso, oltre che crudeli anche del tutto inutili. Tutte le industrie cosmetiche hanno infatti a disposizione, ormai, dei test alternativi. Non pu(cid:242) la Commissione ignorare che, con tale atteggiamento, l(cid:146)Europa dei diritti rischia di essere schiacciata da un(cid:146)Europa degli interessi economici che non vogliamo permettere che esista. Pu(cid:242) quindi la Commissione prevedere misure alternative alla sua decisione sull(cid:146)entrata in vigore della direttiva che vieta i test cosmetici sugli animali?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1381/98 von Pervenche BERES an die Kommission. Revision der Richtlinien 92/46/EWG und 92/47/EWG

eurovoc_concepts:
France
cheese
dairy industry
health legislation
health risk
production
raw milk

text: 5. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 31/37 (1999/C 31/045) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1381/98 von Pervenche BerŁs (PSE) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Revision der Richtlinien 92/46/EWG und 92/47/EWG Die Anwendung der Richtlinien 92/46/EWG (1) und 92/47/EWG (2) l(cid:246)st in den franz(cid:246)sischen Regionen, in denen K(cid:228)se aus Rohmilch erzeugt wird, zunehmende Besorgnis aus, vor allem seit dem 1. Januar 1998. 1. Kann sich die Kommission › die sich der Bedeutung dieses Problems sowohl in landwirtschaftlicher, wirtschaftlicher und auch kultureller Hinsicht bewu(cid:223)t ist › dazu verpflichten, anl(cid:228)(cid:223)lich der Revision der Richtlinien 92/46/EWG und 92/47/EWG, die sie 1998 vornehmen sollte, den spezifischen Problemen Rechnung zu tragen, die diese Bestimmungen den Erzeugern von K(cid:228)se aus Rohmilch stellen? Ist die Kommission nicht der Auffassung, da(cid:223) insbesondere die Verl(cid:228)ngerung der Ausnahmebestimmungen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 8 (Abs. 2) der Richtlinie 92/46/EWG f(cid:252)r K(cid:228)se, die traditionelle Merkmale aufweisen, eine L(cid:246)sung dieser Problematik darstellen k(cid:246)nnte? 2. Beabsichtigt die Kommission, dem Schreiben des Fragestellers vom 29. Januar 1998 an das Mitglied der Kommission, Herrn Fischler, das sich mit dieser Thematik befa(cid:223)t und auf das er bis heute keine Antwort erhalten hat, Rechnung zu tragen? (1) ABl. L 268 vom 14. 9. 1992, S. 1. (2) ABl. L 268 vom 14. 9. 1992, S. 33. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (16. Juni 1998) 1. Die Richtlinie 92/46/EWG des Rates vom 16. Juni 1992 mit Hygienevorschriften f(cid:252)r die Herstellung und Vermarktung von Rohmilch, w(cid:228)rmebehandelter Milch und Erzeugnissen auf Milchbasis, zuletzt ge(cid:228)ndert durch die Richtlinie 96/23/EG (1), ist seit 1. Januar 1994 in Kraft. Mit der Richtlinie 92/47/EWG des Rates wurden die Mitgliedstaaten jedoch erm(cid:228)chtigt, in bezug auf die bauliche Ausstattung und die Ausr(cid:252)stung der Betriebe unter bestimmten Bedingungen eine (cid:220)bergangsfrist bis zum 1. Januar 1998 zuzulassen. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 1 der Richtlinie 92/47/EWG m(cid:252)ssen jedoch alle Betriebe die Anforderungen der Richtlinie 92/46/EWG erf(cid:252)llen. Um Betrieben mit begrenzter Erzeugung gerecht zu werden, hat die Kommission auf der Grundlage von Artikel 11 der Richtlinie 92/46/EWG eine Entscheidung erlassen, der zufolge die Mitgliedstaaten den Betrieben, die pro Jahr nur geringe Milchmengen verarbeiten, Ausnahmen gew(cid:228)hren k(cid:246)nnen. Um der Herstellung traditioneller Milcherzeugnisse Rechnung zu tragen, k(cid:246)nnen die Mitgliedstaaten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 8 Absatz 2 der Richtlinie 92/46/EWG erm(cid:228)chtigt werden, bestimmte Ausnahmen von einigen Bestim- mungen der Richtlinie zu gew(cid:228)hren, wenn diese Bestimmungen die Herstellung der betreffenden Erzeugnisse beeintr(cid:228)chtigen k(cid:246)nnen. Die Kommission ist durchaus bereit, Antr(cid:228)ge auf Ausnahmen zu pr(cid:252)fen und hat bereits einige dieser Antr(cid:228)ge ber(cid:252)cksichtigt. So hat sie z. B. die Mitgliedstaaten erm(cid:228)chtigt, Ausnahmen f(cid:252)r K(cid:228)serei- fungskeller oder f(cid:252)r Ger(cid:228)te, die mit den Milcherzeugnissen in Ber(cid:252)hrung kommen, zuzulassen. Mit den Ausnahmen in bezug auf die bauliche Ausstattung der Betriebe und die Herstellung von Milcher- zeugnissen und insbesondere von Rohmilchk(cid:228)se wird den besonderen Problemen der Rohmilchk(cid:228)seerzeugung Rechnung getragen, sofern die Bedingungen der Mitgliedsstaaten f(cid:252)r die Ausnahmegew(cid:228)hrung erf(cid:252)llt sind. Da die Kommission nicht beabsichtigt, die genannten Richtlinien im laufenden Jahr zu (cid:228)ndern, bleiben die auf der Grundlage der verschiedenen Artikel der Richtlinie 92/46/EWG, insbesondere auf Artikel 8 Absatz 2, gew(cid:228)hrten Ausnahmen weiterhin g(cid:252)ltig. 3. Ja. (1) ABl. L 125 vom 23. 5. 1996


title: WRITTEN QUESTION No. 1379/98 by Richard CORBETT to the Commission. La Laguna Dogs' Home, Tenerife

eurovoc_concepts:
Canary Islands
Protocol (EU)
animal experimentation
animal welfare
competence of the Member States
domestic animal
farm animal
single market
transport of animals

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/121 (98/C 402/159) SKRIFTLIG FR¯GA E-1379/98 fr(cid:229)n Richard Corbett (PSE) till kommissionen (7 maj 1998) ˜mne: Hundpensionatet La Laguna, Teneriffa K(cid:228)nner kommissionen till situationen i hundpensionatet La Laguna p(cid:229) Teneriffa? Har kommissionen f(cid:229)tt ytterligare m(cid:246)jligheter att utreda p(cid:229)st(cid:229)dda kr(cid:228)nkningar av djurens r(cid:228)tt genom det protokoll om djurskyddd och djurens v(cid:228)lf(cid:228)rd som (cid:228)r en bilaga till Amsterdamf(cid:246)rdraget, s(cid:228)rskilt i ett fall d(cid:229) varken religi(cid:246)sa riter, kulturella traditioner eller regionalt arv kan urs(cid:228)kta bristande respekt f(cid:246)r djurens v(cid:228)lf(cid:228)rdsbehov? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 juni 1998) Protokollet om djurskydd och djurs v(cid:228)lf(cid:228)rd som (cid:228)r en bilaga till Amsterdamf(cid:246)rdraget omfattar endast jordbruk, transport, den inre marknaden och forskning. Fr(cid:229)gor betr(cid:228)ffande situationen f(cid:246)r de hundar som vistas i hundpensionat omfattas d(cid:228)rf(cid:246)r inte av protokollet och (cid:228)r helt en fr(cid:229)ga f(cid:246)r de nationella myndigheterna. (98/C 402/160) SKRIFTLIG FR¯GA E-1382/98 fr(cid:229)n Spalato BellerØ (NI), Cristiana Muscardini (NI) och Roberta Angelilli (NI) till kommissionen ˜mne: Kostnader f(cid:246)r att v(cid:228)xla mellan lire och euro (7 maj 1998) Italiens nuvarande regering har tvingat av skattebetalarna 12 000 miljarder lire i form av en (cid:148)euroskatt(cid:148). Nu planerar samma regering att l(cid:229)ta de italienska medborgarna betala alla obligatoriska v(cid:228)xlingstransaktioner mellan lire och euro. Ett dekret fr(cid:229)n finansministeriet kommer att f(cid:246)reskriva extra bankavgifter f(cid:246)r alla s(cid:229)dana transaktioner. Dessutom kr(cid:228)ver regeringen att v(cid:228)xlingar skall ske f(cid:246)r enskilda v(cid:228)rdepapper, och inte f(cid:246)r hela portf(cid:246)ljer, vilket inneb(cid:228)r att man inte bryr sig om kommissionens rekommendationer n(cid:228)r det g(cid:228)ller problemet med delar av aktier och om en l(cid:228)gsta gr(cid:228)ns p(cid:229) en hundradels euro. Detta inneb(cid:228)r att kostnaden f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till den gemensamma valutan helt och h(cid:229)llet f(cid:229)r b(cid:228)ras av allm(cid:228)nheten, eftersom finansministeriet inte har n(cid:229)gra planer p(cid:229) att f(cid:246)reskriva att den h(cid:228)r typen av transaktioner skall vara kostnadsfria. Kan kommissionen mot bakgrund av detta s(cid:228)ga vilka br(cid:229)dskande (cid:229)tg(cid:228)rder man t(cid:228)nker besluta om f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att gemenskapens medborgare till f(cid:246)ljd av s(cid:229)dana f(cid:246)rfaranden tvingas b(cid:228)ra hela kostnaden f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till den gemensamma valutan? Svar fr(cid:229)n Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 juni 1998) Kommissionen inst(cid:228)mmer i parlamentsledam(cid:246)ternas (cid:229)sikter att inf(cid:246)randet av euron m(cid:229)ste ske s(cid:229) effektivt och smidigt som m(cid:246)jligt och att konsumenterna inte b(cid:246)r drabbas. F(cid:246)r att komma fram till de effektivaste s(cid:228)tten att n(cid:229) detta m(cid:229)l har kommissionen med hj(cid:228)lp av expertgrupper gjort ing(cid:229)ende unders(cid:246)kningar av de praktiska aspekterna av inf(cid:246)randet av euron. S(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet har (cid:228)gnats fr(cid:229)gan om bankavgifter f(cid:246)r omr(cid:228)kning. Kommissionen antog den 23 april 1998 en rekommendation som inneh(cid:229)ller en norm f(cid:246)r god praxis om bankavgifter f(cid:246)r omr(cid:228)kning till euro. Normen omfattar b(cid:229)de den praxis som kommissionen anser vara ett r(cid:228)ttsligt krav p(cid:229) grundval av eurof(cid:246)rordningarna (dvs. omr(cid:228)kning av inbetalningar under (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden och redenominering av konton vid utg(cid:229)ngen av (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden) och (cid:246)vrig rekommenderad praxis som


title: WRITTEN QUESTION No. 1399/98 by José APOLINÁRIO to the Commission. Specific characteristics of the outermost regions in the energy sector

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
EU programme
Structural Funds
energy policy
energy saving
investment aid
peripheral region
renewable energy

text: C 402/126 Official Journal of the European Communities EN 22. 12. 98 (98/C 402/166) WRITTEN QUESTION E-1399/98 by JosØ ApolinÆrio (PSE) to the Commission (7 May 1998) Subject: Specific characteristics of the outermost regions in the energy sector In response to the specific characteristics of the outermost regions in the energy sector, the European Union has established Posei-Energy as part of the Community actions geared to those regions, outside and independently of the respective Community support frameworks. Given that these specific characteristics continue to apply, what is the current approach to this issue, in particular as regards the Azores? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (24 June 1998) The energy activities under the Poseima programme were carried out by the Commission during a three-year period: in order to implement these funds amounting to a total of ECU 15 million were transferred to the Azores autonomous region and allocated to energy-saving and renewable-energy projects. The final annual instalment was paid in 1994. The Commission has not proposed that the energy section of the Poseima programme be renewed for 1995-1999. Conversely as part of Portugal(cid:146)s Community support framework (CSF) and of the REGIS project for the ultra peripheral regions, the Commission has adopted programmes providing for energy-investment support in the Azores for the period 1995-1999. In view of the underprivileged situation of the Azores in terms of conventional energy supplies, but also of the energy-saving potential and that of certain renewable sources, the energy sector in the Azores should continue to receive financial support from the Structural Funds during the new financial programming period. (98/C 402/167) WRITTEN QUESTION E-1403/98 by Pedro Marset Campos (GUE/NGL) and Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) to the Commission (11 May 1998) Subject: Irregularities in the handling of the special plan for the port of Ibiza (Balearic Islands, Spain) The Ibiza and Formentera Island Commission for Urban Development has approved a draft special plan for the port of Ibiza. However, it transpires that the environmental impact report was not included in the public information file on the plan until a very late stage, with the result that the Directorate-General for Ports acted before the requisite assessment report had become available. This report, whose conclusions have provoked public alarm, highlights a series of very important environmental problems which will fundamentally affect the make-up of the landscape and of social and cultural life and will also have repercussions for social life on the rest of the island, which generates the majority of its income from tourism. The failure of the Directorate-General for Environmental Assessment and Information to consult expressly a body of such high standing and repute as the Official Association of Architects › which has opposed the plan for the port of Ibiza and backed up its objections with sound arguments › has been the source of some bewilderment. Were it to proceed, the project would have a huge and irreversible impact upon the current face of the city and port of Ibiza. The Faro de Botafoch, Isla Grossa and Isla Valerino areas would be particularly affected, as would adjoining zones such as Platja des duros, which would disappear altogether. These areas mentioned specifically and designated (cid:145)specially protected natural areas(cid:146) in the provincial plan for the Balearic Islands and in the town planning scheme drawn up by the municipality of Ibiza, both of which are in force. In addition, a residential area used by tourists would be destroyed, and the land and marine biological environments severely affected


title: Rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
State aid
aid system
application of EU law

text: 14. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 142/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om till(cid:132)mpningen av artiklarna 92 och 93 i F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen p(cid:134) vissa slag av (cid:148)vergripande statligt st(cid:148)d EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 94 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), efter att ha h(cid:148)rt Europaparlamentet (2), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitt(cid:130)ns yttrande (3), och med beaktande av f(cid:148)ljande: (1) Enligt artikel 94 i f(cid:148)rdraget f(cid:134)r r(cid:134)det anta de f(cid:148)rord- ningar som beh(cid:148)vs f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av artiklarna 92 och 93 och f(cid:134)r s(cid:132)rskilt fastst(cid:132)lla villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av artikel 93. 3 och vilka slag av st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder som skall vara undantagna fr(cid:134)n detta f(cid:148)rfarande. (2) Enligt f(cid:148)rdraget ankommer det i huvudsak p(cid:134) kommissionen att bed(cid:148)ma om ett st(cid:148)d (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. (3) F(cid:148)r att den inre marknaden skall kunna fungera v(cid:132)l kr(cid:132)vs det en strikt och effektiv till(cid:132)mpning av konkurrensreglerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d. (4) Kommissionen har till(cid:132)mpat artiklarna 92 och 93 i f(cid:148)rdraget i ett flertal beslut och har ocks(cid:134) redovisat sin politik i en rad meddelanden. F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla effektiv kontroll och f(cid:148)renklad administration utan att kommissionens kontroll f(cid:148)rsvagas b(cid:148)r kommis- sionen, mot bakgrund av sin stora erfarenhet av att till(cid:132)mpa artiklarna 92 och 93 i f(cid:148)rdraget och de allm(cid:132)nna texter som den har antagit p(cid:134) grundval av inom dessa best(cid:132)mmelser, bemyndigas att, (1) EGT C 262, 28. 8. 1997, s. 6. (2) EGT C 138, 4. 5. 1998. (3) EGT C 129, 27. 4. 1998, s. 70. omr(cid:134)den d(cid:132)r den har tillr(cid:132)cklig erfarenhet f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla allm(cid:132)nna kriterier f(cid:148)r f(cid:148)renlighet, genom f(cid:148)rordningar f(cid:148)rklara att vissa st(cid:148)d (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden enligt n(cid:134)gon eller flera av best(cid:132)mmelserna i artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:148)rdraget och undantagna fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet i artikel 93. 3 i f(cid:148)rdraget. (5) F(cid:148)rordningar om undantag av vissa slag av st(cid:148)d kommer att (cid:148)ka insynen och r(cid:132)ttss(cid:132)kerheten och kommer att kunna till(cid:132)mpas direkt av de nationella domstolarna utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artiklarna 5 och 177 i f(cid:148)rdraget. (6) N(cid:132)r antar f(cid:148)rordningar anm(cid:132)lningsskyldigheten kommissionen fr(cid:134)n om enligt undantag artikel 93. 3 i f(cid:148)rdraget f(cid:148)r vissa slag av st(cid:148)d b(cid:148)r den ange st(cid:148)dets syfte, kategorier av st(cid:148)dmottagare samt tr(cid:148)skelv(cid:132)rden som begr(cid:132)nsar det undantagna st(cid:148)det till en viss maximal st(cid:148)dniv(cid:134) i f(cid:148)rh(cid:134)llande till samt- liga till(cid:134)tna kostnader eller ett visst maximalt st(cid:148)d- belopp, villkoren f(cid:148)r kumulation av st(cid:148)d samt kontrollvillkoren, f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att det st(cid:148)d som omfattas av denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. (7) N(cid:132)r antar f(cid:148)rordningar kommissionen om undantag f(cid:148)r vissa slag av st(cid:148)d fr(cid:134)n anm(cid:132)lningsskyl- digheten enligt artikel 93. 3 i f(cid:148)rdraget b(cid:148)r den bemyndigas ytterligare n(cid:132)rmare villkor f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att det st(cid:148)d som omfattas av denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemen- samma marknaden. f(cid:148)reskriva att (8) Det kan vara (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt att fastst(cid:132)lla tr(cid:148)skel- v(cid:132)rden eller andra l(cid:132)mpliga villkor f(cid:148)r anm(cid:132)lan av beviljande av st(cid:148)d i ett s(cid:132)rskilt fall s(cid:134) att kommis- sionen har m(cid:148)jlighet att unders(cid:148)ka effekterna av L 142/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 5. 98 vissa st(cid:148)d p(cid:134) konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna och att bed(cid:148)ma om st(cid:148)det (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. (9) Med h(cid:132)nsyn till den gemensamma marknadens utveckling kommissionen och funktion b(cid:148)r bemyndigas att genom en f(cid:148)rordning fastst(cid:132)lla att vissa st(cid:148)d inte uppfyller samtliga kriterier i artikel f(cid:148)rdraget och d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)r undantagna fr(cid:134)n 92. 1 i anm(cid:132)lningsf(cid:148)rfarandet f(cid:148)rdraget, f(cid:148)rutsatt att st(cid:148)d som beviljas samma f(cid:148)retag under fastst(cid:132)llt en angiven period inte (cid:148)verskrider ett belopp. i artikel 93. 3 i i (10) Kommissionen (cid:132)r enligt artikel 93. 1 i f(cid:148)rdraget skyldig att samarbete med medlemsstaterna fortl(cid:148)pande granska alla st(cid:148)dprogram som f(cid:148)re- kommer. F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga insyn och l(cid:132)mplig kontroll b(cid:148)r kommissionen d(cid:132)rf(cid:148)r se till att ett tillf(cid:148)rlitligt system inf(cid:148)rs f(cid:148)r att registrera och sammanst(cid:132)lla uppgifter om till(cid:132)mpningen av de f(cid:148)rordningar som den antar, till vilket alla medlemsstater har tillg(cid:134)ng, och att den erh(cid:134)ller alla fr(cid:134)n medlemsstaterna om n(cid:148)dv(cid:132)ndiga uppgifter genomf(cid:148)randet fr(cid:134)n anm(cid:132)lan, vilka kan komma att granskas och utv(cid:132)r- deras i samarbete med medlemsstaterna i en r(cid:134)dgi- vande kommitt(cid:130). Kommissionen b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r ocks(cid:134) ha m(cid:148)jlighet att beg(cid:132)ra in de uppgifter som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att granskningen skall bli effektiv. av st(cid:148)d som undantagits (11) Kontrollen av beviljandet av st(cid:148)d inbegriper en rad mycket komplicerade faktiska, r(cid:132)ttsliga och ekono- miska (cid:148)verv(cid:132)ganden i en omgivning som st(cid:132)ndigt f(cid:148)r(cid:132)ndras. Kommissionen b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r regelbundet ompr(cid:148)va vilka slag av st(cid:148)d som skall vara undan- tagna fr(cid:134)n anm(cid:132)lningsskyldigheten. Kommissionen b(cid:148)r kunna upph(cid:132)va eller (cid:132)ndra f(cid:148)rordningar som den har antagit enligt denna f(cid:148)rordning, om n(cid:134)got viktigt f(cid:148)rh(cid:134)llande som legat till grund f(cid:148)r anta- gandet har f(cid:148)r(cid:132)ndrats eller om den gemensamma marknadens gradvisa utveckling eller fuktion g(cid:148)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Undantag av vissa slag av st(cid:148)d 1. Kommissionen kan, genom f(cid:148)rordningar som antas i enlighet med f(cid:148)rfarandet i artikel 8 i denna f(cid:148)rordning och i enlighet med artikel 92 i f(cid:148)rdraget, f(cid:148)rklara att f(cid:148)ljande slag av st(cid:148)d (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden och undantagna fr(cid:134)n anm(cid:132)lningsskyldigheten enligt artikel 93. 3 i f(cid:148)rdraget: a) St(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r i) sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag, ii) forskning och utveckling, iii) milj(cid:148)skydd, iv) syssels(cid:132)ttning och yrkesutbildning. b) St(cid:148)d i enlighet med den karta som kommissionen har godk(cid:132)nt f(cid:148)r varje medlemsstat f(cid:148)r att bevilja regional- st(cid:148)d. I de av kommissionens f(cid:148)rordningar som avses i 2. punkt 1 skall f(cid:148)r varje slag av st(cid:148)d anges a) st(cid:148)dets syfte, b) kategorier av st(cid:148)dmottagare, c) tr(cid:148)skelv(cid:132)rden, uttryckta i f(cid:148)rh(cid:134)llande till samtliga till(cid:134)tna kostnader eller som h(cid:148)gsta belopp, antingen som st(cid:148)dniv(cid:134) d) villkor f(cid:148)r kumulation av st(cid:148)d, e) villkor f(cid:148)r kontroll enligt artikel 3. I de f(cid:148)rordningar som avses i punkt 1 f(cid:134)r det dess- 3. utom s(cid:132)rskilt a) fastst(cid:132)llas tr(cid:148)skelv(cid:132)rden eller andra villkor beviljande av st(cid:148)d i ett s(cid:132)rskilt fall skall anm(cid:132)las, f(cid:148)r n(cid:132)r b) undantas vissa sektorer fr(cid:134)n att omfattas av f(cid:148)rord- ningen, c) f(cid:148)reskrivas ytterligare villkor f(cid:148)r att st(cid:148)d som undantas enligt de f(cid:148)rordningarna skall anses vara f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. Artikel 2 De minimis-regel (12) Kommissionen b(cid:148)r ha m(cid:148)jlighet att i n(cid:132)ra och fortl(cid:148)pande samarbete med medlemsstaterna exakt fastst(cid:132)lla till(cid:132)mpningsomr(cid:134)det f(cid:148)r dessa f(cid:148)rord- ningar och de villkor som anges i dem. F(cid:148)r att m(cid:148)jligg(cid:148)ra samarbetet mellan kommissionen och de beh(cid:148)riga myndigheterna i medlemsstaterna b(cid:148)r en r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130) f(cid:148)r statligt st(cid:148)d inr(cid:132)ttas, som skall h(cid:148)ras innan kommissionen antar f(cid:148)rord- ningar i enlighet med denna f(cid:148)rordning. 1. Kommissionen kan, genom f(cid:148)rordningar som antas i enlighet med f(cid:148)rfarandet i artikel 8 i denna f(cid:148)rordning, besluta att med tanke p(cid:134) den gemensamma marknadens utveckling och funktion vissa former av st(cid:148)d inte uppfyller samtliga kriterier i artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget och d(cid:132)rf(cid:148)r skall undantas fr(cid:134)n anm(cid:132)lningsf(cid:148)rfarandet enligt artikel 93. 3 i f(cid:148)rdraget, s(cid:134) l(cid:132)nge som det st(cid:148)d som beviljas ett och samma f(cid:148)retag under en angiven period inte (cid:148)ver- skrider ett best(cid:132)mt fast belopp. 14. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 142/3 P(cid:134) kommissionens beg(cid:132)ran skall medlemsstaterna 2. n(cid:132)r som helst meddela den alla ytterligare uppgifter om de former av st(cid:148)d som (cid:132)r undantagna fr(cid:134)n anm(cid:132)lnings- skyldighet i enlighet med punkt 1. m(cid:134)nader f(cid:148)r att de st(cid:148)d som omfattades av den f(cid:148)reg(cid:134)ende f(cid:148)rordningen skall kunna justeras. 3. I de f(cid:148)rordningar som antas enligt artiklarna 1 och 2 skall det f(cid:148)reskrivas en s(cid:134)dan period som avses i punkt 2 f(cid:148)r det fall att de inte f(cid:148)rl(cid:132)ngs n(cid:132)r deras giltighet upph(cid:148)r. Artikel 3 Insyn och kontroll 1. N(cid:132)r kommissionen antar f(cid:148)rordningar enligt artikel 1 skall den f(cid:148)reskriva detaljerade regler f(cid:148)r medlemssta- terna f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla insyn och kontroll n(cid:132)r det g(cid:132)ller det st(cid:148)d som har undantagits fr(cid:134)n anm(cid:132)lningsskyldig- heten i enlighet med dessa f(cid:148)rordningar. Dessa regler skall s(cid:132)rskilt omfatta de krav som anges i punkterna 2–4. 2. Redan vid inf(cid:148)randet av st(cid:148)dprogram eller av enskilt st(cid:148)d som har beviljats vid sidan av ett program, och d(cid:132)r skall st(cid:148)det (cid:132)r undantaget enligt dessa f(cid:148)rordningar, medlemsstaterna en (cid:148)verl(cid:132)mna sammanfattning av uppgifterna om dessa st(cid:148)dprogram eller fall av enskilt st(cid:148)d som inte h(cid:132)nf(cid:148)r sig till ett undan- taget st(cid:148)dprogram f(cid:148)r att dessa skall offentligg(cid:148)ras i Euro- peiska gemenskapernas officiella tidning. kommissionen till 3. Medlemsstaterna skall registrera och sammanst(cid:132)lla alla uppgifter om till(cid:132)mpningen av undantagen av vissa slag av st(cid:148)d. Om kommissionen f(cid:148)rfogar (cid:148)ver uppgifter som ger anledning att ifr(cid:134)gas(cid:132)tta den korrekta till(cid:132)mp- ningen av en undantagsf(cid:148)rordning, skall medlemsstaterna meddela kommissionen alla uppgifter som den anser vara n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att bed(cid:148)ma om st(cid:148)det (cid:132)r f(cid:148)renligt med den aktuella f(cid:148)rordningen. 4. Medlemsstaterna skall (cid:134)tminstone en g(cid:134)ng om (cid:134)ret till kommissionen (cid:148)verl(cid:132)mna en rapport, f(cid:148)retr(cid:132)desvis i elektronisk form, om till(cid:132)mpningen av undantagen av vissa slag av st(cid:148)d i enlighet med kommissionens s(cid:132)rskilda krav. Kommissionen skall ge alla medlemsstater tillg(cid:134)ng till denna rapport. En g(cid:134)ng om (cid:134)ret skall den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130) som avses i artikel 7 granska och utv(cid:132)rdera dessa rapporter. Artikel 4 Giltighetstid och (cid:132)ndring av f(cid:148)rordningar 1. De f(cid:148)rordningar som antas enligt artiklarna 1 och 2 skall ha en fastst(cid:132)lld giltighetstid. De st(cid:148)d som undantas genom en f(cid:148)rordning som har antagits enligt artiklarna 1 och 2 skall undantas under den tid som denna f(cid:148)rordning (cid:132)r giltig och, i f(cid:148)rekommande fall, den anpassningsperiod som avses i punkterna 2 och 3. 2. De f(cid:148)rordningar som antas enligt artiklarna 1 och 2 f(cid:134)r upph(cid:132)vas eller (cid:132)ndras om n(cid:134)got viktigt f(cid:148)rh(cid:134)llande som legat till grund f(cid:148)r antagandet har f(cid:148)r(cid:132)ndrats eller om den gemensamma marknadens grandvisa utveckling eller funktion g(cid:148)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt. I s(cid:134)dana fall skall det i den nya f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)llas en anpassningsperiod p(cid:134) sex Artikel 5 Utv(cid:132)rderingsrapport Vart femte (cid:134)r skall kommissionen f(cid:148)r Europaparlamentet och r(cid:134)det l(cid:132)gga fram en rapport om till(cid:132)mpningen av denna f(cid:148)rordning. Ett utkast till rapport skall s(cid:132)ndas p(cid:134) remiss till den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130) som avses i artikel 7. Artikel 6 Remiss till ber(cid:148)rda parter N(cid:132)r kommissionen har f(cid:148)r avsikt att anta en f(cid:148)rordning, skall den offentligg(cid:148)ra ett utkast s(cid:134) att alla ber(cid:148)rda personer skall kunna meddela kommissionen sina synpunkter inom en rimlig tid som kommissionen fastst(cid:132)ller och som inte i n(cid:134)got fall f(cid:134)r understiga en m(cid:134)nad. och organisationer Artikel 7 R(cid:134)dgivande kommitt(cid:130) En r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130), nedan kallad ”r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n f(cid:148)r statligt st(cid:148)d”, inr(cid:132)ttas h(cid:132)rmed. Denna kommitt(cid:130) skall best(cid:134) av f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r medlemsstaterna och ha en f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r kommissionen som ordf(cid:148)rande. Artikel 8 Samr(cid:134)d med den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n 1. Kommissionen skall kommitt(cid:130)n f(cid:148)r statligt st(cid:148)d samr(cid:134)da med r(cid:134)dgivande a) innan ett utkast till f(cid:148)rordning offentligg(cid:148)rs, och b) innan en f(cid:148)rordning antas. 2. Samr(cid:134)d med kommitt(cid:130)n skall (cid:132)ga rum genom att kommissionen kallar till ett m(cid:148)te. Till denna kallelse skall bifogas de utkast och dokument som skall granskas. M(cid:148)tet skall (cid:132)ga rum tidigast tv(cid:134) m(cid:134)nader efter det att kallelsen har skickats ut. Denna frist kan minskas om det g(cid:132)ller s(cid:134)dant samr(cid:134)d som avses i punkt 1 b ovan, i br(cid:134)dskande fall samt om en f(cid:148)rordning enbart skall f(cid:148)rl(cid:132)ngas. f(cid:148)retr(cid:132)dare 3. Kommissionens f(cid:148)rel(cid:132)gga kommitt(cid:130)n ett f(cid:148)rslag till (cid:134)tg(cid:132)rder. Kommitt(cid:130)n skall yttra sig (cid:148)ver inom den tid som ordf(cid:148)randen best(cid:132)mmer med h(cid:132)nsyn till hur br(cid:134)dskande fr(cid:134)gan (cid:132)r, om n(cid:148)dv(cid:132)ndigt genom omr(cid:148)stning. f(cid:148)rslaget skall L 142/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 5. 98 4. Yttrandet skall protokollf(cid:148)ras och dessutom har varje medlemsstat r(cid:132)tt att beg(cid:132)ra att f(cid:134) sin uppfattning tagen till protokollet. Den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n kan rekommen- dera att yttrandet offentligg(cid:148)rs i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning. 5. Kommissionen skall st(cid:148)rsta h(cid:132)nsyn till det ta yttrande som kommitt(cid:130)n avgett. Den skall underr(cid:132)tta kommitt(cid:130)n om det s(cid:132)tt p(cid:134) vilket dess yttrande har beak- tats. Artikel 9 Slutbest(cid:132)mmelser Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 7 maj 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar M. BECKETT Ordf(cid:148)rande


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 963/98 zo 7. mája 1998, ustanovujúce obchodnú normu pre karfiol a artičoky

eurovoc_concepts:
leaf vegetable
marketing standard
perennial vegetable

text: 84 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 31998R0963 L 135/18 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 8. 5. 1998 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 963/98 zo 7. mája 1998, ustanovujúce obchodnú normu pre karfiol a artičoky KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2200/96 z 28. októbra 1996 o spoločnej organizácii trhu s ovocím a zeleninou (1), ktoré bolo naposledy zmenené nariadením (ES) č. 2520/97 (2),a najmä jeho článok 2 (2), keďže karfiol a artičoky sú medzi produktmi uvedenými v prí- lohe I nariadenia (ES) č. 2200/96, pre ktoré musia byť prijaté normy, keďže príloha II/1 k nariadeniu Komisie (ES) č. 23 zo 4. apríla 1962 o postupnom založení spoločnej organizácie trhu s ovocím a zeleninou (3), naposledy zmenená nariadením Komisie (ES) č. 888/97 (4), ustanovujúcim spoločné normy kvality pre karfiol, keďže príloha I/6 k nariadeniu Komisie č. 58 (5),ktoré bolo naposledy zmenené nariadením (ES) č. 888/97, ustanovujúcim spoločné normy kvality pre určité produkty uvedené v prílohe I B k nariadeniu č. 23, ustanovu- júcemu normy pre artičoky, keďže tieto normy nezodpovedajú ďalej požiadavkám trhu; keďže vzťahujúce sa pravidlá musia byť preto znovu vypraco- vané a nariadenie č. 23 a príloha I/6 k nariadeniu č. 58 zrušené, v záujme zachovania transparentnosti na svetovom trhu musí byť venovaná pozornosť normám pre tieto produk- ty,odporučeným Európskou hospodárskou Komisiou Organi- zácie spojených národov; keďže uplatňovanie noriem môže vylúčiť produkty nízkej kvality z trhu, viesť k tomu, že produkcia splní požiadavky spotrebiteľa a posilní obchod na základe spravodlivej súťaže, a tak napomôže zlepšiť ziskovosť; keďže normy sú aplikovateľné na všetkých stupňoch obchodu, keďže doprava na dlhé vzdialenosti, skladovanie určitú dobu a rôzne manipulačné operácie, ktorými plodiny prechádzajú, môžu spôsobiť poškodenie primerané biologickému vývinu plodín alebo ich rýchlej skaziteľnosti, keďže takéto poškodenie sa musí brať do úvahy pri uplatňovaní noriem na obchodných stupňoch nasledujúcich po dodaní; keďže plody v Extra triede musia byť s osobitnou starostlivosťou, v tomto prípade do úvahy pripadá iba nedostatok čerstvosti a otlačené miesta; a balené triedené keďže opatrenia, uvedené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre čerstvé ovocie a zeleninu, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Obchodné normy, vzťahujúce sa na karfiol, na ktoré sa vzťahuje KN kód 0704 10,a artičoky, na ktoré sa vzťahuje KN kód 0709 10 00, budú uvedené v prílohách I a II k tomuto. 2. Normy sa budú uplatňovať na všetkých stupňoch obchodu, v súlade s podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 2200/96. Na stupňoch nasledujúcich po odoslaní plodiny môžu vyka- zovať v porovnaní s normami: — miernu stratu čerstvosti a otlačené miesta, — plody zaradené do inej triedy ako Extra, ľahké poškodenia, v závislosti na ich vývine a ich sklonu k rýchlej skaziteľ- nosti. Článok 2 Nariadenie č. 23 je týmto zrušené a príloha I/6 k nariadeniu č. 58 je vypustená. (1) Ú. v. ES L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) Ú. v. ES L 346, 17. 12. 1997, s. 41. (3) Ú. v. ES 30, 20. 4. 1962, s. 965/62. (4) Ú. v. ES L 126, 17. 5. 1997, s. 11. (5) Ú. v. ES 56, 7. 7. 1962, s. 1606/62. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. júla 1998. 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 85 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 7. mája 1998 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie 86 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 PRÍLOHA I NORMA PRE KARFIOL I. DEFINÍCIA PLODINY Táto norma sa vzťahuje na karfiol odrôd pestovaných z Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef. var. botrytis, dodá- vaný spotrebiteľovi v čerstvom stave, karfiol určený na priemyselné spracovanie je vylúčený. II. USTANOVENIA O KVALITE Účelom tejto normy je definovať požiadavky na kvalitu pre karfiol po úprave a balení. A. Minimálne požiadavky Vo všetkých triedach kvality s ohľadom na špeciálne požiadavky pre jednotlivé triedy a povolené odchýlky ružice musia byť: — celé, — zdravé; plody napadnuté hnilobou alebo poškodené, a tak nevhodné na konzum, sú vylúčené, — čisté, prakticky bez akýchkoľvek viditeľných cudzích látok, — čerstvého vzhľadu, — prakticky bez škodcov, — prakticky bez poškodení spôsobených škodcami, — bez nadmernej povrchovej vlhkosti, — bez cudzieho pachu a/alebo chuti. Stupeň vývinu a stav karfiolu musí byť taký, aby bol schopný: — vydržať dopravu a manipuláciu a — dostať sa na miesto určenia vo vyhovujúcom stave. B. Klasifikácia Karfiol je klasifikovaný do troch tried, definovaných ďalej: i) „Extra“ trieda Karfiol v tejto triede musí byť vynikajúcej kvality. Musí mať tvar, vývin a vyfarbenie typické pre odrodu. Ružice musia byť: — dobre tvarované, pevné, kompaktné, — pevne uzavreté, — rovnomerne biele alebo smotanovej farby (1), — bez chýb, s výnimkou veľmi ľahkých povrchových chýb, pokiaľ tieto neovplyvňujú celkový vzhľad plodiny, jeho kvalitu, trvanlivosť a obchodnú úpravu v obale. Navyše, ak sa karfiol uvádza do obehu v obchodnej úprave „s listami“ alebo „orezaný“, čerstvý vzhľad. listy musia mať ii) I. trieda Karfiol v tejto triede musí byť dobrej kvality. Musí mať typické znaky odrody. (1) Avšak predaj karfiolu výrazne fialovo/purpurovej alebo zelenej farby je povolený, pokiaľ sú typické pre vybranú triedu. 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 87 Ružice musia byť: — pevné, — uzavreté, — bielej, slonovinovej alebo smotanovej farby (1), — bez chýb, ako sú škvrny, prerastajúce lístky do hlavy, stopy po mraze, otlačenia. Hlavy môžu mať nasledovné ľahké chyby, pokiaľ tieto neovplyvnia celkový vzhľad plodiny, jeho kvalitu, trvanlivosť a obchodnú úpravu v obale: — malé chyby tvaru alebo vyvinutia, — malé chyby vo vyfarbení, — veľmi slabú chĺpkovitosť. Navyše, ak sa karfiol uvádza do obehu v obchodnej úprave „s listami“ alebo „orezaný“, čerstvý vzhľad. listy musia mať iii) II. trieda Táto trieda obsahuje karfiol, ktorý nesplnil požiadavky vyšších tried, ale spĺňa minimálne požiadavky vyššie uvedené. Ružice môžu byť: — mierne deformované, — slabšie uzavreté, — žltkastej farby (1). Môžu mať: — malé popáleniny spôsobené slnečným žiarením, — nie viac ako päť svetlozelených lístkov, — ľahkú chĺpkovitosť (ale nie vlhkú alebo mastnú na dotyk). Môžu mať tiež dve z nasledovných chýb, pokiaľ si ružice zachovajú základné znaky kvality, trvanlivosti a obchodnej úpravy: — malé poškodenia spôsobené chorobami alebo škodcami, — malé povrchové poškodenia spôsobené mrazom, — mierne otlačenia. III. USTANOVENIA O VEĽKOSTI Veľkosť je stanovená ako najväčší priečny priemer plodu v jeho stredovej časti. Najmenší priemer je určený na 11 cm, rozdiel vo veľkosti medzi najmenšou a najväčšou ružicou v každom obale nesmie prekročiť 4 cm. IV. USTANOVENIA O ODCHÝLKACH Odchýlky kvality a veľkosti môžu byť povolené v každom obale pre plody, ktoré nevyhovujú požiadavkám pre deklarovanú triedu. A. Odchýlka kvality (i) „Extra“ trieda 5 % z počtu karfiolu, ktorý nevyhovuje požiadavkám triedy, ale spĺňa požiadavky I. triedy, alebo výnimočne patrí medzi odchýlky pre túto triedu. (ii) I. trieda 10 % z počtu karfiolu, ktorý nevyhovuje požiadavkám triedy, ale spĺňa požiadavky II. triedy, alebo výni- močne patrí medzi odchýlky pre túto triedu. (iii) II. trieda 10 % z počtu karfiolu, ktorý nevyhovuje požiadavkám triedy, ani minimálnym požiadavkám, okrem plodov napadnutých hnilobou, výraznými odreninami alebo inak poškodených tak, že nie sú vhodné na konzu- máciu. (1) Avšak predaj karfiolu výrazne fialovo/purpurovej alebo zelenej farby je povolený, pokiaľ sú typické pre vybranú triedu. 88 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 B. Odchýlka veľkosti Pre všetky triedy: 10 % z počtu karfiolu nevyhovujúceho požiadavkám na veľkosť a označenej veľkosti, ale vyho- vujúceho veľkosti bezprostredne nad alebo pod tou, ako je uvedená, najmenšia veľkosť pre ružice v najmenšej veľkostnej skupine je 10 cm. V. USTANOVENIA O OBCHODNEJ ÚPRAVE A. Vyrovnanosť Obsah každého obalu musí byť vyrovnaný a obsahovať iba karfiol rovnakého pôvodu, obchodného typu, kvality a veľkosti. Navyše, každý obal karfiolu v „Extra“ triede musí byť tiež vyrovnaný z hľadiska farby. Viditeľná časť obsahu obalu musí reprezentovať celý obsah. B. Balenie Karfiol musí byť balený tak, aby boli plody dostatočne chránené. Materiály použité vo vnútri obalu musia byť nové, čisté a musia mať takú kvalitu, aby sa zabránilo akémukoľvek vonkajšiemu alebo vnútornému poškodeniu plodiny. Používanie materiálov, najmä papiera a pečiatok, na ktorých sú uvedené obchodné špecifikácie, je povolené za predpokladu, že potlač alebo označovanie sa vykoná použitím netoxického atramentu alebo lepidla. Obaly musia byť bez akýchkoľvek viditeľných cudzích látok. C. Obchodná úprava Karfiol môže byť v nasledovných obchodných úpravách: i) s listami: karfiol pokrytý zdravými zelenými listami, v dostatočnom množstve a dĺžke na celkové pokrytie a ochranu ružice. Stonka musí byť odrezaná mierne za ochrannými listami; ii) bez listov: karfiol s odstránenými všetkými listami a nekonzumnými časťami stonky. Najviac môže byť päť malých a jemných svetlo zelených lístkov, ktoré nie sú odrezané a sú v blízkosti ružice; iii) orezané: karfiol s dostatočným počtom listov ponechanými na ochranu ružice. Tieto listy musia byť zdravé a zelené a orezané nie viac ako 3 cm od vrcholu ružice. Stonka musí byť odrezaná mierne pod ochrannými listami. VI. USTANOVENIA O OZNAČOVANÍ Na každom obale musia byť uvedené na jednej a rovnakej strane čitateľne a nezmazateľne, viditeľne zvonku tieto údaje: A. Identifikácia Baliareň a/alebo odosielateľ: meno a adresa alebo úradne vydaná alebo uznaná kódová značka. Avšak v prípade, že sa používa kódová značka, odkaz na „baliareň a/alebo odosielateľa (alebo zodpovedajúca skratka)“ musí byť uvedený v tesnej blízkosti tejto kódovej značky. B. Názov plodiny — „karfiol“, pokiaľ nie je obsah zvonka viditeľný, — názov obchodného typu pre fialovo/purpurový a zelený karfiol. C. Pôvod plodiny — Krajina pôvodu a, dobrovoľne, oblasť pestovania alebo národný, regionálny alebo miestny názov oblasti. D. Obchodné údaje — trieda, — veľkosť vyjadrená ako minimálny a maximálny priemer alebo počet kusov. E. Úradná kontrolná značka (voliteľne) 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 89 PRÍLOHA II NORMA PRE ARTIČOKY I. DEFINÍCIA PLODINY Táto norma sa vzťahuje na kvetné lôžka a puky atričokov odrôd pestovaných z Cynara scolymus L. , dodávané spotre- biteľovi v čerstvom stave, artičoky určené na priemyselné spracovanie sú vylúčené. II. USTANOVENIA O KVALITE Účelom tejto normy je definovať požiadavky na kvalitu pre artičoky po úprave a balení. A. Minimálne požiadavky Vo všetkých triedach kvality s ohľadom na špeciálne požiadavky pre jednotlivé triedy a povolené odchýlky arti- čoky musia byť: — celé, — zdravé; plody napadnuté hnilobou alebo poškodené, a tak nevhodné na konzum, sú vylúčené, — čisté, prakticky bez akýchkoľvek viditeľných cudzích látok, — čerstvého vzhľadu, a osobitne nesmú javiť známky vädnutia, — prakticky bez škodcov, — prakticky bez poškodení spôsobených škodcami, — bez nadmernej povrchovej vlhkosti, — bez cudzieho pachu a/alebo chuti. Stonky musia byť orezané čisto a nesmú byť dlhšie ako 10 cm. (Toto posledné ustanovenie sa nedá aplikovať na artičoky balené vo zväzkoch, ktoré sú vytvorené z určitého počtu hlavičiek upevnených spolu okolo stoniek, alebo na artičoky odrody „Spinoso“). Stupeň vývinu a stav artičokov musí byť taký, aby boli schopné: — vydržať dopravu a manipuláciu a — dostať sa na miesto určenia vo vyhovujúcom stave. B. Klasifikácia Artičoky sú klasifikované do troch tried, definovaných ďalej: i) „Extra“ trieda Artičoky v tejto triede musia byť vynikajúcej kvality. Musia mať charakteristické znaky odrody a/alebo obchodného typu. Stredové zákrovné lístky musia byť dobre uzatvorené, v závislosti na odrode. Musia byť bez chýb s výnimkou veľmi malých povrchových chýb pokožky zákrovných lístkov, pokiaľ tieto neovplyvňujú celkový vzhľad plodiny, jej kvalitu, trvanlivosť a obchodnú úpravu v obale. Kvetné lôžko nesmie byť drevnaté. ii) I. trieda Artičoky v tejto triede musia byť dobrej kvality. Musia mať charakteristické znaky odrody a/alebo obchod- ného typu. Stredové zákrovné lístky musia byť dobre uzatvorené, v závislosti od odrody. Nasledovné malé chyby však sú povolené, pokiaľ neovplyvňujú celkový vzhľad plodiny, kvalitu, trvanlivosť a obchodnú úpravu v obale: — malé chyby tvaru, — malé poškodenia spôsobené mrazom (praskliny), — veľmi malé odreniny. Kvetné lôžko nesmie byť drevnaté. 90 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 iii) II. trieda Táto trieda obsahuje artičoky, ktoré nemajú kvalitu na zaradenie do vyšších tried, ale spĺňajú minimálne požiadavky vyššie uvedené. Môžu byť mierne otvorené. Nasledovné chyby môžu byť povolené, pokiaľ si artičoky zachovajú základné znaky z hľadiska kvality, trvan- livosti a obchodnej úpravy: — chyby tvaru, — poškodenia spôsobené mrazom („spálené“ artičoky), — ľahké odreniny, — ľahká škvrnitosť vonkajších zákrovných lístkov, — známky drevnatosti kvetného lôžka. III. USTANOVENIA O VEĽKOSTI Veľkosť je stanovená ako najväčší priečny priemer v stredovej časti kvetného puku. Minimálny priemer je stanovený na 6 cm. Stupnica uvedená nižšie je záväzná pre „Extra“ triedu a I. triedu a dobrovoľná pre II. triedu: — priemer 13 cm a viac, — priemer od 11 cm do 13 cm, — priemer od 9 cm do 11 cm, — priemer od 7,5 cm do 9 cm, — priemer od 6 cm do 7,5 cm. Navyše, priemer od 3,5 cm do 6 cm je povolený pre typ „Poivrade“ a „Bouquet“. IV. USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ODCHÝLOK Odchýlky kvality a veľkosti môžu byť povolené v každom obale pre plody, ktoré nevyhovujú požiadavkám pre deklarovanú triedu. A. Odchýlka kvality (i) „Extra“ trieda 5 % z počtu artičokov, ktoré nevyhovujú požiadavkám triedy, ale spĺňajú požiadavky I. triedy, alebo výni- močne spadajú do odchýlok pre túto triedu. (ii) I. trieda 10 % z počtu artičokov, ktoré nevyhovujú požiadavkám triedy, ale spĺňajú požiadavky II. triedy, alebo výni- močne spadajú do odchýlok pre túto triedu. (iii) II. trieda 10 % z počtu artičokov, ktoré nevyhovujú požiadavkám triedy, ani minimálnym požiadavkám, okrem plodov napadnutých hnilobou, výraznými odreninami alebo inak poškodených tak, že nie sú vhodné na konzumáciu. 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 91 B. Odchýlka veľkosti Pre všetky triedy: 10 % z počtu artičokov, ktoré nevyhovujú požiadavkám na veľkosť a veľkosti uvedenej na obale, ale vyhovujú veľkosti bezprostredne nad a/alebo pod tou, ako je uvedená, s minimálne 5 cm priemerom pre artičoky zaradené do najmenšej veľkosti (od 6 do 7,5 cm). Pre artičoky typu „Poivrade“ alebo „Bouquet“ nie je povolená odchýlka od veľkosti. V. USTANOVENIA O OBCHODNEJ ÚPRAVE A. Vyrovnanosť Obsah každého obalu musí byť vyrovnaný a musí obsahovať iba artičoky rovnakého pôvodu, odrody alebo obchodného typu, kvality a veľkosti (ak sú triedené podľa veľkosti). Viditeľná časť obsahu obalu musí reprezentovať celý obsah. B. Balenie Artičoky musia byť balené tak, aby boli dostatočne chránené. Materiály použité vo vnútri obalu musia byť nové, čisté a musia mať takú kvalitu, aby sa zabránilo akémukoľvek vonkajšiemu alebo vnútornému poškodeniu plodiny. Používanie materiálov, najmä papiera a pečiatok, na ktorých sú uvedené obchodné špecifikácie, je povolené za predpokladu, že potlač alebo označovanie sa vykoná použitím netoxického atramentu alebo lepidla. Obaly musia byť bez akýchkoľvek viditeľných cudzích látok. VI. USTANOVENIA O OZNAČOVANÍ Na každom obale musia byť uvedené na jednej a rovnakej strane čitateľne a nezmazateľne, viditeľne zvonku tieto údaje: A. Identifikácia Baliareň a/alebo odosielateľ: meno a adresa alebo úradne vydaná alebo uznaná kódová značka. Avšak v prípade, že sa používa kódová značka, odkaz na „baliareň a/alebo odosielateľa (alebo zodpovedajúca skratka)“ musí byť uvedený v tesnej blízkosti tejto kódovej značky. B. Názov plodiny — „Artičoky“, pokiaľ nie je obsah zvonka viditeľný — Názov odrody pre „Extra“ triedu — „Poivrade“ alebo „Bouquet“, ak je to vhodné — „Spinoso“, ak je to vhodné C. Pôvod plodiny Krajina pôvodu a, dobrovoľne, oblasť pestovania, alebo národný, regionálny alebo miestny názov oblasti. D. Obchodné údaje — trieda — počet kvetných pukov — veľkosť (ak sú zaradené podľa veľkosti) vyjadrená ako najmenší a najväčší priemer kvetného puku E. Úradná kontrolná značka (dobrovoľne)


title: Verordening (EG) nr. 981/98 van de Commissie van 7 mei 1998 houdende indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
classification
computer
pulp and paper industry

text: 9. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 137/9 VERORDENING (EG) Nr. 981/98 VAN DE COMMISSIE van 7 mei 1998 houdende indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de tarief- en statistiekno- menclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2509/97 van de Commissie (2), inzonderheid op artikel 9, Overwegende dat, teneinde de uniforme toepassing te waarborgen van de gecombineerde nomenclatuur die als bijlage bij voornoemde verordening is gevoegd, bepa- lingen dienen te worden vastgesteld voor de indeling van de in bijlage bij deze verordening opgenomen goederen; Overwegende dat bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 de algemene regels voor de interpretatie van de gecombi- neerde nomenclatuur zijn vastgesteld; dat deze regels ook van toepassing zijn op iedere andere nomenclatuur die, geheel of gedeeltelijk of met toevoeging van onderverde- lingen, de gecombineerde nomenclatuur overneemt en die bij specifieke communautaire voorschriften is vastge- steld voor de toepassing van tarief- of andere maatregelen in het kader van het goederenverkeer; Overwegende dat, met toepassing van genoemde alge- mene regels, de in kolom 1 van de tabel opgenomen in de bijlage bij deze verordening, omschreven goederen dienen te worden ingedeeld onder de daarmee correspon- derende GN-codes vermeld in kolom 2, op grond van de motiveringen opgenomen in kolom 3; Overwegende dat het wenselijk is dat op een door de douaneautoriteiten van de lidstaten verstrekte bindende tariefinlichting betreffende de indeling van goederen in het gemeenschappelijk douanetarief die niet in overeen- stemming is met de bepalingen van onderhavige verorde- ning, door rechthebbende, gedurende drie maanden, over- eenkomstig de bepalingen van artikel 12, lid 6, van Veror- dening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad van 12 oktober 1992 tot vaststelling van het communautair douanewet- boek (3), een beroep kan worden gedaan; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) douanewetboek (cid:190) afdeling tarief- en statistiekno- menclatuur, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De goederen omschreven in kolom 1 van de tabel opge- nomen in de bijlage bij deze verordening dienen in de gecombineerde nomenclatuur te worden ingedeeld onder de corresponderende GN-codes vermeld in kolom 2 van voornoemde tabel. Artikel 2 Op de door de douaneautoriteiten van de lidstaten verstrekte bindende tariefinlichting die niet in overeen- stemming is met de bepalingen van onderhavige verorde- ning, kan gedurende drie maanden, overeenkomstig de bepalingen van artikel 12, lid 6, van Verordening (EEG) nr. 2913/92, een beroep worden gedaan. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de eenentwintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 7 mei 1998. Voor de Commissie Mario MONTI Lid van de Commissie (1) PB L 256 van 7. 9. 1987, blz. 1. (2) PB L 345 van 16. 12. 1997, blz. 44. (3) PB L 302 van 19. 10. 1992, blz. 1. L 137/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 5. 98 Omschr¶ving (1) B(cid:246)LAGE Indeling (GN-code) (2) Motivering (3) 1. Fotoalbum waarvan de band de volgende afmetingen heeft: breedte 12 cm, hoogte 16,5 cm en dikte (rug) 5,8 cm, en is samengesteld uit de volgende materialen: (cid:190) een omslag van karton, achtereenvolgens bedekt met kunststof met celstructuur, een laag dun karton, kleurr¶k bedrukt papier en kunststoffolie. (cid:190) de 60 binnenpagina’s z¶n gel¶md in de omslag en bestaan uit bladen van kunststof voorzien van hoesjes van doorzichtige kunststof. 2. Toestel in de vorm van een draagbare computer, in een behuizing van gegoten gekleurde kunststof, ongeveer 20 cm lang, 23 cm breed en 6 cm dik. Het toestel heeft de volgende bestanddelen: (cid:190) een luidspreker, (cid:190) een elektronische verwerkingseenheid (die niet vr¶ kan worden geprogrammeerd), (cid:190) een toetsenbord met schakelaars onder een stevig vel kunststof, (cid:190) een afleesscherm met vloeibare kristallen, ongeveer 6 · 3 cm, (cid:190) regelaars voor het volume en het contrast. Het toestel heeft 16 ingebouwde programma’s waarmee logica en muziek kan worden schr¶ven, geoefend. rekenen, De programma’s z¶n bedoeld voor kinderen in de leeft¶d van v¶f tot acht jaar. 3926 90 91 De indeling is vastgesteld op basis van de algemene regels 1, 3b en 6 voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur, alsmede de tekst van de GN-codes 3926, 3926 90 en 3926 90 91. Van dit samengestelde product z¶n de bestanddelen van kunststof bepalend zowel vanwege hun omvang als het gebruik van het goed. 9503 90 32 De indeling is vastgesteld op basis van de algemene regels 1 en 6 voor de interpretatie van de gecombineerde nomen- clatuur, alsmede de tekst van de GN-codes 9503, 9503 90 en 9503 90 32. de van z¶n ingebouwde Vier schr¶foefeningen, zeven z¶n rekenoefeningen en twee betreffen het herkennen van muzieknoten/melodie(cid:137)n, enz. programma’s 16 Hoewel 15 van de 16 programma’s zich lenen om te worden gespeeld met twee deelnemers en het toestel de score van de spelers bepaalt, heeft het product niet de kenmerken van een gezelschapsspel in de zin van post 9504. Het product heeft van karakter opvoedkundige aard. het wezenl¶ke speelgoed van


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1521/98 do Deputado Karin RIIS- JØRGENSEN à Comissão. Concorrência das empresas de camionagem privadas no transporte de passageiros entre diferentes regiões da Dinamarca

eurovoc_concepts:
Denmark
bus
competition law
private sector
public sector
restriction on competition
road transport
transport infrastructure

text: C 50/44 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 2. 1999 A Comissªo, deplorando estes acontecimentos, deseja a aplica(cid:231)ªo estrita da legisla(cid:231)ªo italiana que, ao abrigo da lei no 1089 de 1 de Junho de 1939, protege hÆ mais de sessenta anos o patrim(cid:243)nio excepcional da pen(cid:237)nsula. (1999/C 50/061) PERGUNTA ESCRITA P-1521/98 apresentada por Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: ConcorrŒncia das empresas de camionagem privadas no transporte de passageiros entre diferentes regiıes da Dinamarca Entende a Comissªo que Ø compat(cid:237)vel com as normas de concorrŒncia da UE que a lei dinamarquesa de camionagem permita impedir as empresas de camionagem privadas de estabelecer novas carreiras e de aumentar o nœmero de partidas nas carreiras jÆ existentes entre regiıes do pa(cid:237)s, a fim de garantir que os caminhos-de-ferro e as empresas de camionagem estatais nªo sªo sujeitas a concorrŒncia? Invocando o art. 4o da lei camionagem, o Conselho de Transportes de Passageiros, na sua œltima reuniªo, de 18 de Mar(cid:231)o de 1998, rejeitou o conjunto dos pedidos de empresas de camionagem privadas que desejavam estabelecer novas carreiras entre a Jutl(cid:226)ndia e a Zel(cid:226)ndia (Copenhaga) utilizando a nova ponte sobre o Grande Belta. A mesma disposi(cid:231)ªo foi invocada pelo Conselho de Transportes de Passageiros para impor restri(cid:231)ıes (cid:224)s empresas de camionagem privadas no que respeita ao aumento da frequŒncia de liga(cid:231)ıes nos trajectos jÆ autorizados, tendo o Conselho, por exemplo, imposto limita(cid:231)ıes ao nœmero de partidas diÆrias e estabelecido percursos para as carreiras (nomeadamente estabelecendo as empresas de ferry-boats a utilizar no Categate › e a possibilidade de fazer o percurso pelo Grande Belta). O resultado Ø as empresas nªo poderem em determinadas situa(cid:231)ıes servir todos os passageiros que desejam utilizar os autocarros expressos entre diferentes pontos do pa(cid:237)s. Parece-nos que a utiliza(cid:231)ªo do artigo 4o da lei de camionagem feita pelo Conselho de Transportes de Passageiros nªo se baseia numa avalia(cid:231)ªo da eventual concorrŒncia entre a DSB e as empresas privadas de autocarros expressos, dado que a concorrŒncia neste sector nªo foi ainda investigada na Dinamarca e esta posi(cid:231)ªo apoia-se unicamente em declara(cid:231)ıes da DSB, representada neste (cid:243)rgªo de decisªo. Resposta do ComissÆrio N. Kinnock em nome da Comissªo (11 de Junho de 1998) A Comissªo considera, por princ(cid:237)pio, que as normas de concorrŒncia da UE devem ser respeitadas por todos os operadores de transportes, incluindo as empresas pœblicas. No entanto, a algumas empresas encarregadas da gestªo de servi(cid:231)os de interesse econ(cid:243)mico geral podem ser concedidos direitos especiais ou exclusivos, mediante determinadas condi(cid:231)ıes que o artigo 90o do Tratado CE define. Tais restri(cid:231)ıes do acesso ao mercado podem ter justifica(cid:231)ªo especial quando as autoridades imponham (cid:224)quelas empresas obriga(cid:231)ıes de servi(cid:231)o pœblico compensadas mediante fundos igualmente pœblicos. Por outro lado, a legisla(cid:231)ªo comunitÆria estipula que, quando as autoridades competentes dos Estados-membros decidam a manuten(cid:231)ªo da totalidade ou de parte de uma obriga(cid:231)ªo de servi(cid:231)o pœblico e quando vÆrias solu(cid:231)ıes garantam, em condi(cid:231)ıes anÆlogas, o fornecimento de servi(cid:231)os de transportes suficientes, as autoridades competentes optarªo pela que represente o menor custo para a colectividade. O fornecimento de servi(cid:231)os de transporte suficientes serÆ avaliado tendo em conta a possibilidade de recurso a outras tØcnicas de transporte e a aptidªo destas para satisfazer as necessidades de transporte consideradas (1). A compatibilidade da legisla(cid:231)ªo e das prÆticas vigentes na Dinamarca em matØria de servi(cid:231)os regulares de transporte de passageiros por autocarro e por via fØrrea com as normas de concorrŒncia da UE teria de ser determinada caso a caso. A Comissªo nªo dispıe de elementos que indiquem viola(cid:231)ªo dessas normas. (1) Artigo3o do Regulamento (CEE) 1191/69 do Conselho, de 26 de Junho de 1969, relativo (cid:224) ac(cid:231)ªo dos Estados-membros em matØria de obriga(cid:231)ıes inerentes (cid:224) no(cid:231)ªo de servi(cid:231)o pœblico no dom(cid:237)nio dos transportes ferroviÆrios, rodoviÆrios e por via navegÆvel, alterado pelo Regulamento (CEE) 1893/91 do Conselho, de 20 de Junho de 1991


title: WRITTEN QUESTION No. 1362/98 by Graham WATSON to the Commission. Trading standards

eurovoc_concepts:
European Commission
administrative cooperation
consumer goods
consumer protection
exchange of information
food inspection
market supervision
marketing standard
pharmaceutical legislation
product safety

text: C 402/118 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 Komission j(cid:228)senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (25. kes(cid:228)kuuta 1998) Euroopan investointipankki (EIP) sovelsi (cid:148)ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikan julkilausumansa(cid:148) (environmental policy state- ment) mukaisia voimassa olevia ymp(cid:228)rist(cid:246)standardejaan arvioidessaan Lihirin hanketta Papua(cid:150)Uudessa-Gui- neassa. N(cid:228)iden standardien lis(cid:228)ksi hanke on kaikkien kansallisten ja asian kannalta merkityksellisten kansainv(cid:228)- lisesti tunnustettujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten (erityisesti Australian ja Yhdysvaltojen ymp(cid:228)rist(cid:246)virastojen antamien m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten) mukainen. Hanketta toteutettaessa noudatetaan parhaita k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevia ja hyv(cid:228)ksi todettuja ymp(cid:228)rist(cid:246)k(cid:228)yt(cid:228)nteit(cid:228). Papua(cid:150)Uusi-Guinea on allekirjoittanut YK:n merioikeusyleissopimuksen, ja hanke nou- dattaa my(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). EIP:n rahoittamien hankkeiden on oltava niiden kansainv(cid:228)listen sopimusten mukaisia, jotka hankkeen toteutta- javaltio on allekirjoittanut. Kyseisen valtion toimivaltaiset viranomaiset ovat virallisesti vastuussa sopimusten noudattamisesta. Lihirin tapauksessa ymp(cid:228)rist(cid:246)suunnitelman hyv(cid:228)ksymisen ehtona oli ymp(cid:228)rist(cid:246)hallinto- ja valvontaohjelman toimittaminen hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi ja sen noudattaminen. Ohjelma edellytt(cid:228)(cid:228) tiivist(cid:228) raportointia Papua(cid:150)Uuden-Guinean viranomaisille. Hankkeen toteuttajan on n(cid:228)iden ja muiden tietojen perusteella l(cid:228)hetett(cid:228)v(cid:228) EIP:lle s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti raportteja mukaan lukien riippumattoman tilintarkastajan kertomus. N(cid:228)m(cid:228) vaatimukset on t(cid:228)ytetty. (98/C 402/155) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1359/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (27. huhtikuuta 1998) Aihe: Julkisen liikenteen saneeraus Kreikan hallitus on ilmoittanut uudesta Ateenan alueen julkisen liikenteen uudelleenj(cid:228)rjestely- ja saneerausoh- jelmasta. Voiko komissio ilmoittaa, kuuluuko t(cid:228)m(cid:228) liikenneverkko yhteis(cid:246)n tukikehysten piiriin ja millaisin edellytyksin komissio tukee t(cid:228)t(cid:228) uudelleenj(cid:228)rjestely(cid:228) ja sen vaatimia investointeja? Komission j(cid:228)senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 1998) Kreikalle tarkoitettua yhteis(cid:246)n tukikehyst(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) seurantakomitea hyv(cid:228)ksyi 31. lokakuuta 1997 pidetyss(cid:228) kokouksessaan 34 miljoonan ecun sitomisen pilottihankkeen toteuttamiseen. Hanke koskee 120 maakaasulla toimivan linja-auton ostamista ja huoltoaseman rakentamista. Komissio ei ole viel(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt asiasta. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tehd(cid:228)(cid:228)n, kun on tarkasteltu Kreikan viranomaisten (cid:228)skett(cid:228)in toimittamaa toteutettavuuskertomusta ja kun komissio on hyv(cid:228)ksynyt yhteis(cid:246)n tukikehyksen muutoksen, johon sis(cid:228)ltyv(cid:228)t seurantakomitean 31. lokakuuta 1997 tekem(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset. Komissio valvoo, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n toiminnan mahdollinen rahoitus on yhdenmukaista Ateenan kaupunkiliikenteen uudelleenj(cid:228)rjestelyyn tarvittavien muiden toimenpiteiden kanssa. T(cid:228)m(cid:228) on edellytyksen(cid:228) sille, ett(cid:228) komission rahoittamaa investointia voidaan todella hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228). (98/C 402/156) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1362/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Kaupank(cid:228)yntinormit J(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti kokouksia tai seminaareja eri j(cid:228)senvaltioiden kaupank(cid:228)yntinormeista vastaa- ville viranomaisille? My(cid:246)nt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) t(cid:228)llaiset kokoukset voisivat olla hy(cid:246)dyllisi(cid:228) alalla toimijoiden v(cid:228)listen t(cid:228)rkeiden tietojen vaihtamisen helpottamiseksi?


title: Meddelelse fra Rådet og Kommissionen - Sammensætning af Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på det Økonomiske og Sociale Område

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
advisory committee (EU)
appointment of staff
statistics

text: 7. 5. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 142/3 R¯DET OG KOMMISSIONEN Sammens»tning af Det Europ»iske R¿dgivende Udvalg for Statistisk Information p¿ det ˘konomiske og Sociale Omr¿de (98/C 142/02) I overensstemmelse med R¿dets afg(cid:192)relse 91/116/E˘F af 25. februar 1991 om neds»ttelse af et europ»isk r¿dgivende udvalg for statistisk information p¿ det (cid:192)konomiske og sociale omr¿de (CEIES)(cid:216)(˛), navnlig artikel 4, har Kommissionen den 15. september 1997 udpeget sine fire repr»sentanter til CEIES: Yves(cid:220)Thibault DE SILGUY Yves FRANCHET Giovanni RAVASIO Allan LARSSON Medlem af Kommissionen Generaldirekt(cid:192)r, Eurostat Generaldirekt(cid:192)r, ˘konomiske og Finansielle Anliggender Generaldirekt(cid:192)r, Besk»ftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender R¿det har, efter at have konsulteret Kommissionen, den 17. november 1997 udpeget: Luc DENAYER Marc DESPONTIN B B Secr~taire du Conseil central de l’~conomie Secretaris van de Centrale Raad van de Economie Pr~sident du Conseil sup~rieur de la statistique et professeur { la VUB Voorzitter van de Hoge Raad voor de Statistiek en hoogleraar aan de VUB Henrik Bach MORTENSEN DK Underdirekt(cid:192)r for (cid:176)Dansk Handel & Service(cid:133) med ansvar for politik Karen SIUNE DK Direkt(cid:192)r, Analyseinstitut for Forskning Dr. Ullrich HEILEMANN Botho Graf PUCKLER Iv‘nnhw XRYSANQAKOPOYLOS (John CHRYSSANTHACOPOULOS) Iv‘nnhw Aristot~lhw MYLVNAS (John Aristotle MYLONAS) Rafael LUENGO L@ZARO Carlos MART(cid:228)N Jean(cid:220)Christophe LE DUIGOU D D EL EL E E Rheinisch(cid:220)Westf…lisches Institut f(cid:190)r Wirtschaftsforschung Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverb…nde S(cid:255)ndesmow Ellhnik(cid:215)n Biomhxani(cid:215)n (Federation of Greek Industries) Anaplhrvt(cid:254)w Dioikht(cid:254)w thw Eqnik(cid:254)w Tr‘pezaw thw Ell‘daw (Deputy Manager at the National Bank of Greece) Representante de la CEOE (Confederaci(cid:246)n Espa(cid:253)ola de Organizaciones Empresariales) Representante de CCOO (Confederaci(cid:246)n Sindical de Comisiones Obreras) F Membre du Conseil ~conomique et social, membre du bureau du Conseil national de l’information statistique (CNIS) (˛)(cid:217)R¿dets afg(cid:192)relse 91/116/E˘F (EFT L 59 af 6. 3. 1991, s. 21), »ndret ved afg(cid:192)relse 97/255/EF (EFT L 102 af 19. 4. 1997, s. 32). C 142/4 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 5. 98 Yvonick RENARD F Directeur des ~tudes industrielles aupr(cid:127)s de la direction g~n~rale de la f~d~ration des industries m~caniques, membre du bureau du Conseil national de l’information statistique (CNIS) Prof. Patrick GEARY IRL Professor of Economics Prof. Frances P. RUANE IRL Head of the National Statistics Board Prof. Luigi FREY Prof. Ugo TRIVELLATO Prof. Patrice PIERETTI Alvin SOLD I. (cid:216)A. (cid:216)L. STOOP A. (cid:216)B. VOLKERS Margit EPLER Joachim LAMEL I I L L Docente di economia del lavoro, universit{ di Roma Docente di statistica economica, universit{ di Padova Professeur d’~conomie au Centre Universitaire de Luxembourg Directeur du journal (cid:176)Tageblatt(cid:133) NL Sociaal Cultureel Planbureau NL VNO/NCW werkgeversorganisatie A Kammer f(cid:190)r Arbeiter und Angestellte A Wirtschaftskammer ˆsterreich, Sektion Industrie Prof. Daniel BESSA S. FERNANDES COELHO Fernando MARQUES P P Universidades do Norte Horizonte 2000 Dirigente sindical - CGTP Prof. Eila KILPIˆ Risto SUOMINEN M¿ns ROS^N Irma ROSENBERG William Henry CALLAGHAN Prof. Angela DALE CEIES omfatter ligeledes: FIN Johtaja, Kuluttajatutkimuskeskus FIN Johtaja, Suomen Yritt…j…t S S UK Epidemiologiskt centrum, Socialstyrelsen Chefsekonom, Posten AB Economic and Social Affairs Department, Trades Union Congress UK Director, Cathie Marsh Centre for Census and Survey Research and Professor of Quantitative Social Research, University of Manchester 1. (cid:217)formanden for Udvalget vedr(cid:192)rende Penge(cid:220), Kreditmarkeds(cid:220) og Betalingsbalancestatistik: John KIDGELL Chairman of Committee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics 2. (cid:217)form»ndene eller generaldirekt(cid:192)rerne for medlemsstaternes statistiske kontorer: Claude CHERUY Jan PLOVSING Johann HAHLEN N(cid:242)kow KARABITHS (Nikos KARAVITIS) B Directeur g~n~ral DK Rigsstatistiker D EL Pr…sident des Statistischen Bundesamtes Genik(cid:246)w Grammat~aw (General Secretary) Pilar MART(cid:228)N(cid:220)GUZM@N E Presidenta 7. 5. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 142/5 Paul CHAMPSAUR Donal MURPHY Prof. Paolo GARONNA Robert WEIDES F Directeur g~n~ral IRL Director I L Direttore generale Directeur Prof. Dr. A. (cid:216)P. (cid:216)J. ABRAHAMSE NL Directeur(cid:220)Generaal van de Statistiek Erich BADER Eng. Carlos Jorge CORREA GAGO A P Pr…sident Presidente Timo RELANDER FIN P……johtaja, Tilastokeskus Jan CARLING Tim HOLT S Generaldirekt‰r UK Director


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1399/98 του Jose APOLINARIO προς την Επ τροπή. Oι ιδιαιτερότητες των άκρως απομακρυσμένων περιοχών στον τομέα της ενέργειας

text: C 402/126 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 22. 12. 98 (98/C 402/166) GRAPTH ERVTHSH E-1399/98 ypobolh· : JosØ ApolinÆrio (PSE) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Oi idiaitero·thtew tvn a·krvw apomakrysme·nvn perioxv· n ston tome·a thw ene·rgeiaw Antapokrino·menh stiw idiaitero·thtew tvn a·krvw apomakrysme·nvn perifereiv· n, s(cid:146) o·,ti afora· ton tome·a thw ene·rgeiaw, h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh h·dh dhmioy·rghse e·na pro·gramma POSEI-Ene·rgeia, sto plai·sio toy syno·loy tvn koinotikv· n dra·sevn gia tiw perife·reiew ayte·w, ekto·w kai anejarth·tvw tvn anti·stoixvn Koinotikv· n Plaisi·vn Sth·rijhw. Ektimv· ntaw o·ti oi idiaitero·thtew ayte·w ejakoloyuoy·n na yfi·stantai, ervtv· thn Epitroph· poie·w ei·nai oi kateyuy·nseiw poy ua akoloyuh·sei ston tome·a ayto·, idi·vw de poie·w epiptv· seiw ayte·w ua e·xoyn gia thn Perife·reia tvn Azorv· n. Apa· nthsh toy k. Papoytsh· ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Ioyni·oy 1998) To me·tro poy afora· thn ene·rgeia toy progra·mmatow Poseima te·uhke se efarmogh· apo· thn Epitroph· kata· th dia·rkeia trietoy·w xronikoy· diasth·matow: kate·farmogh· toy me·troy aytoy· metafe·ruhkan xrhmatodotika· me·sa, synolikoy· y·coyw 15 ekatom. ECU, sthn ayto·nomh perife·reia tvn Azorv· n kai diate·uhkan se e·rga ejoikono·mhshw ene·rgeiaw kai ananev· simvn phgv· n ene·rgeiaw. H teleytai·a eth·sia do·sh kateblh·uh to 1994. H Epitroph· den pro·teine thn anane·vsh toy me·troy poy afora· thn ene·rgeia toy progra·mmatow Poseima gia to xroniko· dia·sthma 1995-1999. Antiue·tvw, ekto·w toy koinotikoy· plaisi·oy sth·rijhw (KPS) thw Portogali·aw kai thw prvtoboyli·aw REGIS gia tiw a·krvw perifereiake·w perioxe·w, h Epitroph· ene·krine, gia to xroniko· dia·sthma 1995-1999, progra·mmata ta opoi·a proble·poyn me·tra sth·rijhw tvn ependy·sevn ston tome·a thw ene·rgeiaw stiw Azo·rew. Lambanome·nhw ypo·ch thw meionektikh·w kata·stashw tvn Azorv· n, apo· a·poch efodiasmoy· se symbatika· energeiaka· proi¤o·nta, alla· epi·shw tvn dynatoth·tvn tiw opoi·ew prosfe·royn h ejoikono·mhsh ene·rgeiaw kai orisme·new ananev· simew phge·w ene·rgeiaw, o energeiako·w tome·aw stiw Azo·rew aname·netai na synexi·sei na tygxa·nei, kata· th dia·rkeia thw ne·aw perio·doy dhmosionomikoy· programmatismoy·, xrhmatodotikh·w sth·rijhw apo· ta diarurvtika· tamei·a. (98/C 402/167) GRAPTH ERVTHSH E-1403/98 ypobolh· : Pedro Marset Campos (GUE/NGL) kai Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Paratypi·ew sth diekperai·vsh toy Eidikoy· Sxedi·oy gia ton Lime·na thw Impi·ua (Baleari·dew › Ispani·a) H Epitroph· Xvrotaji·aw thw Impi·ua kai thw Formente·ra ene·krine to protaue·n Eidiko· Sxe·dio gia tin Lime·na thw Impi·ua, h proapaitoy·menh o·mvw Mele·th Periballontikv· n Epiptv· sevn eish·xuh sto fa·kello toy sxedi·oy aytoy· me mega·lh kauyste·rhsh, se sxe·sh me th diadikasi·a dhmo·siaw enhme·rvshw, me apote·lesma oi ene·rgeiew thw Genikh·w Diey·uynshw Lime·nvn na pragmatopoihuoy·n xvri·w thn y·parjh thw proanaferuei·saw mele·thw. H dhmosi·eysh tvn symperasma·tvn thw mele·thw periballontikv· n epiptv· sevn proka·lese koinvnikh· anasta·tvsh, efo·son ayta· epesh·mainan seira· sobaro·tatvn periballontikv· n problhma·tvn poy aforoy·n kyri·vw to fysiko·, koinvniko· kai politistiko· periba·llon poy, epiple·on, e·xoyn shmantike·w koinvnike·w epiptv· seiw sto ypo·loipo nhsi·, th basikh· oikonomikh· drasthrio·thta toy opoi·oy apotelei· h toyristikh· biomhxani·a. Projenei· kata·plhjh to gegono·w o·ti e·naw organismo·w me to ky·row kai thn ajiopisti·a toy Syllo·goy Arxitekto·nvn tvn Baleari·dvn Nh·svn, o opoi·ow antiti·uetai sto Sxe·dio gia ton Lime·na thw Impi·ua, e·xontaw paroysia·sei sobara· epixeirh·mata, den klh·uhke na gnvmodoth·sei apo· th Genikh· Diey·uynsh Periballontikh·w Ajiolo·ghshw kai Plhrofo·rhshw. To sxe·dio ayto·, ea·n efarmosuei·, ua e·xei sobare·w kai mh anastre·cimew epiptv· seiw sto shmerino· topi·o thw po·lhw thw Impi·ua kai toy lime·na thw kai, idiai·tera, stiw topouesi·ew «Faro de Botafoch», «Isla Grossa» kai «Isla Valerino», kauv· w kai stiw parakei·menew perioxe·w o·pvw h «Platja des duros» › poy ua ejafanisuei· oloklhrvtika· › stiw opoi·ew gi·netai eidikh· anafora· sto Eparxiako· Xvrotajiko· Sxe·dio tvn Baleari·dvn kai to Geniko· Sxe·dio Astikh·w Xvrotaji·aw thw Po·lhw thw Impi·ua, poy sh·mera bri·skontai se isxy· kai efarmo·zontai kai poy tiw xarakthri·zoyn «topi·a eidikh·w prostasi·aw», env· ua katastrafei· kai mi·a perioxh· toyristikv· n katoikiv· n kai ua ypa·rjoyn sobaro·tatew syne·peiew gia th xlvri·da kai thn pani·da, to·so sthn jhra·, o·so kai sth ua·lassa


title: WRITTEN QUESTION No. 1392/98 by Richard HOWITT to the Commission. Disability actions (pilot project)

eurovoc_concepts:
disabled person
equal treatment
non-governmental organisation
project of common interest
proposal (EU)
reintegration into working life

text: C 386/122 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 Utv(cid:228)rderingen av det tredje gemenskapsprogrammet f(cid:246)r funktionshindrade personer (Helios II) behandlades nyligen i en rapport fr(cid:229)n kommissionen (3). De fr(cid:229)gor som blir aktuella till f(cid:246)ljd av den nya artikel 13 i Amsterdamf(cid:246)rdraget om bek(cid:228)mpning av diskriminering p(cid:229) grund av k(cid:246)n, ras, etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder, (cid:229)lder eller sexuell l(cid:228)ggning unders(cid:246)ks av kommissionen p(cid:229) lika grunder f(cid:246)r alla som uts(cid:228)tts f(cid:246)r diskriminering. Kommissionen (cid:228)r forts(cid:228)ttningsvis starkt engagerad i fr(cid:228)mjandet av lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r funktionshindrade personer. (1) KOM(98) 131 slutlig. (2) KOM(97) 2000 slutlig. (3) KOM(98) 15 slutlig. (98/C 386/166) SKRIFTLIG FR¯GA E-1392/98 fr(cid:229)n Richard Howitt (PSE) till kommissionen (7 maj 1998) ˜mne: ¯tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r funktionshindrade (pilotprojekt) Kan kommissionen bekr(cid:228)fta den tidsplan som planerats f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av denna budgetpost under 1998, inklusive fastst(cid:228)llande av riktlinjer, tidsfrister f(cid:246)r inl(cid:228)mnande av ans(cid:246)kningar, sannolikt datum f(cid:246)r tillk(cid:228)nnagi- vande av besluten och datum f(cid:246)r de f(cid:246)rsta utbetalningarna? Hur ser denna tidsplan ut j(cid:228)mf(cid:246)rt med motsvarande tidsplan f(cid:246)r 1997? Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att den avser att genomf(cid:246)ra pilotprojekt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r funktionshindrade ytterligare ett (cid:229)r under 1999? Om detta inte (cid:228)r fallet, varf(cid:246)r inte? Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 juni 1998) Kommissionen vill uppm(cid:228)rksamma parlamentsledamoten p(cid:229) att tv(cid:229) inbjudningar att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag, kallade (cid:148)st(cid:246)d till utbytes- och informations(cid:229)tg(cid:228)rder som fr(cid:228)mjar lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)nniskor med funktionsneds(cid:228)ttning) och (cid:148)st(cid:246)d till representativa europeiska samarbetsorganisationer som verkar inom omr(cid:229)det lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)nniskor med funktionsneds(cid:228)ttning(cid:148) (1), har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. I korthet (cid:228)r sista ans(cid:246)kningsdag f(cid:246)r den f(cid:246)rstn(cid:228)mnda inbjudan den 12 juni 1998. Det slutgiltiga urvalet av s(cid:246)kande kommer att ske den 24 juli 1998. Endast insatser som p(cid:229)b(cid:246)rjats tidigast den 1 oktober 1998 och senast den 31 december 1998 kan delfinansieras av gemenskapen. Vad g(cid:228)ller den andra inbjudan skall de ans(cid:246)kningar som g(cid:228)ller den (cid:229)rliga driftsbudgeten f(cid:246)r en icke-statlig organisation fr(cid:229)n den 1 april 1998 ha inkommit senast den 29 maj 1998. I detta fall kommer kommissionen att fatta sitt slutgiltiga beslut den 26 juni 1998. Dessa datum (cid:246)verensst(cid:228)mmer ungef(cid:228)rligen med de som g(cid:228)llde f(cid:246)r inbjudan att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag 1997. De f(cid:246)rsta utbetalningarna kommer att g(cid:246)ras f(cid:246)rst n(cid:228)r kontrakten undertecknats. I sitt prelimin(cid:228)ra budgetf(cid:246)rslag f(cid:246)r 1999 har kommissionen f(cid:246)reslagit att medel skall avs(cid:228)ttas f(cid:246)r st(cid:246)d till samordning av icke-statliga organisationer som f(cid:246)retr(cid:228)der m(cid:228)nniskor med funktionshinder och av nyskapande insatser f(cid:246)r att g(cid:246)ra allm(cid:228)nheten medveten om funktionshindrades r(cid:228)ttigheter. (1) EGT C 103, 4. 4. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 1385/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Ending cosmetic tests on animals

text: 22. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 402/123 (98/C 402/162) WRITTEN QUESTION E-1384/98 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (7 May 1998) Subject: Training in specialized medicine and free movement of doctors In a bill published in February 1998 (AC 4602), the Italian Government further penalizes specialized medical training by proposing contracts for self-employment which are in no way in line with the content and specific requirements laid down for specialized training courses, which, according to Directive 93/16/EEC (1), should (cid:145)comprise theoretical and practical instruction(cid:146). Under the kind of employment relationship proposed by this bill, employers would not be required under Italian law to guarantee training or provide the necessary facilities for it. Does the Commission not consider that: 1. 2. this anomaly and the inadequacy of the Italian training system are depriving Italian and European citizens of proper quality standards? using specialist doctors to cover for structural staff shortages in the Italian health system could result in an illegal form of protectionism, restricting access to the labour market in Italy for European doctors? (1) OJ L 165, 7. 7. 1993, p. 1. Joint answer to Written Questions E-1383/98 and E-1384/98 given by Mr Monti on behalf of the Commission (24 June 1998) The Commission would inform the Honourable Member that the matters raised by her have been referred to the Court of Justice for a preliminary ruling (1). Accordingly, it cannot comment until the Court(cid:146)s ruling has been delivered. (1) Request for a preliminary ruling C-137/91 (Carbonari and Others v Italy). (98/C 402/163) WRITTEN QUESTION E-1385/98 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (7 May 1998) Subject: Ending cosmetic tests on animals Eight years of hard and apparently successful work have been undermined by the Commission(cid:146)s decision to delay until the year 2000 the entry into force of the directive approved by the European Parliament which would have banned cosmetic tests on animals with effect from January 1998. The Commission cannot overlook the fact that the torture practised on animals is both cruel and in this case utterly pointless, since all cosmetic industries now have alternative tests available. The Commission must be aware that this kind of approach will result in rights being brushed aside in favour of economic interests in Europe, a situation which cannot be allowed to prevail. Will the Commission therefore takes steps to review its decision on the entry into force of the directive banning cosmetic tests on animals?