title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1062/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Μαΐου 1998 όσον αφορά την έκδοση των πιστοποιητικών εξαγωγής του συστήματος Α2 στον τομέα των οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit vegetable
pip fruit
quantitative restriction
stone fruit

formats: pdf print

text: L 152/4 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 26. 5. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1062/98 TGS EPITQOPGS tgr 25gr La(cid:155)ou 1998 (cid:149)som avoq(cid:145) tgm (cid:146)jdosg tym pistopoigtij(cid:150)m enacyc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator A2 stom tol(cid:146)a tym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2190/96 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 14gr Moelbq(cid:148)ou 1996, peq(cid:148) keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 1035/72 tou Sulbouk(cid:148)ou (cid:149)som avoq(cid:145) tir epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym opyqojgpeu- tij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 610/97 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 4, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 983/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3) (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) ta emdeijtij(cid:145) pos(cid:145) tgr epistqov(cid:147)r jai oi emdeijtij(cid:146)r pos(cid:149)tgter tym pistopoigtij(cid:150)m enacyc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator A2, ejt(cid:149)r eje(cid:148)mym pou fgto(cid:151)mtai sto pka(cid:148)sio tgr episitistij(cid:147)r bo(cid:147)heiar· (cid:149)ti cia tir tol(cid:145)ter, ta l(cid:147)ka, pou pqooq(cid:148)fomtai cia tg ceycqavij(cid:147) ol(cid:145)da W jai ta qod(cid:145)jima jai ta mejtaq(cid:148)mia, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm oijomolij(cid:147) jat(cid:145)stasg stir di(cid:145)vo- qer ol(cid:145)der pqooqislo(cid:151) pou amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 983/98, jai sumaqt(cid:147)sei tym emde(cid:148)neym pou ek(cid:147)vhgsam ap(cid:149) tour epiweiqglat(cid:148)er jai ap(cid:149) tir ait(cid:147)seir pistopoigtij(cid:150)m tou sust(cid:147)lator A2, pq(cid:146)pei ma jahoqisho(cid:151)m oqistij(cid:145) pos(cid:145) epistqov(cid:147)r tym fgtoul(cid:146)mym posot(cid:147)tym· (cid:149)ti aut(cid:145) ta oqistij(cid:145) pos(cid:145) dem lpoqo(cid:151)m ma upeqbo(cid:151)m to dipk(cid:145)sio tym emdeijtij(cid:150)m pos(cid:150)m· (cid:149)ti s’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 3 paq(cid:145)cqavor 5 tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 2190/96, ha heyqgho(cid:151)m yr (cid:145)juqer oi ait(cid:147)- seir le pos(cid:145) am(cid:150)teqa ap(cid:149) ta amt(cid:148)stoiwa oqistij(cid:145) pos(cid:145), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 1. Cia ta pistopoigtij(cid:145) enacyc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator A2, cia ta opo(cid:148)a (cid:146)wei upobkghe(cid:148) a(cid:148)tgsg s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 983/98, g pqaclatij(cid:147) gle- qolgm(cid:148)a tgr ait(cid:147)seyr, pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)- cqavor 1 de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2190/ 96, jahoq(cid:148)fetai stir 26 La(cid:155)ou 1998. Ta pistopoigtij(cid:145) pou amav(cid:146)qomtai stgm pq(cid:150)tg paq(cid:145)- 2. cqavo ejd(cid:148)domtai le ta oqistij(cid:145) pos(cid:145) tgr epistqov(cid:147)r jai l(cid:146)wqi tou pososto(cid:151) ejd(cid:149)seyr tym fgtoul(cid:146)mym posot(cid:147)tym pou amav(cid:146)qomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151). 3. S’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 3 paq(cid:145)cqavor 5 tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 2190/96, oi ait(cid:147)seir pou amav(cid:146)qomtai stgm pq(cid:150)tg paq(cid:145)cqavo le pos(cid:145) am(cid:150)teqa ap(cid:149) ta amt(cid:148)stoiwa oqistij(cid:145) pos(cid:145) pou amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla heyqo(cid:151)- mtai yr (cid:145)juqer. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 26 La(cid:155)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 25 La(cid:155)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 292 tgr 15. 11. 1996, s. 12. (2) EE L 22 tgr 29. 1. 1998, s. 8. (3) EE L 137 tgr 9. 5. 1998, s. 12. 26. 5. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 152/5 PAQAQTGLA Pqo(cid:152)(cid:149)m Pqooqisl(cid:149)r (cid:147) ol(cid:145)der epistqov(cid:147)r (1) Oqistij(cid:149) pos(cid:149) epistqov(cid:147)r (Ecu/t(cid:149)mo jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour) Posost(cid:149) ejd(cid:149)seyr tym fgtoul(cid:146)mym posot(cid:147)tym Tol(cid:145)ter Poqtoj(cid:145)kia Kel(cid:149)mia L(cid:147)ka Qod(cid:145)jima jai mejtaq(cid:148)mia F XYC F X Y E 20 35 36 22 6 25 100 % 100 % 95 % 100 % 95 % 100 % (1) Oi jydijo(cid:148) pqooqislo(cid:151) jahoq(cid:148)fomtai yr en(cid:147)r: X: Moqbgc(cid:148)a, Iskamd(cid:148)a, Cqoikamd(cid:148)a, M(cid:147)soi Veq(cid:149)e, Pokym(cid:148)a, Ouccaq(cid:148)a, Qoulam(cid:148)a, Boukcaq(cid:148)a, Akbam(cid:148)a, Eshom(cid:148)a, Ketom(cid:148)a, Kihouam(cid:148)a, Bosm(cid:148)a-Eqfecob(cid:148)mg, Jqoat(cid:148)a, Skobem(cid:148)a, pq(cid:150)gm Cioucjoskabij(cid:147) Dglojqat(cid:148)a tgr Lajedom(cid:148)ar, Olospomdiaj(cid:147) Dglojqat(cid:148)a Cioucjoskab(cid:148)ar (Seqb(cid:148)a jai Lauqobo(cid:151)mio) jai L(cid:145)kta. Y: Aqlem(cid:148)a, Afeqlpa(cid:152)tf(cid:145)m, Keujoqys(cid:148)a, Ceyqc(cid:148)a, Jafajst(cid:145)m, Jiqcif(cid:148)a, Lokdab(cid:148)a, Qys(cid:148)a, Tatfijist(cid:145)m, Touqjlemist(cid:145)m, Ouflpejist(cid:145)m, Oujqam(cid:148)a, pqooqislo(cid:148) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 34 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3665/87 tgr Epitqop(cid:147)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. C: Ekbet(cid:148)a, Tsew(cid:148)a, Skobaj(cid:148)a. E: (cid:133)koi oi pqooqislo(cid:148) ejt(cid:149)r tgr Ekbet(cid:148)ar. F: (cid:133)koi oi pqooqislo(cid:148)


title: Rådets förordning (EG) nr 1097/98 av den 25 maj 1998 om ändring av förordning (EG) nr 3448/93 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter

eurovoc_concepts:
CCT duties
agricultural product
agro-industry
export
import
trading operation

formats: html pdf print

text: 30. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 157/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1097/98 av den 25 maj 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 3448/93 om systemet f(cid:148)r handeln med vissa varor som framst(cid:132)lls genom bearbetning av jordbruksprodukter EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artiklarna 43 och 113 i denna, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och med beaktande av f(cid:148)ljande: F(cid:148)rordning (EG) nr 3448/93 (3) f(cid:148)r handeln med vissa varor som framst(cid:132)lls genom bearbet- ning av jordbruksprodukter. fastst(cid:132)ller systemet Som en f(cid:148)ljd av ikrafttr(cid:132)dandet av avtalen fr(cid:134)n de multila- terala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguayrundan har gemenskapen f(cid:148)rhandlat fram olika avtal (nedan kallade ”GATT-avtal”). Bland dessa avtal finns det flera som r(cid:148)r jordbruksomr(cid:134)- det, s(cid:132)rskilt jordbruksavtalet (nedan kallat ”avtalet”). Med till(cid:132)mpning av det senare har gemenskapen slutat till(cid:132)mpa en r(cid:148)rlig avgift och en r(cid:148)rlig avgiftsdel vid flera import best(cid:132)mmelser i f(cid:148)rordning (EG) nr 3448/93 anpassas till den nya situationen s(cid:134) att texten blir tydligare. Andra best(cid:132)mmelser har inte l(cid:132)ngre n(cid:134)got syfte. av jordbruksprodukter. F(cid:148)ljaktligen b(cid:148)r Inom ramen f(cid:148)r gemenskapens handelspolitik beviljas i vissa avtal om f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling s(cid:132)nkningar av jord- brukskomponenten. Dessa s(cid:132)nkningar fastst(cid:132)lls i f(cid:148)rh(cid:134)l- lande till de jordbrukskomponenter som till(cid:132)mpas f(cid:148)r handel som inte (cid:132)r f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandlad. Det (cid:132)r viktigt att de s(cid:132)nkta beloppen r(cid:132)knas om till nationell valuta med anv(cid:132)ndning av samma v(cid:132)xelkurs som f(cid:148)r omr(cid:132)kning av belopp som inte har s(cid:132)nkts. (1) EGT C 105, 11. 4. 1996, s. 8. (2) EGT C 347, 25. 10. 1996, s. 464. (3) EGT L 318, 20. 12. 1993, s. 18. Inom ramen f(cid:148)r vissa avtal om f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling har det beviljats koncessioner inom gr(cid:132)nserna f(cid:148)r kvoter som samtidigt g(cid:132)ller b(cid:134)de skyddet av jordbruket och skydd utanf(cid:148)r jordbruksomr(cid:134)det, med det f(cid:148)rbeh(cid:134)llet att det f(cid:148)r skyddet utanf(cid:148)r jordbruksomr(cid:134)det till(cid:132)mpas vissa s(cid:132)nk- ningar till f(cid:148)ljd av dessa avtal. Det (cid:132)r viktigt att det f(cid:148)r skyddet utanf(cid:148)r jordbruksomr(cid:134)det g(cid:132)ller samma f(cid:148)rvalt- ningsregler som f(cid:148)r skyddet av jordbruket. Till f(cid:148)ljd av (cid:132)ndringarna av olika f(cid:148)rordningar om den gemensamma organisationen av marknader inom jord- brukssektorn genom f(cid:148)rordning (EG) nr 3290 (4) (cid:132)r be- viljandet av bidrag f(cid:148)r vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget beroende av villkoret att dessa bidrag (cid:132)r f(cid:148)re- nliga med de f(cid:148)rpliktelser som gemenskapen (cid:134)tagit sig i enlighet med artikel 228 i f(cid:148)rdraget. De f(cid:148)reskrifter som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att respektera dessa f(cid:148)rpliktelser f(cid:134)r antas enligt det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 16 i f(cid:148)rord- ning (EG) nr 3448/93. F(cid:148)rordning (EG) nr 3448/93 b(cid:148)r f(cid:148)ljaktligen (cid:132)ndras. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)rordning (EG) nr 3448/93 (cid:132)ndras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 1. I artikel 1 skall a) artikel 1. 1 och 1. 2 ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: Genom denna f(cid:148)rordning inf(cid:148)rs ett system f(cid:148)r ”1. handeln med vissa varor som avses i bilaga B. (4) EGT L 349, 31. 12. 1994, s. 105. F(cid:148)rordningen (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1161/97 (EGT L 169, 27. 6. 1997, s. 1). L 157/2 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 5. 98 2. I denna f(cid:148)rordning avses med — jordbruksprodukter: produkter som omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget. — varor: produkter som inte omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget men som r(cid:132)knas upp i bilaga B. ”. b) f(cid:148)ljande punkt inf(cid:148)ras: F(cid:148)r till(cid:132)mpningen av vissa avtal om f(cid:148)rm(cid:134)ns- ”2a. behandling avses med — jordbrukskomponent: den del av avgiften som motsvarar tullen i Gemensamma tulltaxan som till(cid:132)mpas p(cid:134) de jordbruksprodukter som avses i bilaga A eller, som motsvarar tullen i det ber(cid:148)rda ursprungslandet f(cid:148)r de kvantiteter av dessa jordbruksprodukter som f(cid:148)rbrukats och avses i artikel 13, f(cid:148)rekommande fall, i — icke-jordbrukskomponent: den del av avgiften som motsvarar tullen i Gemensamma tulltaxan med avdrag f(cid:148)r den i f(cid:148)rsta strecksatsen definie- rade jordbrukskomponenten, — basprodukter: vissa jordbruksprodukter som anges i bilaga A eller som (cid:132)r j(cid:132)mst(cid:132)llda med eller framst(cid:132)llda av dessa produkter, och f(cid:148)r vilka tullarna i Gemensamma tulltaxan anv(cid:132)nds f(cid:148)r att best(cid:132)mma jordbrukskomponenten i avgiften p(cid:134) varorna. ”. 2) I den f(cid:148)rsta avdelningen skall kapitel 1 ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”KAPITEL 1 Import Avsnitt I Handel med tredje land Artikel 2 1. Om inget annat s(cid:132)gs i denna f(cid:148)rordning skall Gemensamma tulltaxans till(cid:132)mpas p(cid:134) de varor som anges i bilaga B. tullsatser F(cid:148)r de varor som anges i tabell 1 i bilaga B skall avgiften best(cid:134) av en v(cid:132)rdetull kallad fast del och ett specifikt belopp fastst(cid:132)llt i ecu kallad jordbrukskompo- nent. F(cid:148)r de varor som avses i tabell 2 i bilaga B skall avgif- tens jordbrukskomponent vara en del av avgiften som till(cid:132)mpas p(cid:134) import av dessa varor. 2. Om inte annat f(cid:148)ljer av artikel 10 eller 10a, skall det vara f(cid:148)rbjudet att ta ut n(cid:134)gon annan tull eller avgift med motsvarande verkan (cid:132)n den avgift som avses i punkt 1. 3. De allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelserna f(cid:148)r tolkning av den kombinerade nomenklaturen och de s(cid:132)rskilda till(cid:132)mp- ningsf(cid:148)reskrifterna till(cid:132)mpas p(cid:134) klassificeringen av de produkter som omfattas av denna f(cid:148)rordning. Den tull- taxenomenklatur som f(cid:148)ljer av till(cid:132)mpningen av denna f(cid:148)rordning anges i Gemensamma tulltaxan. Till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifterna f(cid:148)r denna artikel skall 4. antas enligt f(cid:148)rfarandet i artikel 16. Artikel 3 (Utg(cid:134)r) Artikel 4 1. Om det i Gemensamma tulltaxan f(cid:148)reskrivs en h(cid:148)gsta avgift f(cid:134)r den avgift som avses i artikel 2 inte (cid:148)verstiga denna. Om den h(cid:148)gsta avgift som avses i f(cid:148)rsta stycket endast f(cid:134)r till(cid:132)mpas p(cid:134) s(cid:132)rskilda villkor skall dessa fastst(cid:132)llas i enlighet med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 11. 1 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (*). 2. Om den h(cid:148)gsta avgiften utg(cid:148)rs av en v(cid:132)rdetull (cid:148)kad med en till(cid:132)ggstull p(cid:134) olika typer av socker, uttryckt som sackaros (savg), eller p(cid:134) mj(cid:148)lk (mavg), (cid:132)r denna till(cid:132)ggstull samma som i Gemensamma tull- taxan. (*) EGT L 256, 7. 9. 1987, s. 1. F(cid:148)rordningen senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2308/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 1). Artikel 5 (Utg(cid:134)r) Avsnitt II F(cid:148)rm(cid:134)nshandel Artikel 6 i 1. Den jordbrukskomponent samband med f(cid:148)rm(cid:134)nshandel skall vara det specifika belopp som fastst(cid:132)llts i Gemensamma tulltaxan. som till(cid:132)mpas Om landet eller l(cid:132)nderna i fr(cid:134)ga respekterar gemen- skapslagstiftningen om bearbetade produkter och antar samma basprodukter som gemenskapen, t(cid:132)cker samma varor och anv(cid:132)nder samma koefficienter som gemen- skapen g(cid:132)ller dock f(cid:148)ljande: 30. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 157/3 a) Jordbrukskomponenten f(cid:134)r best(cid:132)mmas i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de kvantiteter basprodukter som verkligen har f(cid:148)rbrukats om gemenskapen har slutit ett avtal om tullsamarbete och d(cid:132)rigenom fastslagit dessa kvanti- teter. b) Den tull som till(cid:132)mpas vid importen av en baspro- dukt f(cid:134)r ers(cid:132)ttas av ett belopp som fastst(cid:132)lls i f(cid:148)rh(cid:134)l- lande till skillnaden mellan jordbrukets prisniv(cid:134) i gemenskapen och jordbrukets prisniv(cid:134) i landet eller omr(cid:134)det i fr(cid:134)ga, eller genom utj(cid:132)mning i f(cid:148)rh(cid:134)llande till en prisniv(cid:134) som fastst(cid:132)llts gemensamt f(cid:148)r omr(cid:134)det i fr(cid:134)ga. c) Detta system f(cid:134)r, om till(cid:132)mpningen av b leder till belopp av liten betydelse f(cid:148)r de varor som omfattas, ocks(cid:134) ers(cid:132)ttas av ett system med schablonbelopp eller schablonsatser. 2. De jordbrukskomponenter med eventuella min- skningar som till(cid:132)mpas p(cid:134) import inom ramen f(cid:148)r ett avtal om f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling skall r(cid:132)knas om till natio- nell valuta med anv(cid:132)ndning av samma kurs som den som g(cid:132)ller f(cid:148)r handel utan f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling. 3. De v(cid:132)rdetullar som motsvarar jordbrukskompo- nenten av avgiften f(cid:148)r de varor som avses i tabell 2 i bilaga B f(cid:134)r ers(cid:132)ttas med en annan jordbrukskompo- nent inom ramen f(cid:148)r ett avtal om f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling. Till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifterna f(cid:148)r denna artikel skall i f(cid:148)rfarande som avses i enlighet med det 4. antas artikel 16. till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter Dessa s(cid:132)rskilt omfatta skall, om s(cid:134) kr(cid:132)vs, — utf(cid:132)rdandet och den administrativa behandlingen av de dokument som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r till(cid:132)mp- ningen av dessa system, — de (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att undvika en oml(cid:132)ggning av handeln, — f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver basprodukter. 5. Om det uppst(cid:134)r ett behov av att analysera de jordbruksprodukter som f(cid:148)rbrukats skall detta ske med de metoder som anges f(cid:148)r bidrag vid export till tredje land av de ber(cid:148)rda jordbruksprodukterna. 6. Kommissionen skall offentligg(cid:148)ra de avgifter som f(cid:148)ljer av till(cid:132)mpningen av de avtal om f(cid:148)rm(cid:134)nsbehand- ling som avses i punkterna 2 och 3. Artikel 7 att avgiftens 1. Om det i ett avtal om f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling f(cid:148)re- skall skrivs s(cid:132)nkas eller gradvis avskaffas skall denna del utg(cid:148)ra den fasta delen av avgiften f(cid:148)r de varor som avses i tabell 1 i bilaga B. icke-jordbrukskomponent 2. Om det i ett avtal om f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling f(cid:148)re- skrivs till(cid:132)mpning av en s(cid:132)nkt jordbrukskomponent, inom s(cid:134)v(cid:132)l som utanf(cid:148)r en tullkvot, skall n(cid:132)rmare till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter om ber(cid:132)kning och f(cid:148)rvaltning av dessa s(cid:132)nkta jordbrukskomponenter antas i enlighet med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 16, f(cid:148)rutsatt att avtalet preciserar — vilka produkter som skall omfattas av dessa s(cid:132)nk- ningar, — kvantiteterna av de varor eller v(cid:132)rdet p(cid:134) de kvoter som skall omfattas av s(cid:132)nkningarna eller med vilken metod dessa kvantiteter eller v(cid:132)rden skall ber(cid:132)knas, — vilka delar som best(cid:132)mmelser s(cid:132)nkningen av jord- brukskomponenten. till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter 3. De f(cid:148)r (cid:148)ppnande och f(cid:148)rvaltning av s(cid:132)nkningar av avgiftens icke-jordbrukskomponent skall antas i enlighet med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 16. som kr(cid:132)vs 4. Kommissionen skall offentligg(cid:148)ra de avgifter som blir resultatet av till(cid:132)mpningen av avtalen om f(cid:148)rm(cid:134)ns- behandling som avses i punkterna 1 och 2. ”. 3) F(cid:148)ljande artikel skall inf(cid:148)ras efter artikel 10: ”Artikel 10a F(cid:148)r att undvika eller bek(cid:132)mpa de skadeverkningar 1. p(cid:134) gemenskapsmarknaden som kan bli f(cid:148)ljden av import av vissa varor som framst(cid:132)llts genom bearbet- ning av jordbruksprodukter, f(cid:148)rtecknade i bilaga C, skall importen av en eller flera av dessa varor till den tullsats som avses i Gemensamma tulltaxan bel(cid:132)ggas med en till(cid:132)ggstull, om de villkor (cid:132)r uppfyllda som framg(cid:134)r av artikel 5 i avtalet, utom n(cid:132)r importen inte riskerar att st(cid:148)ra gemenskapsmarknaden eller om verk- ningarna skulle bli oproportionerligt stora i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den efterstr(cid:132)vade verkan. 2. De utl(cid:148)sande priserna, den gr(cid:132)ns under vilken en till(cid:132)ggstull p(cid:134) importen kan p(cid:134)f(cid:148)ras, (cid:132)r de som gemen- skapen har meddelat V(cid:132)rldshandelsorganisationen. p(cid:134) skall importen s(cid:132)rskilt p(cid:134) grundval De utl(cid:148)sande volymer som skall (cid:148)verskridas f(cid:148)r att en till(cid:132)ggstull skall best(cid:132)mmas av importen till gemenskapen under de tre (cid:134)ren f(cid:148)re det (cid:134)r d(cid:134) de skadeverkningar som avses i punkt 1 upptr(cid:132)der eller riskerar att upptr(cid:132)da. fastst(cid:132)llas 3. De importpriser som skall beaktas vid p(cid:134)f(cid:148)randet av en till(cid:132)ggstull skall best(cid:132)mmas p(cid:134) grundval av importpriset cif f(cid:148)r en varus(cid:132)ndning. Till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter 4. med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 16. skall antas i enlighet L 157/4 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 5. 98 Dessa f(cid:148)reskrifter skall s(cid:132)rskilt omfatta a) de varor f(cid:148)r vilka till(cid:132)ggstullar till(cid:132)mpas enligt lydelsen i artikel 5 i avtalet, b) de andra n(cid:148)dv(cid:132)ndiga utl(cid:148)sande kriterier som kr(cid:132)vs f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av punkt 1 i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med artikel 5 i avtalet. ”. 4) Artikel 12. 1 skall utg(cid:134). Punkt 3 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”3. Vid (cid:132)ndringar i Kombinerade nomenklaturen i denna skall kommissionen inf(cid:148)ra f(cid:148)ljd(cid:132)ndringar f(cid:148)rordning och som tagits med till(cid:132)mpning av denna. ”. 5) Artikel 13 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Artikel 13 1. Denna artikel (cid:132)r till(cid:132)mplig p(cid:134) all f(cid:148)rm(cid:134)nshandel d(cid:132)r avgiftens jordbrukskomponent eventuellt s(cid:132)nkts under de f(cid:148)ruts(cid:132)ttningar som anges i artikel 7, inte har fastst(cid:132)llts p(cid:134) grundval av det verkliga inneh(cid:134)ll som avses i artikel 6. 1 a och/eller f(cid:148)r vilka grundbeloppen inte bygger p(cid:134) de prisskillnader som avses i artikel 6. 1 b. Eventuella (cid:132)ndringar i denna f(cid:148)rordning skall antas i enlighet med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 16. (*) EGT L 187, 26. 7. 1996, s. 18. ”. 6) Artikel 14. 1 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”1. Det kan i enlighet med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 16 fastst(cid:132)llas en tr(cid:148)skel eller tr(cid:148)sklar under vilka de belopp som fastst(cid:132)lls i enlighet med artikel 6 eller 7 skall vara lika med noll. F(cid:148)r att undvika att det uppst(cid:134)r konstgjorda handelsfl(cid:148)den f(cid:134)r det enligt samma f(cid:148)rfarande och p(cid:134) vissa best(cid:132)mda villkor best(cid:132)mmas skall till(cid:132)mpas. ”. jordbrukskomponenten inte att 7) Artikel 18 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Artikel 18 (cid:143)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att anpassa denna f(cid:148)rordning f(cid:148)rordningar om den gemensamma till (cid:132)ndringar i organisationen av marknader inom jordbrukssektorn i syfte att bibeh(cid:134)lla det nuvarande systemet skall antas i enlighet med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 16. ”. 8) I bilaga B skall rubrikerna under ”Tabell 1” och ”Tabell 2” utg(cid:134). 9) Bilagan till denna f(cid:148)rordning skall l(cid:132)ggas till f(cid:148)rord- ning (EG) nr 3448/93 och betecknas bilaga C. Artikel 2 2. Egenskaper f(cid:148)r basprodukter och de kvantiteter basprodukter som skall beaktas (cid:132)r fastst(cid:132)llda i kommis- sionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1460/96 (*). Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 25 maj 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar J. CUNNINGHAM Ordf(cid:148)rande 30. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 157/5 BILAGA ”BILAGA C Varuslag Yoghurt, smaksatt eller inneh(cid:134)llande frukt, b(cid:132)r, n(cid:148)tter eller kakao K(cid:132)rnmj(cid:148)lk, filmj(cid:148)lk, gr(cid:132)ddfil, kefir och annan fermenterad eller syrad mj(cid:148)lk och gr(cid:132)d- de, smaksatta eller inneh(cid:134)llande frukt, b(cid:132)r, n(cid:148)tter eller kakao KN-nr 0403 10 51 till 0403 10 99 0403 10 71 till 0403 90 99 0710 40 Sockermajs (okokt eller (cid:134)ngkokt eller kokt i vatten), fryst 0711 90 30 Sockermajs, tillf(cid:132)lligt konserverad (t. ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyr- lighetsvatten eller andra konserverande l(cid:148)sningar) men ol(cid:132)mplig f(cid:148)r direkt konsumtion i detta tillst(cid:134)nd 1517 10 10 Margarin med undantag av flytande margarin, med en mj(cid:148)lkfetthalt av mer (cid:132)n 10 vikt- procent men h(cid:148)gst 15 viktprocent 1517 90 10 Andra (cid:132)tbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra (cid:132)n (cid:132)tbara fet- ter och oljor samt fraktioner av s(cid:134)dana fetter eller oljor enligt nr 1516:, med en mj(cid:148)lk- fetthalt av mer (cid:132)n 10 viktprocent men h(cid:148)gst 15 viktprocent 1702 50 00 Kemiskt ren fruktos 2005 80 00 Sockermajs (Zea mays var. saccharata), beredd eller konserverad p(cid:134) annat s(cid:132)tt (cid:132)n med (cid:132)ttika eller (cid:132)ttiksyra, inte fryst 2905 43 00 Mannitol: D-glucitol (Sorbitol): – I vattenl(cid:148)sning: 2905 44 11 – – Inneh(cid:134)llande h(cid:148)gst 2 viktprocent D-mannitol ber(cid:132)knat p(cid:134) halten D-glucitol 2905 44 19 – – annan – annan: 2905 44 91 – – inneh(cid:134)llande h(cid:148)gst 2 viktprocent D-mannitol ber(cid:132)knat p(cid:134) halten D-glucitol 2905 44 99 – – annan 3505 10 10 Dextrin 3505 10 92 Annan st(cid:132)rkelse och annan modifierad st(cid:132)rkelse, med undantag av f(cid:148)retrad eller f(cid:148)re- strad st(cid:132)rkelse, amilomer, kadexomer, krilanomer och eldexomer Lim och klister p(cid:134) basis av st(cid:132)rkelse, dextrin eller annan modifierad st(cid:132)rkelse: 3505 20 10 – Inneh(cid:134)llande mindre (cid:132)n 25 viktprocent st(cid:132)rkelse, dextrin eller annan modifierad st(cid:132)rkelse 3505 20 30 – Inneh(cid:134)llande minst 25 viktprocent men mindre (cid:132)n 55 viktprocent st(cid:132)rkelse, dextrin eller annan modiferad st(cid:132)rkelse 3505 20 50 – Inneh(cid:134)llande minst 55 viktprocent men mindre (cid:132)n 80 viktprocent st(cid:132)rkelse, dextrin eller annan modifierad st(cid:132)rkelse 3505 20 90 – Inneh(cid:134)llande minst 80 viktprocent st(cid:132)rkelse, dextrin eller annan modifierad st(cid:132)rkel- se L 157/6 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 5. 98 KN-nr Varuslag Appreturmedel, preparat f(cid:148)r p(cid:134)skyndande av f(cid:132)rgning eller f(cid:148)r fixering av f(cid:132)rg(cid:132)mnen samt andra produkter och preparat (t. ex. gl(cid:132)ttmedel och betmedel), av s(cid:134)dana slag som anv(cid:132)nds inom textil-, pappers- eller l(cid:132)derindustrin eller inom liknande industrier, p(cid:134) basis av st(cid:132)rkelse eller st(cid:132)rkelseprodukter, inte n(cid:132)mnda eller inbegripna n(cid:134)gon annan- stans 3809 10 10 3809 10 30 – Inneh(cid:134)llande mindre (cid:132)n 55 viktprocent st(cid:132)rkelse eller st(cid:132)rkelseprodukter – Inneh(cid:134)llande minst 55 viktprocent men mindre (cid:132)n 70 viktprocent st(cid:132)rkelse eller st(cid:132)rkelseprodukter 3809 10 50 – Inneh(cid:134)llande minst 70 viktprocent men mindre (cid:132)n 83 viktprocent st(cid:132)rkelse eller st(cid:132)rkelseprodukter 3809 10 90 – Inneh(cid:134)llande minst 83 viktprocent st(cid:132)rkelse eller st(cid:132)rkelseprodukter Sorbitol annan (cid:132)n enligt nr 2905 44 – i vattenl(cid:148)sning: – – inneh(cid:134)llande h(cid:148)gst 2 viktprocednt D-mannitol ber(cid:132)knat p(cid:134) halten D-glucitol – – annan – annan: – – inneh(cid:134)llande h(cid:148)gst 2 viktprocent D-mannitol ber(cid:132)knat p(cid:134) halten D-glucitol – – annan” 3824 60 11 3824 60 19 3824 60 91 3824 60 99


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/98, 25. mai 1998, kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

eurovoc_concepts:
EU statistics
Eurostat
carrying capacity
data collection
exchange of information
intra-EU transport
nomenclature
road transport
transport statistics
vehicle registration
weight and size

text: 56 ET Euroopa Liidu Teataja 31998R1172 6. 6. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1172/98, 25. mai 1998, kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta 07/4. kd L 163/1 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu (1), võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2), võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) ning arvestades, et: (1) (2) ühtse transpordipoliitika raames komisjonile määratud ülesannete täitmiseks peavad tema käsutuses olema võr- reldavad, usaldatavad, üheaegsed, regulaarsed ja igakülg- sed andmed ühenduses registreeritud sõidukitega toi- muva kaupade autoveo ulatuse ja arengu ning nendel vedudel kasutatavate sõidukite kasutusastme kohta; statistiliste autovedu käsitlevate juuni 1978. aasta direktiiv 78/546/EMÜ nõukogu 12. (kaupade aruannete kohta piirkondliku statistika osana) (4) ei näe ette aruan- nete esitamist veoliikide kohta, mis olid nimetatud direk- tiivi vastuvõtmise hetkel kinnitamata; aruanded, mille esitamine on ette nähtud, pakuvad siseriiklike ja rahvus- vaheliste vedude kohta erisugust teavet ega taga teabe saamist sõidukite kasutusastme kohta nimetatud vedu- del; (4) (5) (6) (7) on asjakohane muuta direktiiviga 78/546/EMÜ kehtesta- tud süsteemi, et tagada ühendusesiseste vedude piirkond- liku lähte- ja sihtkoha kirjeldamine samadel alustel kui siseriiklike vedude puhul ning seos kaubavedude ja sõi- dukite sõitude vahel nimetatud vedudel kasutatavate sõi- dukite kasutusastme hindamisel; vastavalt subsidiaarsusprintsiibile võib ühtlustatud teabe statistikastandardite koostamist võimaldavate ühtsete loomine efektiivselt toimuda vaid ühenduse tasandil, andmed aga kogutakse igas liikmesriigis ametliku statis- tika koondamise eest vastutavate organite ja asutuste juhtimisel; nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/ 97 ühenduse statistika kohta (5) moodustab tugiraamis- tiku käesoleva määrusega kehtestatud sätetele, eelkõige neile, mis puudutavad juurdepääsu haldusandmete allika- tele, kättesaadavate abiallikate tasuvust ja statistika salas- tatust; vajalik on anonüümseks muudetud üksikandmete edastamine; andmete täpsuse üldise hindamiseks (8) tähtis on tagada statistilise teabe asjakohane levitamine; (9) käivitusperioodil annab ühendus liikmesriikidele vajalike tööde tegemiseks rahalist abi; (3) on vaja koondada igakülgne piirkondlik statistika nii kaubavedude kui ka sõidukite sõitude kohta; (1) EÜT C 341, 11. 11. 1997, lk 9. (2) EÜT C 104, 6. 4. 1998. (3) EÜT C 95, 30. 3. 1998, s. 33. (4) EÜT L 168, 26. 6. 1978, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. (10) käesoleva määruse rakendamiseks ja selle kohandamiseks majandusliku ja tehnilise arenguga on asjakohane näha ette lihtsustatud menetlus; (5) EÜT L 52, 22. 2. 1997, lk 1. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 57 (11) otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (1) alusel loodud statistika- programmi komiteega on konsulteeritud vastavalt nime- tatud otsuse artiklile 3; komitee andis käesolevale määrusele pooldava hinnangu, — kaubaveomootorsõiduk: kaubaveoks ettenähtud üksik mootor- sõiduk (veoauto) või sõidukite kombinatsioon, st autorong (veoauto koos haagisega) või poolhaagisautorong (veduk- auto koos poolhaagisega), ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: — veoauto: ainult või peamiselt kaubaveoks ettenähtud jäigalt kinnitatud raamiga sõiduk, Artikkel 1 Aine ja reguleerimisala 1. Iga liikmesriik kogub ühenduse statistikat kaupade auto- veo kohta kõnealuses liikmesriigis registreeritud kaubaveomoo- torsõidukitel ja nende sõitude kohta. Käesolevat määrust kohaldatakse kaupade autoveo suhtes, 2. välja arvatud: a) kaubaveomootorsõidukid, mille lubatud registrimass või lubatud mõõtmed ületavad kõnealustes liikmesriikides tava- liselt lubatud piirmäärad; b) põllutöömasinad, sõjaväemasinad ning riigi kesk- või koha- likule haldusorganile kuuluvad sõidukid, v. a riigiettevõte- tele, eelkõige raudtee-ettevõtetele kuuluvad kaubaveosõidu- kid. Iga liikmesriik võib jätta käesoleva määruse reguleerimisalast välja kaubaveosõidukid, mille kandevõime või suurim lubatud täismass on kindlaksmääratud piirmäärast madalam. Nimetatud piirmäär ei või üksiku mootorsõiduki kandevõime puhul ületada 3,5 tonni ja suurima lubatud täismassi puhul 6 tonni. Artikkel 2 Mõisted — vedukauto: mootorsõiduk, mis on ette nähtud ainult ja pea- ilma mootorita sõidukite (peamiselt poolhaagiste) miselt veoks, — haagis: kaubaveosõiduk, mida veab mootorsõiduk, — poolhaagis: ilma esiteljeta kaubaveosõiduk, mis on kons- trueeritud nii, et osa sõidukist ja oluline osa tema koormast toetub vedukile, — poolhaagisautorong: vedukauto ja poolhaagis, — autorong: haagisega ühendatud kaubaveomootorsõiduk. Nimetatud kategooriasse kuulub ka poolhaagisautorong, mille külge on kinnitatud haagis, — registreeritud: liikmesriigi ametiasutuse poolt peetavasse sõi- dukite registrisse kuulumine, olenemata sellest, kas regis- trisse kandmisega kaasneb registreerimismärgi andmine või mitte. Sõidukite kombinatsiooniga, st autorongiga (veoauto koos (vedukauto koos haagisega) või poolhaagisautorongiga poolhaagisega) toimuvate vedude korral, kus kaubaveo- mootorsõiduk (veoauto või vedukauto) ja haagis või pool- haagis on registreeritud erinevates riikides, tuleb terviksõi- duk registreerida kaubaveosõiduki registreerinud riigis, Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: — kandevõime: sõiduki registreerinud riigi pädevate ametiasu- tuste poolt lubatud suurim kaubamass. — kaupade autovedu: kogu kaubavedu, mis toimub kaubaveo- mootorsõidukitega, — mootorsõiduk: maanteesõiduk, mille ainus edasiliikumisva- hend on mootor ja mida tavaliselt kasutatakse reisijate või kaupade maanteeveoks või reisijate või kaupade vedamiseks kasutatavate sõidukite transportimiseks maanteel, — kaubaveosõiduk: ainult või peamiselt kaubaveoks ettenähtud sõiduk (veoauto, haagis, poolhaagis), Juhul kui kaubaveosõidukiks on veoautost ja haagisest koosnev autorong, moodustab autorongi kandevõime veo- auto ja haagise kandevõimete summa, — suurim lubatud täismass: sõiduki registreerinud riigi pädevate asutuste poolt kehtestatud paigalseisva ja sõidukorras sõi- duki (või sõidukite kombinatsiooni) ning koorma lubatud kogumass, (1) EÜT L 181, 28. 6. 1989, lk 47. — Eurostat: komisjoni osakond, kes vastutab komisjonile ühen- duse statistika koostamisel pandud kohustuste täitmise eest. 58 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Artikkel 3 Andmete kogumine Liikmesriigid koguvad statistikaandmeid järgmistes vald- 1. kondades: a) sõidukiga seotud andmed; b) sõiduga seotud andmed; c) kaupadega seotud andmed. 2. Iga valdkonna statistilised muutujad, nende määratlused ja nende jaotumise aluseks olevad klassifikatsiooni tasandid on esitatud lisades. 3. Statistiliste andmete koondamiseks kasutatava meetodi määramisel ei nõua liikmesriigid omavahelistel riigipiiridel for- maalsuste täitmist. Andmete kogumise tunnusjooned ja lisade sisu võetakse 4. vastu artiklis 10 sätestatud korras. Artikkel 4 Tulemuste täpsus Andmete kogumise ja töötlemise meetodite kujundamisel tuleb tagada, et liikmesriigi poolt edastatavad statistilised aruanded vastaksid liikmesriikide autovedude struktuuriomadusi arvesta- des minimaalse täpsuse nõuetele. Nimetatud nõuded kehtesta- takse artiklis 10 sätestatud korras. Artikkel 5 Tulemuste edastamine Eurostatile 1. Liikmesriigid edastavad kord kvartalis Eurostatile artiklis 3 osutatud ja lisas A loetletud muutujatele vastavad nõutavalt ja registri- kontrollitud üksikandmed, numbri märkimata. jättes nime, aadressi Andmed edastatakse viis kuud pärast iga kvartali vaatlus- 3. perioodi lõppu. Esimene edastus hõlmab 1999. aasta esimest kvartalit. 4. Üleminekuperioodil 1999. aasta 1. jaanuarist kuni lõikes 5 ettenähtud tähtajani võivad liikmesriigid kasutada lisa A osa A2 jagudes 3, 4, 8 ja 9 ning osa A3 jagudes 5 ja 6 loetletud muutujate suhtes lihtsustatud kodeerimist. Selline lihtsustatud kodeerimine tähendab: — siseriiklike vedude suhtes: kodeerimist vastavalt lisale G, — rahvusvaheliste vedude suhtes: iga riigi jaoks oma koodi. Lõikes 4 sätestatud üleminekuperioodi lõppemine määra- 5. takse kindlaks artiklis 10 sätestatud korras kohe, kui on olemas tehnilised tingimused, mis võimaldavad tõhusa piirkondliku kodeerimissüsteemi kasutamist vastavalt lisa G jagudele 1 ja 2 nii siseriiklike kui ka rahvusvaheliste vedude korral. Artikkel 6 Tulemuste avaldamine Kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise tingimused, sealhulgas avaldamisele kuuluvate tulemuste struktuur ja sisu, sätestatakse artiklis 10 sätestatud korras. Artikkel 7 Aruandlus 1. Esimese kvartali kohta käiva teabe edastamise kuupäeval või enne seda edastab liikmesriik Eurostatile aruande andmete koondamisel kasutatud meetodite kohta. Liikmesriigid edastavad Eurostatile ka andmete kogumisel kasu- tatud meetodite mis tahes olulise muutmise üksikasjad. Sellised andmed sisaldavad vajadusel ka eelmiste kvartalite and- meid, kui varem edastati üksnes esialgseid andmeid. 2. Liikmesriigid esitavad igal aastal Eurostatile teabe esita- mise valimimahtude ja mittevastavusmäärade kohta ning stan- dardvea või usaldusvahemike kujul järelduste usaldatavuse. 2. Lõikes 1 osutatud andmete, vajaduse korral nimetatud andmetel põhinevate statistikatabelite edastamise kord kehtesta- takse artiklis 10 sätestatud korras. 3. Pärast andmete kogumist kolme aasta jooksul saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käes- oleva määruse täitmisel omandatud kogemuste kohta. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 59 Artikkel 8 Rahaline toetus Artikkel 10 Menetlus 1. Käesoleva määrusega sätestatud statistiliste aruannete rakendamise kolme esimese aasta jooksul saavad liikmesriigid sellega kaasnevate kulude katmiseks ühenduselt rahalist abi. Komisjoni “komitee”. abistab statistikaprogrammi komitee, edaspidi Selleks meetmeks igal aastal määratavate assigneeringute 2. suurus otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus. Eelarve täitmist korraldav asutus määrab kättesaadavate 3. assigneeringute suuruse iga aasta kohta. 4. Artikli 7 lõikes 3 sätestatud aruandes loetleb komisjon selleks meetmeks määratud ühenduse fondid, mida on kasuta- tud. Artikli 7 lõikes 3 sätestatud aruande alusel otsustab komisjon, kas on vaja kolmeaastase lisaperioodi jooksul anda muid raha- lisi toetusi. Artikkel 9 Rakendusmenetlus Käesoleva määruse rakendusmenetlus, sealhulgas meetmed selle kohandamiseks majandusliku ja tehnilise arenguga, kui see ei põhjusta liikmesriikidele lisakulutusi ja/või ei suurenda ebapro- portsionaalselt vastajate koormust, sätestatakse artiklis 10 sätes- tatud korras. Nimetatud menetlus käsitleb eelkõige: — andmekogumise tunnusjoonte ja lisade sisu kohandamist, — täpsusnõudeid, — andmete, vajaduse korral nimetatud andmetele tuginevate statistiliste tabelite Eurostatile edastamise korda, — tulemuste avaldamist, — artikli 5 lõikes 5 nimetatud artikli 5 lõikes 4 loetletud üleminekuperioodi edastamist käsitleva muutujate tähtpäeva kindlaksmääramist. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esin- daja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõt- miseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivita- mata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas, tea- tab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sellisel juhul: — lükkab komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi kolme kuu võrra alates kõnealusest teatamisest, — eelmises lõigus osutatud tähtaja jooksul võib nõukogu kva- lifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse. Artikkel 11 Direktiiv 78/546/EMÜ Liikmesriigid tagavad 1997. ja 1998. aasta tulemuste esita- 1. mise kooskõlas direktiiviga 78/546/EMÜ. Käesolevaga tunnistatakse direktiiv 78/546/EMÜ alates 2. 1999. aasta 1. jaanuarist kehtetuks. Artikkel 12 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Brüssel, 25. mai 1998 Nõukogu nimel eesistuja J. CUNNINGHAM 60 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd LISAD MUUTUJATE LOETELU KOMBINATSIOONIDE LIIGITUS TELGEDE ARVU ALUSEL SÕIDULIIKIDE LIIGITUS KAUPADE LIIGITUS OHTLIKE KAUPADE LIIGITUS VEOSTE LIIGITUS PEALE- JA MAHALAADIMISKOHTADE KODEERIMINE Lisa A Lisa B Lisa C Lisa D Lisa E Lisa F Lisa G 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 61 LISA A MUUTUJATE LOETELU Iga sõiduki kohta antav teave jaotub: A1. sõidukiga seotud andmed; A2. sõiduga seotud andmed; A3. kaupadega seotud andmed (lihtveo korral). A1. SÕIDUKI ANDMED Vastavalt käesoleva määruse artiklis 2 antud määratlusele on kaubaveomootorsõiduk kaubaveoks ettenähtud mis tahes üksik mootorsõiduk (veoauto) või sõidukite kombinatsioon, st autorong (veoauto koos haagisega) või pool- haagisautorong (veduk koos poolhaagisega). Sõiduki kohta tuleb esitada järgmised andmed: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. võimalus kasutada sõidukit kombineeritud vedudel (vabatahtlik); telgede arv vastavalt lisale B (vabatahtlik); sõiduki (veoauto või veduk) kasutusiga aastates (esmaregistreerimisest arvates); suurim lubatud täismass 100 kg täpsusega; kandevõime 100 kg täpsusega; vedaja NACE kategooria (neljanumbriline tase) Rev. 1 järgi (vabatahtlik); (1) veoliik (rendi või tasu eest/omal kulul); vaatlusperioodi jooksul läbitud kilomeetrite kogusumma; 8. 1. koormaga; 8. 2. koormata (kaasa arvatud ilma poolhaagiseta vedukauto sõidud) (vabatahtlik); 9. sõiduki mass, mida kasutatakse üksikandmete põhjal täielike tulemuste väljatöötamiseks, kui andmed on kogutud juhusliku valiku põhjal. Järjestikused kombinatsioonid Kui vaatluseks valitud mootorsõiduk on veoauto, mida kasutatakse kogu vaatlusperioodi jooksul eraldi, st ilma haa- giseta, kujutab see endast kaubaveosõidukit. Kui aga vaatluse alla võetud mootorsõiduk on vedukauto – sel juhul on temaga ühendatud poolhaagis – või kui see on veoauto, millega on ühendatud haagis, käsitletakse käesoleva määruse alusel nõutavates andmetes seda kauba- veosõidukit tervikuna. Sel juhul võib vaatlusperioodi jooksul kombinatsioon muutuda (veoautole liidetakse haagis või vahetatakse haagist vaatlusperioodi jooksul; vedukautol vahetatakse poolhaagis). Sel juhul tuleb kõik need järjes- tikused kombinatsioonid üles märkida ja sõiduki kohta käivad andmed anda iga sõidu kohta. Kui aga ei ole võimalik nimetatud järjestikuseid kombinatsioone üles märkida, siis on sõidukiga seotud muutujate puhul kokku lepitud, et märgitakse üles vaid vaatlusperioodi jooksul toimunud esimese koormaga sõidu alustamisaja kombinatsioon või kõnealuse perioodi jooksul enam kasutatud kombinatsioon. Veoliigi muutmine Samuti võib sõidust sõltuvalt vedu toimuda rendi või tasu eest või omal kulul ja iga sõidu kohta tuleb üles märkida veoliik. Kui aga ei ole võimalik neid muudatusi üles märkida, on kokku lepitud, et üles märgitakse see veoliik, mis vastab peamisele kasutusviisile. (1) Euroopa ühenduste majandustegevuse statistiline liigitus. 62 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd A2. SÕIDUGA SEOTUD MUUTUJAD Vaatlusperioodi jooksul teeb kaubaveomootorsõiduk sõite kas koormata (veoautol, haagisel või poolhaagisel ei ole kaupu ega tühje pakendeid ja need on seega täiesti tühjad) või koormaga (veoautol, haagisel või poolhaagisel on kas kaubad või erikaubaks peetavad tühjad pakendid). Kaubaveomootorsõiduki koormaga läbitud vahemaa on esi- mese pealelaadimiskoha ja viimase mahalaadimiskoha (kus kaubaveosõiduk tühjendatakse täielikult) vaheline vahe- maa. Koormaga tehtud sõit võib seega hõlmata mitut lihtvedu. Iga sõidu kohta märgitakse üles järgmised andmed: 1. sõiduliik kooskõlas lisas C toodud nomenklatuuriga; 2. sõidu jooksul või sõidu iga lõigu jooksul veetud kaupade mass, kogumass 100 kg täpsusega; 3. (kaubaveosõiduki) pealelaadimiskoht (koormaga sõidu korral); — määratlus: pealelaadimiskoht on esimene koht, kus kaubaveomootorsõidukile, mis oli enne täiesti tühi, laa- ditakse peale kaubad (või kus vedukautole liidetakse koormaga poolhaagis). Tühisõidu korral on selleks eel- neva koormaga sõidu mahalaadimiskoht (mõistena “tühisõidu alguskoht”), — kodeerimine: pealelaadimiskoht kodeeritakse vastavalt lisa G sätetele; 4. (kaubaveomootorsõiduki) mahalaadimiskoht (koormaga sõidu korral); — määratlus: mahalaadimiskoht on viimane koht, kus laaditakse kaubad maha kaubaveomootorsõidukilt, mis on pärast seda täiesti tühi (või kus vedukauto küljest haagitakse lahti poolhaagis). Tühisõidu korral on sel- leks järgmise koormaga sõidu pealelaadimiskoht (mõistena “tühisõidu lõpukoht”), — kodeerimine: mahalaadimiskoht kodeeritakse vastavalt lisa G sätetele; 5. läbitud vahemaa: tegelikult läbitud vahemaa, välja arvatud vahemaa, mille kaubaveomootorsõiduk läbis teise transpordivahendi abil; 6. sõidu tonnkilomeetrid; 7. 8. 9. transiitriigid (kõige rohkem viis), mis kodeeritakse vastavalt geonomenklatuurile; (1) võimaluse korral koht, kus mootorsõiduk laaditi teisele transpordivahendile vastavalt lisa G sätetele (vabataht- lik); võimaluse korral koht, kus mootorsõiduk laaditi teiselt transpordivahendilt maha vastavalt lisa G sätetele (vaba- tahtlik); 10. teade selle kohta, kas kaubaveomootorsõidukil on kõnealuse sõidu kestel “täiskoorem” (menetlus 2) või “osaline koorem” (menetlus 1), väljendatud sõidu ajal kasutatud maksimaalses mahutavuses (menetlus 0 = kokkuleppeli- selt tühisõidud) (vabatahtlik). A3. KAUPADEGA SEOTUD MUUTUJAD (lihtveo korral) Koormaga sõidu korral saab teha mitu lihtvedu, kui lihtvedu on määratletud ühte liiki kauba veona (määratletud konkreetsele nomenklatuuri tasandile osutamisega) selle peale- ja mahalaadimiskoha vahel. Koormaga sõidu korral tuleb lihtveo kohta esitada järgmised andmed: 1. kaupade liik vastavalt asjakohase klassifikatsiooni rühmadele (vaata lisa D); 2. kaubamass: kogumass 100 kg täpsusega; 3. vajaduse korral teade, kas kaup kuulub ohtlike kaupade kategooriasse vastavalt direktiivi 94/55/EÜ (2) lisas E antud peamistele kategooriatele; (1) Riikide nomenklatuur ühenduse väliskaubandust käsitleva statistika jaoks. (2) Nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiv 94/55/EÜ ohtlike veoste autoveo alaste seaduste ühtlustamise kohta liikmesriikides (EÜT L 319, 12. 12. 1994, lk 7). Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 96/86/EÜ (EÜT L 335, 24. 12. 1996, lk 43). Lisade viimaste muudatuste kohta vt EÜT L 251, 15. 9. 1997, lk 1. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 4. 5. 6. 7. veose liik lisa F kohaselt (vabatahtlik); kaupade pealelaadimise koht, mis kodeeritakse vastavalt lisa G sätetele; kaupade mahalaadimise koht, mis kodeeritakse vastavalt lisa G sätetele; tegelikult läbitud vahemaa, välja arvatud vahemaa, mille kaubaveomootorsõiduk läbis teise transpordivahendi abil. KOKKUKOGUMIS- VÕI LAIALIJAGAMISRINGID (3. sõiduliik) Seda liiki mitme peale- ja mahalaadimiskohaga sõidu korral on tegelikult võimatu nõuda vedajalt andmeid lihtvedude kohta. Nimetatud sõitude puhul, kui nad on määratletud ühe sõiduna, määratakse sõidu kohta käiva teabe alusel üks mõtteline lihtvedu. Iga liikmesriik teavitab komisjoni seda liiki sõidule antud määratlusest ja selgitab lihtsustatud eeldusi, mida ta on sunni- tud kohaldama vastavate vedude kohta andmete kogumisel. Metodoloogiline lisa Koormaga sõidud ja lihtveod Asjassepuutuvast liikmesriigist sõltuvalt kogutakse veoalast teavet: — kas kirjeldades iga kaubaveo alla kuuluvat lihtvedu (koos lisadetailidega tühisõitude kohta) — või kirjeldades sõite, mida sõiduk on teinud kaubaveo alla kuuluvatel põhivedudel. Enamikul juhtudel tähendab koormaga tehtud sõit ühtainsat lihtvedu, kui: — laaditud on ainult üht liiki kaupu (viide kasutusel olevale kaupade klassifikatsioonile, käesoleval juhul NST klassifi- katsiooni 24 rühmale), (1) — on ainult üks kaupade pealelaadimiskoht, — on ainult üks kaupade mahalaadimiskoht. Sel juhul on mõlemad kasutatud meetodid täiesti võrdväärsed ja ükskõik kumma meetodiga kogutud teave kirjeldab: — nii kaubavedu (kõiki kaubaveo alla kuuluvaid lihtvedusid) — kui ka nimetatud vedusid tegevate sõidukite sõite koos üksikasjadega sõiduki võimsuse ja nimetatud võimsuse kasu- tuse kohta (koormaga sõit ja kasutuskoefitsient; tühisõit). Käesoleva määruse kohaselt tuleb kirjeldada nii kaubavedu kui ka sõidukite sõite, kuid ei ole soovitatav liialt suurendada vedajatelt statistikakoormust, nõudes neilt kaubaveo ja sõidukite sõitude üksikasjalikku kirjeldust. Järelikult peavad liikmesriikide riiklikud statistikaametid küsimustike kodeerimisel koguma ja ühendama need andmed, mida vedajatelt otseselt ei nõuta, nende andmete alusel, mida nimetatud statistikaametid koguvad kas lihtvedude või sõi- dukite sõitude alusel. Probleem tekib, kui üks koormaga sõit jaguneb mitmeks lihtveoks, mis võib tuleneda järgmistest asjaoludest: — on mitu kaupade peale- ja mahalaadimiskohta (kuid need on arvuliselt piiratud, sest vastasel juhul oleks tegu kokku- kogumis- või laialijagamisringiga, mis nõuab eraldi käsitlust). Sel juhul märgitakse need erinevad peale- ja/või maha- laadimiskohad üles selleks, et otseselt arvutada tegeliku sõidu tonnkilomeetrid, mille alusel statistikaamet saab taas- luua lihtveod, — ja/või koormaga sõidu ajal on veetud mitut erinevat liiki kaupa, mida tavaliselt statistikasse ei märgita, sest nõutakse vaid üht liiki kaupa (ühtainsat või peamist). Sel juhul on teabe puudumine lubatav ning niisugust lihtsustamist kasu- tavad liikmesriigid teatavad sellest otse komisjonile. (1) NST: ühtne kaupade nomenklatuur transpordistatistika jaoks. 64 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd LISA B KOMBINATSIOONIDE LIIGITUS TELGEDE ARVU ALUSEL Kui kasutatakse sõidukite kombinatsiooni, arvestatakse telgede koguarvu, st veoauto ja haagise või vedukauto ja pool- haagise telgi. Arvestatakse järgmisi kategooriaid: 1. Üksiksõiduki (veoauto) telgede arv: 2 3 4 muud 2. Sõidukite kombinatsioonide telgede arv: veoauto ja haagis 2 + 1 2 + 2 2 + 3 3 + 2 3 + 3 muud 3. Sõidukite kombinatsioonide telgede arv: vedukauto ja poolhaagis 2 + 1 2 + 2 2 + 3 3 + 2 3 + 3 muud 4. Ainult vedukauto Kodeering 120 130 140 199 221 222 223 232 233 299 321 322 323 332 333 399 499 LISA C SÕIDULIIKIDE LIIGITUS 1. Koormaga sõit, mis sisaldab ühe lihtveo. 2. Koormaga sõit, mis sisaldab mitut vedu, mida aga ei loeta kokkukogumis- või laialijagamisringiks. 3. Kokkukogumis- või laialijagamisringi liiki koormaga sõit. 4. Tühisõidud. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65 LISA D KAUPADE LIIGITUS Kaupu klassifitseeritakse NST kohaselt seni, kuni komisjon otsustab selle pärast liikmesriikidega konsulteerimist asen- dada. Kaubagrupid NST (1) peatükk NST (1) rühmad Kirjeldus KAUBAGRUPID 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 0 01 Teravili 02, 03 00, 06 05 04, 09 Kartul, muu värske või külmutatud köögivili, värske puuvili Elusloomad, suhkrupeet Puit ja kork Tekstiil ja tekstiilijäätmed, muu taimne ja loomne toormaterjal 1 2 3 4 5 6 7 8 9 11, 12, 13, 14, 16, 17 Toiduained ja loomasööt 18 Õliseeme ja -viljad ja rasvad 21, 22, 23 Tahke mineraalne kütus 31 Toornafta 32, 33, 34 Naftasaadused 41, 46 45 Rauamaak, raua- ja terasejäätmed, kõrgahjutolm Värvilised metallid ja nende jäätmed 51, 52, 53, 54, 55, 56 Metalltooted 64, 69 Tsement, lubi, töödeldud ehitusmaterjalid 61, 62, 63, 65 Töötlemata ja töödeldud mineraalid 71, 72 83 Looduslikud ja tehisväetised Kivisüsi, kemikaalid, tõrv 81, 82, 89 Kemikaalid, v. a kivisüsi, kemikaalid ja tõrv 84 Paberimass ja paberijäätmed 91, 92, 93 Sõidukid ja veovarustus, masinad, aparaadid, mootorid kokkupandult või mitte ja nende osad 94 95 96, 97 99 Metallesemed Klaas, klaasitooted, keraamikatooted Nahk, tekstiil, rõivad, muud töödeldud kaubaartiklid Muud kaubaartiklid (1) Avaldatud Euroopa Ühenduste Statistikaameti poolt (1968. a väljaanne). 66 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd LISA E OHTLIKE KAUPADE LIIGITUS (*) 1 2 3 Lõhkeained Rõhu all kokkusurutud, veeldatud või lahustatud gaasid Kergestisüttivad vedelikud 4. 1 Kergestisüttivad tahked ained 4. 2 Isesüttivad ained 4. 3 Ained, mis kokkupuutel veega eritavad kergestisüttivaid gaase 5. 1 Oksüdeerivad ained 5. 2 Orgaanilised peroksiidid 6. 1 Mürgised ained 6. 2 Nakkusohtlikud ained 7 8 9 Radioaktiivsed ained Sööbivad ained Muud ohtlikud ained (*) Iga kategooria on direktiivi 94/55/EÜ lisa A I osa äärenumbri 2002 (1) kohaselt määratletud ohtlike kaupade liikide klassifikatsiooni klass või klasse osa. (1) Direktiivi 94/55/EÜ lisad A ja B. Nimetatud lisade viimased muudatused on ilmunud EÜT L 251, 15. 9. 1997, lk 1. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 67 LISA F VEOSELIIKIDE LIIGITUS (*) 0 1 2 Taarata vedellast (veoseühikuta) Puistlast (veoseühikuta) Suured kaubakonteinerid 3 Muud kaubakonteinerid 4 Alustel kaubad 5 6 Eelnevalt tropitavad kaubad Liikuvad, iseliikuvad üksused 7 Muud liikuvad üksused 8 (Tellitavad) 9 Muud veoseliigid (*) Ühendatud Rahvaste Organisatsioon, Euroopa majanduskomisjon — veose-, pakendi- ja pakkimismaterjali liikide koodid, soovituse võttis vastu Genfis 1986. aasta märtsis rahvusvahelise kauplemise edendamise töörühm. LISA G PEALE- JA MAHALAADIMISKOHTADE KODEERIMINE 1. Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) tasand 3 Euroopa Ühenduse liikmesriikide kohta. 2. Asjassepuutuvate kolmandate riikide esitatud halduspiirkondade loetelud riikide kohta, kes ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, kuid kes on Euroopa majanduspiirkonna (EMP) kokkuleppe osapooled, ehk Island, Liechtenstein ja Norra. 3. Ühenduse väliskaubanduse statistikas kasutatav riikide nomenklatuur muude kolmandate riikide kohta


title: WRITTEN QUESTION No. 1581/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Slate industry and preferential tariff arrangements

eurovoc_concepts:
customs duties
earths and stones
enlargement of the Union
export (EU)
free movement of goods
import (EU)
tariff preference
third country
trade agreement (EU)

text: C 50/50 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 Voisiko komissio kertoa, tuoko EU liuskekive(cid:228) j(cid:228)senehdokasmaista, ja jos tuo, sis(cid:228)ltyyk(cid:246) n(cid:228)iden maiden kanssa tehtyihin kauppasopimuksiin tullietuusj(cid:228)rjestelmi(cid:228), joissa liuskekivi on mukana? Mik(cid:228)li vastaus on kyll(cid:228), voisiko komissio tiedottaa ehdokasmaista tuotuun liuskekiveen sovellettavista margi- naalietuuksista ja tulleista sek(cid:228) etuuksien ja tullien mahdollisesta kehityksest(cid:228) ja muutoksista tulevaisuudessa? (1999/C 50/070) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1581/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle Aihe: Liuskekiviteollisuus ja tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228) (25. toukokuuta 1998) Tietyt kolmannet maat hy(cid:246)tyv(cid:228)t tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ydess(cid:228)(cid:228)n kauppaa EU:n kanssa. Voiko komissio kertoa, mit(cid:228) etuusmarginaaleja ja tulleja sovelletaan n(cid:228)ist(cid:228) maista tuotuun liuskekiveen? Miten j(cid:228)rjestelm(cid:228) kehittyy tulevaisuudessa ja mit(cid:228) muutoksia on odotettavissa? Mit(cid:228) tullia sovelletaan liuskekiveen, jota vied(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)st(cid:228) maihin, jotka itse tuovat liuskekive(cid:228) EU:hun yleisen tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa? (1999/C 50/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1582/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Liuskekiveen sovellettavat tullit Tietyt liuskekive(cid:228) EU:hun tuovat kolmannet maat eiv(cid:228)t hy(cid:246)dy tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). Voisiko komissio antaa tiedot liuskekive(cid:228) koskevista tulleista n(cid:228)iden kunkin maan osalta sek(cid:228) tiedot tullien kehityksest(cid:228) ja mahdollisista muutoksista tulevaisuudessa? Voisiko komissio kertoa, mit(cid:228) tulleja sovelletaan yhteis(cid:246)st(cid:228) n(cid:228)ihin samoihin maihin vietyyn liuskekiveen, sek(cid:228) tiedot tullien kehityksest(cid:228) ja mahdollisista muutoksista tulevaisuudessa? (1999/C 50/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1583/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle Aihe: Liuskekiviteollisuus ja kansainv(cid:228)lisen kaupan esteet (25. toukokuuta 1998) Vastauksessaan kysymyksiin E-4009/97 ja E-4011/97 (1) komission j(cid:228)sen Sir Leon Brittan toi esille, ett(cid:228) komissio k(cid:228)ynnisti vuonna 1996 uuden aloitteen, joka koski strategioita ja mahdollisuuksia yhteis(cid:246)n teollisuuden p(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) kolmansien maiden markkinoille sek(cid:228) yhteis(cid:246)n viennin esteiden m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228) ja poistamista. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komission j(cid:228)sen Brittan kehotti liuskekiviteollisuutta ottamaan aktiivisesti osaa aloitteeseen kansainv(cid:228)lisen kaupan esteiden m(cid:228)(cid:228)rittelyn osalta. Voiko komissio kertoa, mit(cid:228) kyseinen aloite konkreettisesti pit(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n, ja miss(cid:228) vaiheessa aloite ja liuskekiviteollisuuden konkreettinen osallistuminen siihen ovat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228)? (1) EYVL C 196, 22. 6. 1998, s. 56


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1584/98 del Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA a la Comisión. Aranceles aplicables a la pizarra

text: 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 50/51 (1999/C 50/073) PREGUNTA ESCRITA E-1584/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 1998) Asunto: Aranceles aplicables a la pizarra ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre los criterios con arreglo a los cuales se fijan los diferentes tipos arancelarios a aplicar a las importaciones comunitarias de pizarra procedente tanto de pa(cid:237)ses que se benefician de un rØgimen arancelario preferencial como de los que no pertenecen a este grupo? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1579/98, E-1581/98, E-1582/98, E-1583/98 y E-1584/98 dada por Sir Leon Brittan en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de junio de 1998) Las importaciones de pizarra procedentes de los pa(cid:237)ses de Europa del Este candidatos a la adhesi(cid:243)n son muy reducidas. En 1997, s(cid:243)lo exportaron a la Comunidad los pa(cid:237)ses siguientes: Bulgaria (528 toneladas), Repœblica Checa (263 toneladas) y Polonia (32 toneladas). En conjunto, estas importaciones representaron alrededor del 2. 7 % del total de las importaciones comunitarias de pizarra elaborada en 1997. En el marco de los Acuerdos Europeos, los pa(cid:237)ses de Europa del Este pueden exportar pizarra hacia la Comunidad con arancel cero. No se prevØn modificaciones del rØgimen arancelario actual. La mayor(cid:237)a de las importaciones de pizarra elaborada procedentes de pa(cid:237)ses que gozan de reg(cid:237)menes arancelarios preferenciales entran en la Comunidad con arancel cero. As(cid:237), los pa(cid:237)ses asociados de la Europa del Este, los pa(cid:237)ses de `frica, el Caribe y el Pac(cid:237)fico (ACP) vinculados a la Comunidad por los acuerdos de LomØ, y tambiØn los otros pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo que gozan del sistema de preferencias generalizadas (SPG). En este œltimo caso, las importaciones se efectœan a tipo cero porque la pizarra se considera como un producto no sensible. Por lo que se refiere al derecho aplicado a las exportaciones comunitarias en los pa(cid:237)ses que gozan de un rØgimen preferencial y que son exportadores significativos, cabe citar los tipos siguientes: China: Brasil: India: Turqu(cid:237)a: SudÆfrica: Bulgaria: Noruega: 20 % 9 % 40 % (+18 % derechos compensatorios) 0 % 0 % 0 % 0 % Las importaciones de pizarra elaborada que proceden de pa(cid:237)ses que no gozan de un rØgimen arancelario preferencial estÆn sujetas, en 1998, a un derecho del 2. 1 %. No obstante, y segœn los compromisos asumidos por la Comunidad en la Ronda Uruguay, este derecho deberÆ ser del 1. 7 % en 1999, es decir, al final del per(cid:237)odo de transici(cid:243)n de los resultados de la Ronda. Entre los pa(cid:237)ses que no gozan de reg(cid:237)menes preferenciales y que exportan cantidades significativas de pizarra a la Comunidad cabe citar los pa(cid:237)ses y tipos siguientes: CanadÆ: 0 % (pizarra para tejados) y 6. 5 % (otros usos) Estados Unidos: 4 % (pizarra para tejados) y 0. 7 % (otros usos) Estos tipos son aplicables en 1998. No obstante, es necesario observar que en 1999, al tØrmino del per(cid:237)odo de transici(cid:243)n de los resultados de la Ronda Uruguay, los tipos definitivos serÆn los siguientes: CanadÆ: 0 % y 6. 5 % Estados Unidos: 3. 3 % y 0 %


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1586/98 del Umberto BOSSI al Consejo. Saldos restantes de Italia

eurovoc_concepts:
Italy
budget deficit
national budget

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 354/115 ¿Podr(cid:14)·a informar la Comisio·n sobre la totalidad de proyectos financiados en el a·mbito del IV Programa marco arriba indicado, en los que haya participado la industria pizarrera espan(cid:152)ola, especificando las regiones implicadas, el montante de la ejecucio·n y la financiacio·n comunitaria? (1) DO C 196 de 22. 6. 1998, p. 55. Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (24 de junio de 1998 La Comisio·n env(cid:14)·a la informacio·n solicitada directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 354/185) PREGUNTA ESCRITA E-1586/98 de Umberto Bossi (NI) al Consejo (25 de mayo de 1998) Asunto: Saldos restantes de Italia La Magistratura contable italiana ha iniciado recientemente una investigacio·n sobre los saldos restantes en las cuentas pu·blicas italianas. No es la primera vez que tal cosa sucede, ya que en julio de 1997 se alarmo· por primera vez a la Comisio·n Europea sobre los importes abonados en el presupuesto del Estado italiano pero no empleados. El riesgo es que al aumentar los recursos disponibles y no utilizados por efecto de los v(cid:14)·nculos de caja se cree una masa enorme de gasto posible, la cual podr(cid:14)·a traducirse antes o despue·s en gasto efectivo, poniendo fuera de control las cuentas del Estado. En 1996, los saldos restantes italianos ascendieron a 94. 767 millardos de liras, mientras que en 1997 eran ma·s de 160. 000 millardos de liras, superando el total del bienio los 250. 000 millardos de liras. Parece que muchos saldos restantes se deben a retrasos en la contabilizacio·n y que otros son saldos de cre·dito o cantidades destinadas a financiar proyectos que au·n no se han realizado. ¿Puede indicar el Consejo cua·les son los para·metros europeos que considera aceptables? ¿No opina el Consejo que son excesivos los saldos restantes registrados en Italia? En el caso de que se reconozca que se han superado los l(cid:14)·mites permitidos, ¿que· medidas cautelares piensa tomar el Consejo? Respuesta (20 de julio de 1998) Mediante la Decisio·n de 1 de mayo de 1998, el Consejo ha derogado su Decisio·n precedente sobre la existencia de un de·ficit excesivo en Italia (1). En dicha Decisio·n, el Consejo comprueba que el de·ficit pu·blico italiano ha quedado reducido al 2,7 % del PIB en 1997 y que, segu·n las previsiones, continuara· decreciendo en 1998 hasta un 2,5 %. Adema·s, el Consejo hace observar, en esta misma Decisio·n, que el nuevo programa a medio plazo recientemente presentado por el Gobierno italiano a su Parlamento se propone seguir reduciendo el de·ficit hasta el 1,5 % en 2000 y hasta el 1 % en 2001. El Consejo considera que las reducciones ya realizadas o previstas, junto con el compromiso del Gobierno italiano de mantener a medio plazo un supera·vit primario presupuestario del orden del 6 % anual, son esenciales para mantener el ratio de la deuda pu·blica en una tendencia sostenible a la baja. El Consejo debe seguir con atencio·n la evolucio·n presupuestaria en Italia, al igual que en todos los dema·s Estados miembros que participan en la moneda u·nica, en el marco de la vigilancia y la evaluacio·n de los planes de estabilidad que han presentado hace poco dichos Estados miembros. (1) DO L 139 de 11. 5. 1998, p. 15


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1551/98 dell'on. Rainer WIELAND al Consiglio. Nuove disposizioni per le targhe automobilistiche

eurovoc_concepts:
Switzerland
carriage of goods
exchange of information
motor vehicle
transport policy
vehicle registration

text: C 354/110 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 19. 11. 98 (98/C 354/175) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1531/98 di Arthur Newens (PSE) alla Commissione (8 maggio 1998) Oggetto: Conferenza ASEM, Londra 1998 A seguito della conferenza ASEM, svoltasi di recente a Londra, puo‘ la Commissione fornire una risposta in relazione ai seguenti punti: › Si e‘ discusso sulla questione dei diritti dell(cid:146)uomo, in particolare per quanto riguarda la situazione in Birmania e nel Timor orientale o, al contrario, si e‘ tentato di escludere tali temi dall(cid:146)ordine del giorno? › I rappresentanti dell(cid:146)UE hanno convenuto con il parere espresso dal primo ministro Mahathir secondo cui la speculazione finanziaria e‘ una causa rilevante della crisi economica in estremo oriente? Puo‘ la Commissione fare precisazioni al riguardo? › E‘ stata esaminata la questione della riforma del sistema monetario internazionale oltre a quella delle riforme da raccomandare ai singoli paesi e qual e‘ la natura delle proposte avanzate? Risposta data dal Sig. Mar(cid:14)·n in nome della Commissione (2 giugno 1998) Il secondo vertice Asia-Europa (ASEM), tenutosi a Londra il 3 e 4 aprile 1998, ha fornito l(cid:146)occasione per lo svolgersi di un importante dialogo politico tra i capi di Stato e di governo delle due regioni. Tale dialogo si e‘ soffermato su un certo numero di questioni di natura sia globale che regionale, ha posto l(cid:146)accento sulla crescente interdipendenza del mondo di oggi e ha incluso il problema dei diritti umani. Sebbene la situazione specifica della Birmania e del Timor orientale non sia stata discussa nel corso della sessione plenaria, i numerosi incontri bilaterali tenutisi a margine del vertice hanno permesso di affrontare anche tali argomenti. I capi di Stato e di governo hanno inoltre discusso dell(cid:146)attuale situazione economico-finanziaria dell(cid:146)Asia, dichiarandosi fiduciosi che la piena applicazione delle riforme politiche necessarie e un forte sostegno reciproco riusciranno a ripristinare la stabilita‘ finanziaria. In tale contesto, i capi di Stato e di governo hanno discusso degli strumenti per riformare e rafforzare il sistema finanziario internazionale, concentrandosi sulla prevenzione delle crisi e sul modo per ridurre la vulnerabilita‘ dei sistemi finanziari nazionali rispetto ad eventuali choc, incluse situazioni di instabilita‘ provocate dalla speculazione. Hanno richiesto, tra l(cid:146)altro, al Fondo monetario internazionale (FMI) maggiori capacita‘ di risposta alle situazioni di difficolta‘ finanziaria, un monitoraggio potenziato e piu‘ trasparente assicurato dallo stesso FMI a livello mondiale, il rafforzamento della collaborazione, della regolamentazione e del controllo nei settori finanziari e una maggiore trasparenza dei mercati finanziari, compresa la possibilita‘ di monitorare i movimenti di capitali a breve termine. Ulteriori informazioni sulle conclusioni del vertice sono contenute nella dichiarazione del presidente, rilasciata al termine dell(cid:146)incontro, e in un(cid:146)altra dichiarazione sulla situazione economica e finanziaria dell(cid:146)Asia. (98/C 354/176) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1551/98 di Rainer Wieland (PPE) al Consiglio (25 maggio 1998) Oggetto: Nuove disposizioni per le targhe automobilistiche A partire dal 1o giugno 1998, i conducenti i cui autoveicoli sono muniti del contrassegno blu dell(cid:146)Unione europea (incorporato nella targa) non sono piu‘ tenuti ad apporre anche il simbolo del proprio paese («D», «SF» ecc. ), allorche· si spostano all(cid:146)interno dell(cid:146)Unione. Su quali basi giuridiche poggia questa nuova disposizione? In che misura il Consiglio ha associato la Svizzera alle trattative? Ha preso parte in qualche modo la Svizzera alle trattative che hanno portato a questo risultato, oppure e‘ stata consultata o informata soltanto anteriormente o nel corso delle stesse?


title: WRITTEN QUESTION No. 1576/98 by Klaus REHDER to the Commission. Link between the French and CFA francs and the euro

eurovoc_concepts:
Africa
European Union
France
currency area
euro
exchange parity
monetary cooperation
monetary union
national currency

text: C 50/48 Official Journal of the European Communities EN 22. 2. 1999 Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (22 June 1998) Technology has become an increasingly important component of contemporary artistic expression and, as such, is present in all Community programmes. Many of the projects supported by existing cultural programmes and actions make great use of it. The Lisbon and Hanover Expositions will doubtless provide opportunities for presenting some of the more significant technological advances in Europe, under the responsibility of the various organisers involved in designing and planning the exhibitions. On the question whether Community cultural action might extend to coordinating one or more science and technology projects for these exhibitions, it must be remembered that the content of cultural projects enjoying Community support under existing programmes has so far depended substantially on the projects(cid:146) promoters. (1999/C 50/067) WRITTEN QUESTION E-1569/98 by Nel van Dijk (V) to the Commission (20 May 1998) Subject: Infringements of the international code of conduct on baby food Has the Commission noted the recent study of the way in which producers of baby food comply with the international code of conduct governing the marketing of baby food (1)? What steps does the Commission intend to take now that it has emerged that producers are flagrantly disregarding the provisions of the code? (1) Published in the British Medical Journal. Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (25 June 1998) Will the Honourable Member please refer to the answer given by the Commission to his Written Question E-908/97 (1) and to Written Question E-1355/97 by Mrs Maij-Weggen (2). (1) OJ C 319, 18. 10. 1997. (2) OJ C 391, 23. 12. 1997. (1999/C 50/068) WRITTEN QUESTION E-1576/98 by Klaus Rehder (PSE) to the Commission (25 May 1998) Subject: Link between the French and CFA francs and the euro The currency of 15 West and Central African states, the CFA franc, has been linked to the French franc by a fixed exchange rate since the end of the colonial period. 1. What effects would the replacement of the FF by the euro have on the exchange rate link with the CFA franc? Who is responsible for deciding this? 2. After the introduction of the euro, who will be responsible for deciding on the parities between the euro and other currencies, particularly the CFA franc? Who will be responsible for admitting new participants to this currency link or for creating new links? Should Article 105 et seq. of the EU Treaty be taken as meaning that all questions of monetary policy will henceforth be the preserve of the Community?


title: Regulamento (CE) nº 1099/98 do Conselho de 25 de Maio de 1998 que abre um contingente pautal comunitário de cevada do código NC 1003 00 destinada ao fabrico de cerveja

eurovoc_concepts:
barley
beer
beverage industry
malt
product quality
tariff quota

text: 30. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 157/9 REGULAMENTO (CE) Nº 1099/98 DO CONSELHO de 25 de Maio de 1998 que abre um contingente pautal comunit(cid:145)rio de cevada do c(cid:155)digo NC 1003 00 destinada ao fabrico de cerveja O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 13º, Tendo em conta a proposta da Comiss(cid:209)o, Considerando que, na conclus(cid:209)o das negocia(cid:135)(cid:210)es do artigo XXIV: 6 do GATT, a Comiss(cid:209)o se comprometeu, a examinar os problemas identificados se o funcionamento do sistema do «pre(cid:135)o representativo» dos cereais se viesse a revelar um entrave ao com(cid:130)rcio; que algumas remessas de cevada destinada ao fabrico de cerveja deram j(cid:145) origem a dificuldades; Considerando que, para obviar a esses entraves, conv(cid:130)m abrir, para 1997 e 1998, um contingente pautal comuni- t(cid:145)rio para a cevada do c(cid:155)digo NC 1003 00 destinada ao fabrico de cerveja; Considerando que as normas de execu(cid:135)(cid:209)o do presente regulamento devem ser adoptadas nos termos do artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), malte a utilizar no fabrico de uma determinada cerveja envelhecida em dep(cid:155)sitos que contenham madeira de faia. 2. O direito da pauta aduaneira comum aplic(cid:145)vel ao contingente (cid:130) de 50 % do direito total em vigor, sem redu(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133) importa(cid:135)(cid:209)o de malte destinado ao fabrico de cerveja, no dia da importa(cid:135)(cid:209)o. Artigo 2º A Comiss(cid:209)o adoptar(cid:145) as normas de execu(cid:135)(cid:209)o do presente regulamento nos termos do artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92 e, nomeadamente: i) As disposi(cid:135)(cid:210)es que garantam a qualidade de cevada e, se necess(cid:145)rio, as disposi(cid:135)(cid:210)es relativas (cid:133) aceita(cid:135)(cid:209)o do documento que permita verificar essa garantia; ii) As disposi(cid:135)(cid:210)es que garantam que a cevada (cid:130) utilizada para a produ(cid:135)(cid:209)o de malte destinado ao fabrico de cerveja em dep(cid:155)sitos que contenham madeira de faia. Artigo 3º ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º 1. (cid:144) aberto para 1997 e 1998 um contingente pautal comunit(cid:145)rio de 50 000 toneladas de cevada de qualidade superior do c(cid:155)digo NC 1003 00, destinada (cid:133) produ(cid:135)(cid:209)o de O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) aplic(cid:145)vel a partir de 1 de Janeiro de 1997. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 25 de Maio de 1998. Pelo Conselho O Presidente J. CUNNINGHAM (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. Regulamento com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37)


title: Regulamento (CE) nº 1061/98 da Comissão de 25 de Maio de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 2571/97 relativo à venda a preço reduzido de manteiga e à concessão de uma ajuda à nata, à manteiga e à manteiga concentrada destinadas ao fabrico de produtos de pastelaria, de gelados alimentares e de outros produtos alimentares

eurovoc_concepts:
butter
confectionery product
cream
discount sale
farm price support
food processing

text: 26. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 152/3 REGULAMENTO (CE) Nº 1061/98 DA COMISS(cid:212)O de 25 de Maio de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 2571/97 relativo (cid:133) venda a pre(cid:135)o reduzido de manteiga e (cid:133) concess(cid:209)o de uma ajuda (cid:133) nata, (cid:133) manteiga e (cid:133) manteiga concen- trada destinadas ao fabrico de produtos de pastelaria, de gelados alimentares e de outros produtos alimentares A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector do leite e dos produtos l(cid:145)cteos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1587/96 (2), e, nomeada- mente, o nº 6 do seu artigo 6º, o nº 3 do seu artigo 12º e o seu artigo 28º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 2571/97 da Comiss(cid:209)o (3) prev(cid:136), no seu artigo 11º, o prazo para a labora(cid:135)(cid:209)o e incorpora(cid:135)(cid:209)o nos produtos finais dos produtos referidos no artigo 1º do mesmo regulamento; que a extens(cid:209)o do prazo previsto constitui, neste momento, um factor de natureza a incentivar as opera(cid:135)(cid:210)es de car(cid:145)cter especulativo; que, por este motivo, (cid:130) necessario diminuir o referido prazo; Considerando que, para seriedade das propostas, atendendo (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual do mercado, h(cid:145) que aumentar a garantia de concurso referida no nº 1 do assegurar a artigo 17º do Regulamento (CE) nº 2571/97 para 350 ecus por tonelada; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o do Leite e dos Produtos L(cid:145)cteos, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O Regulamento (CE) nº 2571/97 (cid:130) alterado do seguinte modo: 1. No artigo 11º, os termos «seis meses» s(cid:209)o substitu(cid:146)dos por «tr(cid:136)s meses». 2. No nº 1 do artigo 17º, o montante de «180 ecus» (cid:130) substitu(cid:146)do por «350 ecus». Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor na data da sua pubica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Euro- peias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 25 de Maio de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 350 de 20. 12. 1997, p. 3


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1060/98 af 25. maj 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 26. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 152/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1060/98 af 25. maj 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2375/ 96 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/ 95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 26. maj 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 25. maj 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 5. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. L 152/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 5. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 25. maj 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 204 999 052 068 999 052 999 052 204 212 388 600 624 999 382 388 600 999 060 388 400 404 508 512 524 528 804 999 43,7 43,7 93,6 87,6 90,6 76,9 76,9 63,3 38,1 60,0 64,5 48,0 46,3 53,4 56,5 60,3 58,7 58,5 38,0 73,0 96,5 94,0 79,9 78,9 73,9 76,2 115,4 80,6 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Komission asetus (EY) N:o 1062/98, annettu 25 päivänä toukokuuta 1998, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

text: L 152/4 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 26. 5. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1062/98, annettu 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, A2-menettelyn mukaisten hedelm(cid:132)- ja vihannesalan vientitodistusten antami- sesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukai- jotka koskevat vastaavaa lopullista sesti hakemukset, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) suurempaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), on mit(cid:132)t(cid:148)it(cid:132)v(cid:132), koskevista yksityiskohtaisista ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72 soveltamista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) hedelm(cid:132)- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 213/98 (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksessa (EY) N:o 983/98 (3) vahvistetaan ohjeelliset vientituen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t sek(cid:132) ohjeelliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, joille voidaan antaa A2-menettelyn mukaisesti muita kuin elin- tarvikeavun yhteydess(cid:132) haettuja vientitodistuksia, asetuksen (EY) N:o 983/98 liitteess(cid:132) mainittujen asian- omaisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkaryhmien taloudellinen tilanne huomioon ottaen ja toimijoilta A2-menettelyn mukaisista todistushakemuksista saatujen tietojen perusteella lopul- liset vientituet maantieteelliseen ryhm(cid:132)(cid:132)n X viet(cid:132)vien tomaattien ja omenoiden sek(cid:132) persikoiden ja nektariinien osalta olisi syyt(cid:132) vahvistaa muuksi kuin ohjeelliset vienti- tuet, samoin kuin haettujen m(cid:132)(cid:132)rien my(cid:148)nt(cid:132)misprosentit; lopulliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t voivat olla enint(cid:132)(cid:132)n kaksi kertaa ohjeel- listen m(cid:132)(cid:132)rien suuruisia, ja ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. A2-menettelyn mukaisten vientitodistusten, joita koskeva hakemus on j(cid:132)tetty asetuksen (EY) N:o 983/98 1 artiklan mukaisesti, asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuksi tosiasialliseksi hakup(cid:132)iv(cid:132)ksi vahvistetaan 26 p(cid:132)iv(cid:132) toukokuuta 1998. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitettujen annettujen todis- 2. ja ne annetaan tusten vientituen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on lopullinen, t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) ilmoitettuihin haettujen m(cid:132)(cid:132)rien my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) koskeviin prosenttiosuuksiin asti. 3. Asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hakemukset, jotka koskevat liitteess(cid:132) ilmoi- tettua vastaavaa lopullista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) suurempaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), on mit(cid:132)t(cid:148)it(cid:132)v(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12 (2) EYVL L 22, 29. 1. 1998, s. 8 (3) EYVL L 137, 9. 5. 1998, s. 12 26. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 152/5 LIITE Tuote M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka tai m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkaryhm(cid:132) (1) Lopullinen vientituki (ecua/nettotonni) Haettujen m(cid:132)(cid:132)rien my(cid:148)nt(cid:132)misprosentti Tomaatit Appelsiinit Sitruunat Omenat Persikat ja nektariinit (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkakoodit ovat seuraavat: F XYC F X Y E 20 35 36 22 6 25 100 % 100 % 95 % 100 % 95 % 100 % X: Norja, Islanti, Gr(cid:148)nlanti, F(cid:132)rsaaret, Puola, Unkari, Romania, Bulgaria, Albania, Viro, Latvia, Liettua, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Slovenia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Jugoslavian liittotasavalta (Serbia, Montenegro) ja Malta. Y: Armenia, Azerbaid(cid:243)an, Valko-Ven(cid:132)j(cid:132), Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Ven(cid:132)j(cid:132), Tad(cid:243)ikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukraina, komission asetuksen N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat. C: Sveitsi, T(cid:228)ekki, Slovakia. E: Kaikki m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat Sveitsi(cid:132) lukuun ottamatta. F: Kaikki m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat