eurovoc_concepts:
EU action
apprenticeship
educational planning
employment policy
vocational training

formats: pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 05. 1998 KOM(1998) 342 lopull. 97/321(SYN) Muutettu ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI vuorottelu koulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus, liittyvien Eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä (komission EY:n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT 1. Vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä tehdyllä päätösehdotuksella on kaksi tavoitetta: sisältö jäsenvaltiossa • määritellä yhteinen toisessa ja yhteiset periaatteet vuorottelukoulutuksen (joita toteutettaville koulutusjaksoille yhteydessä nimitetään vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen liittyviksi koulutusjaksoiksi), koska kyseiset saatuun koulutukseen jaksot yhdistetään jäsenvaltiossa lähettävässä • tehdä kyseiset koulutusjaksot selkeämmiksi ja näkyvämmiksi antamalla niistä todistus (Europass-todistus), jonka sisällöstä ja ulkoasusta päätetään yhteisön tasolla ja joka korottaa sen koulutuksen ja työkokemuksen arvoa, jonka koulutettava on hankkinut toisessa jäsenvaltiossa. 2. Komissio hyväksyi päätösehdotuksen 12. marraskuuta 1997, ja päätösehdotus toimitettiin neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 9. tammikuuta 1998. 3. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausunnon ehdotuksesta 29. huhtikuuta 1998 ja alueiden komitea antoi lausuntonsa 12. maaliskuuta 1998. 4. Euroopan parlamentin neljä valiokuntaa - työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunta, kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevä valiokunta, budjettivaliokunta sekä talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevä valiokunta - antoivat työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan johdolla lausuntonsa ehdotuksesta. Euroopan parlamentti hyväksyi lausunnon 30. huhtikuuta 1998. 5. Euroopan parlamentti ehdotti 29:ää tarkistusta, joista komissio hyväksyi 26. Hyväksytyt tarkistukset toivat mukanaan parannuksia päätösehdotukseen. Näitä olivat • • tarkistukset, joissa halutaan korostaa pk-yritysten ja käsityöläisyritysten - näiden yritysten sekä työmarkkinaosapuolten ja oppisopimuskoulutuksen muiden osapuolten asemaa vuorottelu-ja oppisopimuskoulutuksen kehittämisessä omaleimaisuuden erityisolosuhteita tarvitaan takia - tarkistukset, joissa halutaan koulutusjaksojen kehittymisen edellytyksenä olevista ehdoista tiedotetaan hyvin ja niitä seurataan laajemmin, muun muassa terveyden, työsuojelun ja kielten osalta taata, että eurooppalaisten tarkistukset, joissa korostetaan eurooppalaisten koulutusjaksojen järjestämisen vapaaehtoisuutta. Komissio on tietoinen siitä, että vuorottelukoulutusta koskevat toimintalinjat, järjestelmät ja lähestymistavat ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa, eikä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien organisaatiota tai sisältöä. Eurooppalaiset koulutusjaksot ovat vapaaehtoisia, eikä niitä ole varattu ainoastaan yhteisön koulutusalan ohjelmiin ja aloitteisiin liittyvien tukien saajille. tarkoituksena ole muuttaa tämän päätösehdotuksen d Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä kahta tarkistusta eikä osaa kolmannesta tarkistuksesta. • Tarkistus, jonka tarkoituksena vähimmäiskesto ("kokonaisuudessaan tämä ajanjakso ei saa olla kolmea kuukautta lyhyempi"), voi vaikeuttaa eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamista (tarkistus 19: 2 artiklan 4 kohta). vahvistaa on jaksot ei voida taattava, että rajoittaa opintokäynteihin todellakin ovat ja/tai Eurooppalaisia koulutusjaksoja kulttuuri vierailuun. On laadukkaita koulutusjaksoja. Siksi komissio ehdottaa, että ne kestävät tarpeeksi pitkän ajan ja että kesto liittyy kiinteästi eurooppalaisten koulutusjaksojen tavoitteisiin sekä hankittaviin taitoihin. Edellä mainitut seikat on tarkennettava ennen eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamista lähettävän osapuolen, vastaanottavan osapuolen ja edunsaajan välillä tehdyssä kumppanuussopimuksessa. Jäsenvaltioiden järjestelmät ovat erilaisia ja aloilla on omat ominaispiirteensä. Myös jaksojen pituuksia koskevissa ehdotuksissa, joita toimielimet tekivät komissiolle käydyn keskustelun aikana, oli suuria eroja. Edellä mainitut seikat osoittavat hyvin sen, että vähimmäiskeston vahvistaminen aiheuttaa hankaluuksia ja voi jopa vaikeuttaa eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamista. • Tarkistusta, jossa ehdotetaan, että "komissio esittää laadullisen analyysin, jotta voidaan mukauttaa markkinoiden tätä varten vuosittain kansalliset ammattikoululustarvetta koskevan todellisiin ammattikoulutussuunnitelmat tarpeisiin ja jotta parannetaan niiden nuorten mahdollisuuksia löytää työtä Euroopan työmarkkinoilla, joilla on kysytyt valmiudeC\ ei myöskään voida hyväksyä, koska siinä asetetaan kyseenalaiseksi toissijaisuusperiaate. Useilla mailla ei sitä paitsi ole kansallista koulutussuunnitelmaa (tarkistus 29: 6 artiklan 3a kohta). • Tarkistus 28 voidaan hyväksyä vain osittain: Euroopan parlamentin ehdottamassa muutoksessa tarkennetaan, että "yhteisön rahoitusosuus on vähintään 50 tämä on vastoin komission ehdotuksessa määriteltyjä prosenttia", suuntaviivoja aloitteen toteuttamiseksi (7 artikla). ja Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi vuorottelu koulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus, liittyvien Eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä COM (97) 5721opullinen Muutettu ehdotus EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteison perustamissopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa maaratyn menettelyn mukaisesti Euroopan parlamentin kanssa yhdessa toimien3, v * seka katsoo, etta J EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteison perustamissopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen , ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ,. ,. „ «. , , , • • toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa maaratyn menettelyn mukaisesti Euroopan parlamentin kanssa yhdessa toimien3, ,. ,. seka katsoo, etta ^ 1. perustamissopimuksessa yhteisolle annetaan vastuu jasenvaltioiden 1. perustamissopimuksessa yhteisolle annetaan vastuu jasenvaltioiden toimia tukevan ja taydentavan ammatillista koulutusta koskevan politiikan taytantoonpanosta pitaen taysin arvossa jasenvaltioiden toimivaltaa, erityisesti edistamalla koulutukseen osallistuvien henkiloiden ja varsinkin nuorten liikkuvuutta; tama ei merkitse jasenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista, toimia tukevan ja taydentavan ammatillista koulutusta koskevan politiikan taytantoonpanosta pitaen taysin arvossa jasenvaltioiden toimivaltaa, erityisesti edistamalla koulutukseen osallistuvien henkiloiden ja varsinkin nuorten liikkuvuutta; tama ei merkitse j asen valtioiden lakien j a asetusten yhdenmukaistamista, ^ 2. neuvoston paatoksella 63/266/ETY4 on vahvistettu yleiset tLiirstLarcrvi. _. „. u • * **,. i • * ~2^. „ A f. *:«• * i i *. * i i i-*-i neuvoston paatoksella 63/266/ETY* on vahvistettu yleiset. „. , yhteisen ammatillista koulutusta koskevan J penaatteet r. r , , ,. • •*_ -^ penaatteet yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan f 4 ^ * • toteuttamisessa, entyisesti sen toisessa penaatteessa; neuvoston EYVL C. ,. 199 , s. EYVLC. ,. 199, s. Euroopan parlamentin lausunto. 199 (EYVL C,. 199 ), neuvoston yhteinen kanta. 199 (EYVL C. ) ja Euroopan parlamentin päätös. 199 (EYVL C 205,. politiikan toteuttamisessa, entyisesti sen toisessa penaatteessa; J r • ^ 199 * r )• 4 EYVL L 63. 20. 4. 1963. s. 1138. päätöksellä 94/819/EY5 hyväksyttiin Leonardo da Vinci - toimintaohjelma ammatillista koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanemiseksi, neuvoston päätöksellä 94/819/EY hyväksyttiin Leonardo da -toimintaohjelma ainmatillista koulutusta koskevan Vinci politiikan täytäntöönpanemiseksi, Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota tutkimaan oppisopimuskoulutuksen ja työllistyvyyden välistä suhdetta, arvioitiin myönteiseksi suhde. oppisopimuskoulutuksen kehittämistä Euroopassa koskevassa komission tiedonannossa, kyseinen ja 4. työllisyyttä käsitellyt Luxemburgin ylimääräinen Eurooppa-neuvosto tunnusti pienten ja keskisuurten yritysten ratkaisevan aseman pysyvien työpaikkojen luomisessa» 5. vuorottelukoulutus pienyrityksissä oppisopimuskoulutus ammamins^oittiimista edistävän välineen hankkia jatkamista varten, tarpeelliset ja muodostavat käsiteollisuudessa nuolten sekä erityisesti menesrylfljekjfota tarjoamalla heille mahdollisuuden tai taidot vastaavanlaisen yritystoiminnan aloittamista Firenzessä 3. Eurooppa-neuvosto kokoontunut oppisopimuskoulutuksen kehittämistä Euroopassa koskevassa komission tiedonannossa6, "\ 5 EYVLL 340, 29. 12. 1994, s. 8. 6 KOM(97) 300 lopullinen. välisten opintojen ja työharjoittelun vuorottelusta 18 päivänä joulukuuta 1979 annetussa neuvoston päätöslauselmassa7 suositellaan, että jäsenvaltioiden olisi kannustettava koulutuksen ja työpaikoilla hankittavan kokemuksen suhteiden kehittämistä; tätä vahvistetaan vielä ammatillisen koulutuksen laadusta ja kiinnostavuudesta 5 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston päätöslauselmassa8, jossa korostetaan vuorotteluun perustuvan ammatillisen koulutuksen tärkeyttä ja tarvetta suoritettavia koulutusjaksoja sisällyttämistä kansallisiin ammatillista koulutusta koskeviin ohjelmiin, tehostaa muissa sekä jäsenvaltioissa jaksojen toimivien näiden opintojen ja työharjoittelun vuorottelusta 18 päivänä joulukuuta 1979 annetussa neuvoston päätöslauselmassa suositellaan, että jäsenvaltioiden olisi kannustettava koulutuksen ja työpaikoilla hankittavan kokemuksen välisten suhteiden kehittämistä; tätä vahvistetaan vielä ammatillisen koulutuksen laadusta ja kiinnostavuudesta 5 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston päätöslauselmassa , jossa korostetaan vuorotteluun perustuvan ammatillisen koulutuksen tärkeyttä ja tarvetta suoritettavia koulutusjaksoja sisällyttämistä kansallisiin ammatillista koulutusta koskeviin ohjelmiin, tehostaa muissa sekä jäsenvaltioissa jaksojen toimivien näiden Komission valkoisessa kirjassa "Oppiminen ja opettaminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa"9 korostetaan tarvetta koulujen ja yritysten väliseen yhteistoimintaan; «N oppilaitos ja yritys ovat toisiaan täydentäviä yleisten, teknisten ja sosiaalisten tietojen ja taitojen hankintapaikkoja; tältä kannalta katsottuna vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksella voidaan huomattavasti sijoittumista yhteiskuntaan ja työelämään, ja siitä voi olla etua useille tasoilla, myös korkeakouluissa, kohderyhmille parantaa nuorten eri ja "Oppiminen komission valkoisessa kirjassa 7. ja opettaminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa" korostetaan tarvetta koulujen ja yritysten väliseen yhteistoimintaan; neuvoston 1 S päivänä joulukuuta 1997lQantaman asiaa koskevan päätöslauselman työllisyyden suuntaviivoissa pyydetään jäsenvaltioita parantamaan nuorten työllisyysnäkymiä antamalla heille sellaisia va1miuksiar jotka vastaavat työmarkkinoiden vaatimuksia: tässä yhteydessä kehittämään neuvosto oppisopimusjärjestelmiä, liitteenä olevissa vuoden 1998 jäsenvaltioita perustamaan pvvtää tai 8. oppilaitos ja yritys ovat toisiaan täydentäviä yleisten, teknisten ja sosiaalisten tietojen ja taitojen hankintapaikkoja; tältä kannalta katsottuna vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksella voidaan huomattavasti parantaa nuorten sijoittumista yhteiskuntaan ja työelämään, ja siitä voi olla etua useille kohderyhmille ja eri tasoilla, myös korkeakouluissa, annettavassa koulutuksessa, EYVL C 374, 30. 12. 1994, s. 1. 7 EYVL C l, 3. 1. 1980, s. 1. 8 9 KOM(95) 590 lopullinen. 10 EYVLC30,28. 1. 1998,s. annettavassa työsopimussuhteessa, koulutu sessa, jossa opiskelijat ovat jossa opiskelijat ovat työsopimussuhteessa,. sen lisäksi, että vuorottelu- tai oppisopimuskoulutukseen osallistuvat nuoret saavat yhteisön ohjelmista tai aloitteista, erityisesti Leonardo da Vinci -ohjelmasta, kansainväliseen liikkuvuuteen tarkoitettuja yksilökohtaisia tukia, tarvitaan erityisiä varoja eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamista koskevan ja yhdessä koordinointijärjestelmän jäsenvaltioiden kanssa, täytäntöönpano-, perustamiseen tiedotus- sen lisäksi, että vuorottelu- tai oppisopimuskoulutukseen osallistuvat nuoret saavat yhteisön ohjelmista tai aloitteista, erityisesti Leonardo da Vinci -ohjelmasta, kansainväliseen liikkuvuuteen tarkoitettuja yksilökohtaisia tukia, ja ja ottaen huomioon nvkviset suuret erot kansallisten vuorottelu- oppisopimuskoulutusjäriestelmien varoja eurooppalaisten koulutusjaksojen täytäntöönpano-, tiedotus- ja koordmomtijärjestelmän perustamiseen läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja eri tasojen työmarkkinaosapuolten kanssa. toteuttamista koskevan tarvitaan erityisiä välillä. ja 8. yksilöiden, suurten ja pk-yritysten sekä yhteiskunnan tarpeisiin vastaavan laadukkaan koulutuksen takaamiseksi on tärkeää, että yhteisiä oppisopimuskoulutus vuorottelu- lähestymi stapoja. erityisesti pedagogiikan, organisoinnin ja seurannan osalta sekä oppilaitosten ja yritysten välisissä suhteissa: jos jäsenvaltion ammatillisessa koulutusjärjestelmässä säädetään vuorottelukoulutuksesta, johon kuuluu vaihtojakso, sen on säädettävä aiheellisista toimenpiteistä, jotta asianomaiset henkilöt voivat hyödyntää yhteistä järjestelmää, jolla he voivat todistaa tällaisten koulutusjaksojen suorittamisen, vastaa 10. tulevissa kouhflnsf» ja ammattikoulutusta koskevissa ohjelmissa on tuotava esiin oppisopimuskoulutuksen luonne muiden ammattikoulutusten ja erityisesti edistettävä oppisopimYlskffllfrnikseen osallistuvien joukossa liikkuvuutta valtioiden rajojen vii. 11. Eures-järjestelmä voisi tässä yhteydessä hoitaa tärkeää tehtävää helpottamalla toisessa jäsenvaltiossa tarjolla olevaa oppisopimuskoulutusta koskevien tietojen saamista ja levittämistä. 12. yksilöiden, teollisuuden ja pk-yritysten sekä käsiteollisuusyritysten jâ yhteiskunnan tarpeisiin vastaavan laadukkaan koulutuksen takaamiseksi valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden puitteissa on tärkeää, että vuorottelu- ja oppisopimuskoulutus vastaa yhteisiä Sääntöjä, erityisesti pedagogiikan, organisoinnin ja koordinoinnin osalta oppilaitosten jäsenvaltion ammatillisessa koulutusjärjestelmässä ja valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden puitteissa sallitaan vuorottelukoulutug, johon kuuluu vaihtojakso jossakin yhteisön muussa jäsenvaltiossa, sen on säädettävä aiheellisista toimenpiteistä, jotta asianomaiset henkilöt voivat hyödyntää yhteistä järjestelmää, jolla he voivat todistaa tällaisten koulutusjaksojen suorittamisen, ja yritysten välillä; jos 13. koulutukseen osallistuvien olisi saatava vaihtojaksoa varten tarvittava valmennus, erityisesti ia turvallisuusriskeistä ja noudatettavista menettelyistä sekä kielen perusopetusta. perustiedot sekä odotettavissa olevasta palkasta ja kuluista, iotta he voivat nauttia tävsin harjoittelukokemuksesta, isäntämaan oloista. avusta majoituksen työpaikalla esiintyvistä järjestämisessä tulevalla tervevs- tieto on tärkeää varmistaa kansainvälisten vaihtojaksojen laatu, mistä jäsenvaltioilla on erityinen vastuu; lisäksi naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä kaikkiin yhteisön tiedonannon11 politiikkoihin ja mukaisesti on pyrittävä edistämään yhtäläistä osallistumista eurooppalaisiin koulutusjaksoihin ja tätä varten on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, toimiin annetun komission 10. ^ komission tehtävänä on valvoa yhteistyössä jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten nimeämien elinten karissa, tämän päätöksen koulutusalan täytäntöönpanossa ohjelmien sen täytäntöönpanon j atkuva seuranta, j a yhtenäisyyttä aloitteiden kanssa yhteisön ja varmistaa ja suotavaa toimimisen helpottamiseksi on 14. pienyrityksissä ja käsiteollisuudessa ohjaajana yoi toimia artesaani: tällöin ohjaajana toteuttaa pedagogisia erityistoimengitejlä» 15. on tärkeää varmistaa kansainvälisten vaihtojaksojen laatu, mistä jäsenvaltioilla on erityinen vastuu; lisäksi naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin annetun komission edistämään yhtäläistä osallistumista tiedonannon mukaisesti on pyrittävä eurooppalaisiin koulutusjaksoihin ja tätä varten on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä: yhtäläiseen osallistumiseen ei saa vaikuttaa sukupuoli, rotu, uskonto tai vammaisuus 16. komission tehtävänä on valvoa jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten tuella tämän päätöksen täytäntöönpanossa yhtenäisyyttä ja synergiaa yhteisön koulutusalan ohjelmien ja työmarkkinaosapuolten kanssa varmistettava sen täytäntöönpanon jatkuva seuranta, ja ja aloitteiden kanssa; komission on yhdessä jäsenvaltioiden 17. kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen vojmaantnlos^ on arvjojfrya sen vaikutusta ja laadittava selvitys eurooppalaisten koulutusjaksojen osalta saaduista kokemuksista, jotta nähdään tarvitaanko korjaavia tai tukevia toimia. 18. tämä toiminta on osa " Tietojen ja taitojen Eurooppaa" koskevien ohjelmien yleisiä kehyksiä n KOM(96) 67 lopullinen. ja oppisopimuskoulutukseen 11. perustamissopimuksen 3 b artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsen. -aitiot eivät pysty toteuttamaan riittävällä tavalla vuorottelu- eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämistä koskevan suunnitellun toimen tavoitteita sikäli, että kehittämiseen ja yhteisön tiedottavan asiakirjan laatimiseen vaaditaan yhteisön tasolla koordinoituja jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien huomattavien eroavaisuuksien vuoksi ne voidaan toteuttaa vain tällä paremmin vähimmäisvaatimukset näiden tavoitteiden saavuttamiseksi eikä säädetä sellaisesta, mikä ei ole tarpeen tämän kannalta, toimia yhteisen sisällön perusteella, ja vahvistetaan päätöksellä liittyvien yhteisön tasolla; ON TEHNYT TAMAN PAATOKSEN: 1 artikla Tavoitteet Tällä päätöksellä vahvistetaan sisältö ja yhteiset periaatteet, joita sovelletaan vuorottelu-ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen (jäljempänä 'eurooppalaiset koulutusjaksot') täytäntöönpanoon. -o Tällä päätöksellä vahvistetaan Europass-todistus, jolla on tarkoitus todistaa yhteisön tasolle vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksessa olevan henkilön suorittama koulutusjakso tai -jaksot muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hän saa koulutusta. 2. ja oppisopimuskoulutukseen 19. perustamissopimuksen 3 b artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät pysty toteuttamaan riittävällä eurooppalaisten tavalla vuorottelu- koulutusjaksojen kehittämistä koskevan suunnitellun toimen tavoitteita sikäli, että kehittämiseen ja yhteisön tiedottavan asiakirjan laatimiseen vaaditaan yhteisön tasolla koordinoituja jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien huomattavien eroavaisuuksien vuoksi ne voidaan toteuttaa vain tällä paremmin vähimmäisvaatimukset näiden tavoitteiden saavuttamiseksi eikä säädetä sellaisesta, mikä ei ole tarpeen tämän kannalta, ON TEHNYT TAMAN PAATOKSEN: toimia yhteisen sisällön perusteella, ja vahvistetaan päätöksellä liittyvien yhteisön tasolla; 1 artikla Tavoitteet Tällä päätöksellä vahvistetaan sisältö ja yhteiset periaatteet, joita sovelletaan vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen (jäljempänä "eurooppalaiset koulutusjaksot") täytäntöönpanoon, ja määritetään vastuukysymykset täytäntöönpanon eri näkökohtiin liittyen. Tällä päätöksellä vahvistetaan Europass-todistus, jolla on tarkoitus todistaa yhteisön tasolle vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksessa olevan henkilön suorittama koulutusjakso tai -jaksot muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hän saa koulutusta. Eurooppalaiseen koulutusjaksoon osallistuminen ja kyseisen todistuksen kävttö on vapaaehtoista. Todistusta käytetään osana 3 artiklassa tarkoitettua vhteisryökiimppanuutta Tämä päätös ei aiheuta muita velvoitteita, eikä sen perusteella luoda muita kuin jähempänä määrätyt oikeudet. 2 artikla Määritelmät 2 artikla Määritelmät Ottaen huomioon jäsenvaltioiden väliset erot vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusta koskevissa järjestelmissä ja säännöksissä tässä päätöksessä seuraavilla termeillä tarkoitetaan seuraavaa: Ottaen huomioon jäsenvaltioiden väliset erot vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusta koskevissa järjestelmissä ja säännöksissä tässä päätöksessä seuraavilla termeillä tarkoitetaan seuraavaa: eurooppalainen koulutusjakso: ammatillinen koulutusjakso, jonka henkilö on suorittanut jossakin muussa jäsenvaltiossa (vastaanottava jäsenvaltio) kuin siinä, jossa henkilö on vuorottelukoulutuksessa (lähtöjäsenvaltio). ja joka kuuluu kyseiseen koulutukseen; ammatillisessa vuorottelukoulutuksessa oleva henkilö: minkä ikäinen henkilö hyvänsä joka saa minkä tahansa tasoista, myös korkeakoulutasoista, ammatillista koulutusta, joka johtaa kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tunnustamaan loppututkintoon ja johon sisältyy vuorottelevia koulutusjaksoja erillisinä ja täydentävinä koulutuspaikkoina toimivissa oppilaitoksessa ja yrityksessä riippumatta siitä, onko tämä henkilö työsuhteessa, oppisopimussuhteessa, koululaisena tai opiskelijana; ohjaaja: se henkilö yrityksessä tai oppilaitoksessa, jonka tehtävänä on vuorottelukoulutuksen puitteissa auttaa, antaa tietoa, opastaa ja valvoa koulutuksessa olevia henkilöitä näiden ollessa yrityksessä eurooppalaisen koulutusjakson ajan; tätä varten ohjaaja toimii kiinteänä yhteydessä e"rooppal?isiin koulutusjaksoihin osallistuviin toimivaltaisiin ammattijärjestöihin; riittävä kesto: toisessa jäsenvaltiossa suoritetun vuorottelukoulutukseen liittyvän jakson kesto, jota pidetään osapuolten yhteisellä sopimuksella sellaisena, että se osaltaan edistää laadukasta koulutusta; Europass-todistus: asiakirja, jolla todistetaan, että sen haltija on suorittanut yhden tai useampia vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusjaksoja jossakin toisessa jäsenvaltiossa tässä päätöksessä määritellyin edellytyksin; vastaanottava yhteistyökumppani: organisaatio, joka vastaa eurooppalaisista koulutusjaksoista vastaanottavassa jäsenvaltiossa (esim. yritys, koulutuslaitos- tai keskus). o 1. eurooppalainen koulutusjakso: ammatillinen koulutusjakso, jonka henkilö on suorittanut jossakin muussa jäsenvaltiossa (vastaanottava jäsenvaltio) kuin siinä, jossa henkilö on vuorottelukoulutuksessa (lähtöjäsenvaltio), ja joka kuuluu kyseiseen koulutukseen; joka 2. ammatillisessa vuorottelukoulutuksessa oleva henkilö: minkä ikäinen henkilö hyvänsä joka saa minkä tahansa tasoista, myös korkeakoulutasoista, ammatillista koulutusta, toimivaltaisten viranomaisten tunnustamaan loppututkintoon ja johon sisältyy vuorottelevia koulutusjaksoja erillisinä ja täydentävinä koulutuspaikkoina toimivissa oppilaitoksessa ja yrityksissä työsuhteessa, oppisopimussuhteessa, riippumatta koululaisena tai opiskelijana; johtaa kyseisen tämä henkilö siitä, onko jäsenvaltion 3. ohjaaja: se henkilö yrityksessä tehtävänä on vuorottelukoulutuksen puitteissa auttaa, antaa tietoa, opastaa ja valvoa koulutuksessa olevia henkilöitä näiden ollessa yrityksessä eurooppalaisen koulutusjakson ajan; tätä varten ohjaaja toimii kiinteässä yhteydessä eurooppalaisiin koulutusjaksoihin osallistuviin toimivaltaisiin ammattijärjestöihin: tai oppilaitoksessa, jonka 4. riittävä kesto: toisessa jäsenvaltiossa suoritetun vuorottelukoulutukseen liittyvän jakson kesto, jota pidetään osapuolten yhteisellä sopimuksella sellaisena, että se osaltaan edistää laadukasta koulutusta; Europass-todistus: asiakirja, jolla todistetaan, että sen haltija on suorittanut yhden tai useampia vuorottelu-ja oppisopimuskoulutusjaksoja jossakin toisessa jäsenvaltiossa tässä päätöksessä määritellyin edellytyksin; vastaanottava yhteistyökumppani: organisaatio, joka vastaa eurooppalaisista koulutusjaksoista vastaanottavassa jäsenvaltiossa ( yritys, koulutuslaitos- tai keskus). esim. 3 artikla 3 artikla Sisältö ja yhteiset periaatteet Sisältö ja yhteiset periaatteet Jos jäsenvaltion ammatillisen:•?. koulutusjärjestelmässä säädetään vuorottelukoulutuksesta, johon '^luluu vaihtojaksoja toisessa jäsenvaltiossa, niiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet, jotta kyseisessä koulutuksessa ovat henkilöt voivat os?llistua eurooppalaisiin koulutusjaksoihin. Eurooppalaisten koulutusjaksojen on kuuluttava kiinteänä osana lähtöjäsenvaltiossa suoritettavaan ammatilliseen koulutukseen. Lähtöjäsenvaltiossa ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa koulutuksesta vastaavien organisaatioiden on yhdessä määritettävä eurooppalaisten koulutusjaksojen sisältö, pätevyyttä koskevat tavoitteet, kesto ja seurantaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Eurooppalaisten koulutusjaksojen valvonnasta ja ohjauksesta vastaa vastaanottavassa yhteistyökumppanissa oleva ohjaaja; tässä on otettava huomioon pk-yritysten ja käsiteollisuusyritysten kyky taata valvonta. Eurooppalaisilla koulutusjaksoilla on oltava riittävä kesto. 4. 5. Jos jäsenvaltion ammatillisensa 1. sallitaan vuorottelukoulutus, johon kuuluu vaihtojaksoja toisessa jäsenvaltiossa, sen on toisessa toteutettava jäsenvaltiossa olevat henkilöt voivat ottaen huomioon ki^ojsetkin työoikeudelliset standardit, osallistua eurooppalaisiin koulutusjaksoihin; toimenpiteet, jo. ta kyseisessä koulutuksessa koulutusjärjestelmässä tarpeelliset Eurooppalaisten 2. osana lähtöjäsenvaltiossa suoritettavaan ammatilliseen koulutukseen eikä niitä saa käyttää työpaikkojen korvaamisen keinona lähtöjäsenvaltiossa. koulutusjaksojen on kuuluttava kiinteänä Lähtöjäsenvaltiossa ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa koulutuksesta vastaavien organisaatioiden on yhdessä määritettävä eurooppalaisten koulutusjaksojen sisältö, pätevyyttä koskevat tavoitteet, kesto ja seurantaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Eurooppalaisten koulutusjaksojen valvonnasta ja ohjauksesta vastaa vastaanottavassa yhteistyökumppanissa oleva ohjaaja; tässä on otettava huomioon pk-yritysten ja käsiteollisuusyritysten kyky taata valvonta. Eurooppalaisilla koulutusjaksoilla on oltava riittävä kesto. Lähtöjäsenvaltiossa koulutuksesta vastaava organisaatio antaa todistuksen eurooppalaisen koulutusjakson suorittamisesta 4 artiklan mukaisesti. 6. Europass-todistuksen 4 artiklan piä,äjä;ysten mukaisesti. Lähtöjäsenvaltiossa koulutuksesta vastaava organisaatio antaa 4 artikla Europass-todistus 4 artikla Europass-todistus Jokainen eurooppalaisen koulutusjakson suorittanut henkilö saa tästä Europass-todistuksen. Se on yhteisön tiedottava asiakirja, jonka sisältö ja ulkomuoto kuvataan liitteessä. Jokainen eurooppalaisen koulutusjakson suorittanut henkilö saa tästä Europass-todistuksen. Se on yhteisön tiedottava asiakirja, jonka sisältöjä ulkomuoto kuvataan liitteessä. Europass-todistuksessa Europass-todistuksessa a) b) täsmennetään saatu ammatillinen koulutus, jonka osana eurooppalainen koulutusjakso on suoritettu, ja loppututkinto, johon se johtaa lähtöjäsenvaltiossa voimassa olevien sääntöjen ja järjestelmien mukaisesti; täsmennetään, että eurooppalainen koulutusjakso kuuluu kiinteänä osana lähtöjäsenvaltiossa saatavaan ammatilliseen koulutukseen; a) b) täsmennetään saatu ammatillinen koulutus, jonka osana eurooppalainen koulutusjakso on suoritettu, ja loppututkinto, johon se johtaa lähtöjäsenvaltiossa voimassa olevien sääntöjen ja järjestelmien mukaisesti; täsmennetään, että eurooppalainen koulutusjakso kuuluu kiinteänä osana lähtöjäsenvaltiossa saatavaan ammatilliseen koulutukseen; c) d) e) f) g) määritellään eurooppalaisen koulutusjakson sisältö ja täsmennetään työharjoittelussa tai koulutuksessa hankitut taidot; ilmoitetaan vastaanottavan kumppanin järjestämän eurooppalaisen koulutusjakson kesto työharjoittelun tai koulutuksen aikana; ilmoitetaan vastaanottava yhteistyökumppani; ilmoitetaan ohjaajan pätevyys. Todistuksen täyttää osallistujan koulutuksesta lähtöjäsenvaltiossa vastaava organisaatio, ja sen allekirjoittavat yhdessä kyseinen organisaatio, vastaanottava kumppani ja osallistuja. c) d) e) f) g) määritellään eurooppalaisen koulutusjakson sisältö ja täsmennetään työharjoittelussa tai koulutuksessa hankitut taidot; ilmoitetaan vastaanottavan kumppanin järjestämän eurooppalaisen koulutusjakson kesto työharjoittelun tai koulutuksen aikana; ilmoitetaan vastaanottava yhteistyökumppani; ilmoitetaan ohjaajan pätevyys. Todistuksen täyttää osallistujan koulutuksesta lähtöjäsenvaltiossa vastaava organisaatio, ja sen allekirjoittavat yhdessä kyseinen organisaatio, vastaanottava kumppani ja osallistuja. Europass-todistuksia koskevia säännöksiä sovelletaan myös silloin, kun eurooppalaiseen koulutusjaksoon sisältyy joukko koulutusjaksoja. Europass-todistuksia koskevia säännöksiä sovelletaan myös silloin, kun eurooppalaiseen koulutusjaksoon sisältyy joukko koulutusjaksoja. 5 artikla Yhtenäisyys ja täydentävyys S artikla Yhtenäisyys ja täydentävyys P Yhteisön koulutusalan ohjelmiin ja aloitteisiin kuuluvien menettelyiden ja resurssien mukaisesti komissio varmistaa tämän päätöksen täytäntöönpanon sekä kyseisten ohjelmien ja aloitteiden välisen yhtenäisyyden. Yhteisön koulutusalan ohjelmiin ja aloitteisiin kuuluvien menettelyiden ja resurssien mukaisesti komissio varmistaa tämän päätöksen täytäntöönpanon sekä kyseisten ohjelmien ja aloitteiden välisen yhtenäisyyden ja synergian. 6 artikla Kannustus-ja liitännäistoimet 6 artikla Kannustus- ja liitännäistoimet Komissio varmistaa Europass-todistusten asianmukaisen laatimisen, levittämisen ja seurannan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tätä varten jokainen jäsenvaltio nimeää organisaation, jonka tehtävänä on huolehtia läheisessä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja vuorottelukoulutusta edustavien organisaatioiden kanssa yhteensovittamisesta ja täytäntöönpanosta kansallisella tasolla. tämän Komissio koordinoi päätöksen mukaisesti toteutettujen 1. eurooppalaisten koulutusjaksojen seuranta- ja arviointitoimenpiteet ja varmistaa Europass-todistusten asianmukaisen laatimisen, levittämisen ja seurannan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tätä varten jokainen jäsenvaltio nimeää yhden tai useamman organisaation, joiden tehtävänä on huolehtia läheisessä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja vuorottelukoulutusta edustavien organisaatioiden kanssa yhteensovittamisesta ja täytäntöönpanosta kansallisella tasolla. Jokaisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat säännökset ja toimenpiteet 2. Jokaisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat säännökset ja toimenpiteet a) b) toteutettujen toimien laadun valvontaa ja laadun arviointia varten tasa-arvon toteutumista varten, erityisesti saamalla ohjaajat tietoisiksi tästä. Komissio perustaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa keskinäisen tiedotus- ja yhteensovittamisjärjestelmän. a) toteutettujen toimien laadun valvontaa ja laadun arviointia varten b) tasa-arvon toteutumista varten, erityisesti saamalla ohjaajat ja yhteistyökumppanit tietoisiksi tästä. c) helpottaakseen ohjauksen anfamista koulutukseen osallistuville työpaikalla esiintyvistä tervevs- ja turvallisuusriskeistä sekä noudatettavista menettelyistä Yafr^nottajavaltiossa. tiedotus- Komissio perustaa läheisessä yhteistyössä 3. keskinäisen koul"nKJqksnjen levittämistä vuorottelukoiihitiismahHollisiiiiksista yhteisön kumppanuuksien hiomista yhteensovittamisjärjestelmän täytäntöönpanon edistämiseksi. Erityisesti se jäsenvaltioiden kanssa eurooppalaisten tiedon ja tukee jäsenvaltioissa ja 4. Komissio antaa tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien kolmen vuoden ja Euroopan parlamentille kertomuksen päätöksen kuluessa neuvostolle täytäntöönpanosta ja ja täydentäviä oppisopimiiskoulutuksen edistämiseen sekä ehdottaa mahdoUisia toimenpiteitä toiminnan tehostamiseksi vaikutuksia vuorottelu- päätöksen arvioi K> 7 artikla Rahoitus Edella 6 artiklan 1 ja 3 kohdan toteuttamista varten tarvittavat varat saadaan Euroopan unionin yleisesta talousarviosta rahoitusnakymien mukaisesti. 7 artikla Rahoitus Edella 6 artiklan 1 ja 3 kohdan toteuttamista varten tarvittavat varat myontaa budjettivallan kavttaja vuotuisen menettelvn puitteissa rahoitusnakymien mukaisesti. 8 artikla Soveltaminen 8 artikla Soveltaminen Tata paatosta sovelletaan 1 paivasta tammikuuta 2000. Tata paatosta sovelletaan 1 paivasta tammikuuta 2000. -c Tama paatos on osoitettu kaikille jasenvaltioille. Tama paatos on osoitettu kaikille jasenvaltioille. 9 artikla Vastaanottajat 9 artikla Vastaanottajat Liite Europass-todistus Asiakirjan kuvaus Asiakirja on A5-kokoinen arvostelukirja. Siihen sisältyy kansilehden lisäksi 6 lehteä. Etukannessa on esiinnyttävä • termi Europass • yhteisön tunnus Etukannen sisäsivu Yleinen kuvaus Europass-todistuksesta (osallistujan kielellä) Tämä yhteisön Europass-asiakirja on laadittu vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen täytäntöönpanoa koskevan päätöksen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen 98/. /EY mukaisesti. Sen tarkoituksena on (päätöksen 2 artiklan mukaisesti) todistaa vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen osallistuvan henkilön suorittama koulutusjakso tai -jaksot jossakin toisessa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä hän saa koulutuksensa. Lehti 1, etusivu Osallistujan tiedot (osallistujan kielellä) Eri otsakkeet annetaan muilla yhteisön virallisilla kielillä takakannen sisäsivulla. Lehti 1, takasivu Eurooppalainen koulutusjakso 1 (lähtöoppilaitoksen kielellä) a) b) c) d) e) saatu ammatillinen koulutus ja loppututkinto, johon se johtaa tämä eurooppalainen koulutusjakso on kiinteä osa koulutusta eurooppalaisen koulutusjakson sisältö ja työharjoittelussa saadut taidot tai koulutuksessa eurooppalaisen koulutusjakson kesto tiedot vastaanottavasta kumppanista (koulutuskeskus ja/tai yritys) if f) g) ohjaajan pätevyys lähettävän allekirjoitukset. organisaation, Lehti 2, etusivu Eurooppalainen koulutusjakso 1 vastaanottavan kumppanin ja osallistujan Lehden 1 takasivulla olleet tiedot vastaanottavan kumppanin kielellä. Lehti 2, takasivu Eurooppalainen koulutusjakso 1 Lehden 1 takasivulla olleet tiedot osallistujan kielellä, mikäli se on eri kuin lehdellä 1 käytetty. Lehti 3, etu- ja takasivu; lehti 4, etusivu Eurooppalainen koulutusjakso 2 (tarvittaessa) Lehti 4, takasivu; lehti 5, etu- ja takasivu Eurooppalainen koulutusjakso 3 (tarvittaessa) H Rahoitusaelvitya 1. TOIMENPITEEN NIMI Vuorottelu- koulutusjaksojen kehittäminen ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten 2. BUDJETTIKOHTA B3-1020 "Sosiaalista vuoropuhelua koskevat toimet ja valmistelevat toimenpiteet ammatillisen koulutuksen alan yhteistyön tehostamiseksi" 3. OIKEUSPERUSTA Perustamissopimuksen 127 artikla Neuvoston päätös N:o 98/. /EY, tehty. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite tarkoituksena on kehittää Neuvoston päätöksellä ehdotettavan vuorottelu- eurooppalaisia koulutusjaksoja (jäljempänä 'eurooppalaiset koulutusjaksot') ja antaa näihin koulutusjaksoihin osallistuville todistus (jäljempänä 'Europass-todistus') toimen oppisopimuskoulutukseen liittyviä ja 4. 2. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Jatkuvatoimi. Aloitus 1. tammikuuta 1999. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1. Ei-pakollinen 5. 2. Jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI Menot muodostuvat seuraavista tekijöistä: • • (tuki jäsenvaltioiden nimeämille tuki yhteisrahoitukseen muiden julkisen tai yksityisen sektorin lähteiden resurssikeskuksille Europass- kanssa todistusten painatusta ja levitystä varten, tuki jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla järjestettäviä tapahtumia varten toimen tukemiseksi). Yhteisön tuen osuus voi olla enintään 50 %. täysin rahoitettavat sopimukset sellaisten asiantuntijoiden töiden ja tutkimusten osalta, jotka auttavat kehittämään yhteistä lähestymistapaa erityisesti Europass- todistuksen suunnitteluun ja arviointiin. n- 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskentaan sovelletaan seuraavia muuttujia: 9 kustannukset Europass-todistuksen suunnittelusta: 100 000 ecua © kustannukset Europass-todistuksen painatuksesta jäsenvaltioissa: 100 000 kappaletta 3 ecun yksikköhintaan eli 300 000 ecua (koko vuonna) o kustannukset verkostojen perustamisesta koulutusjaksojen ja Europass-todistusten jäsenvaltiota kohti eli 450 000 ecua ja eurooppalaisten levityksestä: 30 000 ecua • kustannukset tuki- ja tiedotus-/arviointitoimien (erityisesti konferenssien) järjestämisestä: 20 000 ecua jäsenvaltiota kohti (eli 300 000 ecua) ja kahden yhteisön tasoisen konferenssin järjestämisestä: 2 x 50 000 ecua. eli kaikki yhteensä 400 000 ecua • kustannukset tutkimuksista ja asiantuntijoiden toimista: 100 000 ecua ensimmäisen vuoden osalta eli kaikki yhteensä noin 1,25 miljoonaa ecua täyttä vuotta kohti. Tähän on lisättävä (1999) Europass-todistuksen suunnittelu, mutta toisaalta kahden ensimmäisen vuoden aikana Europass- todistusten tuotantokyky lisääntyy (100 000 vuonna 1999 ja 200 000 vuonna 2000). /? 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa ecua, käyvät hinnat) Erittely 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ja seur. YHTEENSA - Todistuksen suunnittelu 0,100 0,100 - Todistuksen painatus ja 0,100 0,200 0,300 0,300 0,300 0,300 1,500 levitys - Tuki verkostojen 0,450 0,450 0,450 0,450 0,450 0,450 2,700 perustamiseen ja levity kseen - Tiedotustoimet 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 2,400 - Asiantuntijoiden tyo 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 YHTEENSA 1,150 1,150 1,250 1,250 1,250 1,250 7,300 7. 3. Tutkimuksista, asiantuntijoista jne. aiheutuvat toiminnalliset kustannukset, jotka sisältyvät talousarvion B-osaan Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa ecua, käyvät hinnat) Erittely 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ja seur. YHTEENSA | - Tutkimukset 0,050 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,050 - Asiantuntijoiden 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,300 kokoukset ! - Konferenssit 0,100 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 - Tiedotus YHTEENSA 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,300 0,250 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 1,000 ^9 7. 4. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa ecua) 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ja seur. YHTEENSA 1,150 1,150 1,250 1,250 1,250 1,250 7,300 0,900 0,250 0,880 0,270 0,960 0,290 0,960 0,290 0,960 0,290 1,250 0,900 1,130 1,230 1,250 1,250 1,540 Maksusitoumus- maararahat Maksu- maararahat 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ja seur. YHTEENSA 1,150 1,150 1,250 1,250 1,250 1,250 7,300 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Kaikissa komission ja maksunsaajan välisissä sopimuksissa, yleissopimuksissa ja oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission tai tilintarkastustuomioistuimen mahdollisuudesta tehdä paikan päällä tarkastuksia. Edunsaajien on tehtävä tuetusta toiminnasta raportti ja taloudellinen katsaus, joita tarkastellaan sekä sisällön että kustannusten tukikelpoisuuden kannalta yhteisön rahoitusta koskevien tavoitteiden mukaisesti. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Ehdotetun neuvoston päätöksen tarkoituksena on edistää vuorottelu- ja koulutusjaksoja oppisopimuskoulutukseen tällaisiin (jäljempänä koulutusjaksoihin osallistuneille asiakirja tai todistus (jäljempänä 'Europass- todistus). 'eurooppalaisia koulutusjaksoja') eurooppalaisia ja myöntää liittyviä Ehdotuksen tavoitteena on myös 1. ja yhteiset laatia yleiset sovelletaan vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen täytäntöönpanossa. laatuperiaatteet, joita -2o 2. 3. 4. 5. ottaa käyttöön (suunnitella, painattaa ja levittää) eurooppalainen todistus (Europass-todistus) eurooppalaisiin koulutusjaksoihin osallistuville. perustaa tiedotus- ja koordinointijärjestelmä läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa. saada vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen osallistuvat eri tahot järjestämisestä tietoisiksi varmistamalla levittäminen erityisesti Europass-todistusten osalta. tulosten mahdollisimman koulutusjaksojen eurooppalaisten laaja toimiva mahdollistaa ja oppisopimuskoulutukseen osallistuvien eri tahojen välillä siitä, säännösten mikä täytäntöönpano. tiedonvaihto vuorottelu- varmistaa yhteisön paras tapa olisi Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelman kaltaisista toimintaohjelmista saatujen kokemusten perusteella voidaan arvioida, että pitkällä aikavälillä noin 100 000 nuorta vuodessa osallistuu eurooppalaisiin koulutusjaksoihin. vapaaehtoisesti vuorottelukoulutukseen Toimen kohderyhmänä ovat pitkällä aikavälillä kaikki nuoret, jotka osallistuvat erityisesti oppisopimusten kautta, eli sellaiseen koulutukseen, joka päätöksen 2 artiklan a alakohdassa on määritelty seuraavasti: "minkä tahansa tasoista, myös korkeakoulutasoista, ammatillista koulutusta, joka johtaa kyseisen jäsenvaltion viranomaisten tunnustamaan loppututkintoon ja johon sisältyy vuorottelevia koulutusjaksoja erillisinä ja täydentävinä koulutuspaikkoina toimivissa oppilaitoksessa ja yrityksessä". toimea on osallistuvien eurooppalaisiin tuettava perustamalla keskinäinen Koska nuorten koulutusjaksoihin liikkuvuuteen tarkoitettu suora tuki voi tulla yhteisön nykyisistä ohjelmista ja aloitteista (erityisesti Leonardo da Vinci-ohjelmasta) käytettävissä olevien varojen rajoissa ja ohjelmiin sisältyvien menettelyiden mukaisesti, tätä ja koordinointiverkko. On kuitenkin huomattava, että tässä päätöksessä liittyvien määritellyt eurooppalaisten koulutusjaksojen yleiset ja yhteiset periaatteet eivät koske pelkästään niitä eurooppalaisiin koulutusjaksoihin osallistuvia, jotka saavat tukea yhteisön ammatilliseen koulutukseen liittyvistä vaihto-ohjelmista, vaan myös niitä nuoria, jotka osallistuvat erityisesti kahdenkeskiseen vaihtoon muiden aloitteiden puitteissa. Yksi tällainen esimerkki on äskettäin Ranskan ja Saksan välillä tehty sopimus. oppisopimuskoulutukseen vuorottelu- tiedotus- ja. »/ 9. 2. Toimenpiteen perustelut Tähän neuvoston päätökseen liittyvät toimet ovat seurausta erityisesti Leonardo-ohjelman väliraportista jonka komissio teki kaikkien jäsenvaltioiden raporttien perusteella. Raportissa korostettiin kansainvälisen vaihdon vahvistamista ja todettiin, että vaihdolla on todellista vaikutusta vuorottelukoulutukseen vasta sitten, kun toisessa jäsenvaltiossa suoritetut koulutusjaksot on paremmin yhdistetty lähtömaassa annettavaan koulutukseen. (KOM(97) 399 lopullinen), Toimien on täydennettävä ammatillista koulutusta koskevan politiikan 127 artiklan toteuttamista yhteisön mukaisesti. Ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimivallan ammatillisen koulutuksen järjestämisessä yhteisön toimella tasolla perustamissopimuksen • vahvistetaan tiettyjä yhteisiä ja yleisiä laatuperiaatteita koskeva viitekehys eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamiseksi • edistetään ammatillisen koulutuksen alaan liittyvien tahojen toteuttamien ja sisäistä yhtenäisyyttä ottamalla käyttöön toimien avoimuutta Europass-todistus. Näissä perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. kahdessa toimessa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta toteuttamat usein kahdenkeskiset Jäsenvaltioiden omasta aloitteestaan toimet samoin kuin yhteisön ohjelmien ja aloitteiden puitteissa toteutetut kansainväliset vaihto- ja harjoitteluohjelmat (erityisesti Leonardo da Vinci- ohjelman osat I ja II) määrittävät yleiset puitteet, joiden mukaisesti toteutetaan yhteisön tasolla yleisten ja yhteisten laatuperiaatteiden mukaiset Europass-todistus. joista eurooppalaiset Ehdotetulla toimia kannustettaisiin päällekkäisyyksiä kuitenkin välttäen. koulutusjaksot, samanlaisia päätöksellä annetaan Eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttaminen päätöksessä määritellyin laatuedellytyksin ja Europass-todistusten käyttöönotto vahvistavat yhteisön liittyvää vaihto- ja ulottuvuutta. Tämän ja oppisopimuskoulutuksen kehittymistä tuomalla siihen Euroopan laajuisen ulottuvuuden. tukevat jäsenvaltioissa vuorottelukoulutukseen harjoitteluohjelmien ne myös vuorottelu- lisäksi Ehdotettu toimi vastaa jäsenvaltioiden odotuksia ja on kirjattu useiden esiin Eurooppa-neuvostojen oppisopimuskoulutuksen investointien merkitys työllisyyteen. julistuksiin, ja henkilöresursseja koskevien tuodaan joissa - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Jos komissio vastaa 100-prosenttisesti Europass-todistusten suunnitteluun liittyvistä kustannuksista (tarjouskilpailumenettelyn mukaisesti), päätöksen 3ZL täytäntöönpanoon liittyvät muut toimet katetaan tuella, johon vaaditaan osallistuvien tahojen yhteisrahoitusta. Tätä sovelletaan myös toiminnan aloittamista ja tiedottamista koskeviin konferensseihin, mutta ei niihin kahteen yhteisön tasoiseen konferenssiin, joiden rahoituksesta komissio huolehtii kokonaan. Tämä koskee myös tiedotus- ja koordinointi verkoston perustamiseen annettavaa tukea, sekä komission maksaman järjestelyn käyttöönottoon liittyviä tutkimuksia ja asiantuntijoiden työtä tutkimus- ja konsulttitöiden suorittamista koskevien sääntöjen mukaisesti. 9. 3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi: Päätöksen 7 artiklan mukaisesti komissio varmistaa päätöksen täytäntöönpanon seurannan ja arvioi saavutettua edistystä. Se toteuttaa tätä varten aiheelliset toimenpiteet, erityisesti arviointiraportin osalta, joka sen on esitettävä. - Suoritusten ja vaikutuksen osoittimet Päätöksen täytäntöönpanoa arvioitaessa otetaan huomioon useita yleisiä ja erityisiä osoittimia: * eurooppalaisten koulutusjaksojen ja annettujen Europass-todistusten määrä (absoluuttinen määrä ja suhteellinen määrä suhteessa vuorottelu- /oppisopimuskoulutukseen osallistuvien nuorten määrään) * tuensaajien koulutustaso * katetut toiminta-alat * aloitettujen toimien epäonnistumisaste * eurooppalaisen koulutusjakson keskipituus * eurooppalaisiin koulutusjaksoihin osallistuvien kulku maasta toiseen (jäsenvaltiota kohti ja jäsenvaltioiden välillä jne. ) - Säädettyä arrhhtia toteuttamisaikata ulu koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja Päätöksen 7 artiklassa säädetään, että ensimmäinen arviointiraportti saavutetusta edistyksestä on annettava ensimmäisen kerran kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen hyväksymisestä. Sen jälkeen raportti annetaan joka kolmas vuosi. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III A OSA) Tiedot on ilmoitettava samanaikaisesti pääosastoon XIX ja pääosastoon IX; pääosasto IX toimittaa tiedot pääosastoon XIX lausuntonsa kanssa. -Ï3 Tarvittavat hallinnolliset varat asetetaan käyttöön varojen myöntämistä koskevan komission vuosittaisen päätöksen perusteella ottaen erityisesti huomioon henkilöstömäärät ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisävarat. josta kesto lisahenkiltistoa 10. 1. Vaikutus työpaikkojen määrään Työpaikat Toimen hallintoon tarvittava henkiltisto" vakituinen henkilöstö väliaikainen henkilöstö Virkamiehet tai valiaikaiset toimihenkilot Muu henkilosto Yhteensa A B C 1 l 2 PO:ssa tai yksikflssajo olevaa henkilostoa 1 1 2 Lisähenkilöstön osalta on ilmoitettava, koska heitä tarvitaan. 10. 2. Lisähenkilöstön taloudellinen vaikutus Summa (ecuina) Laskutapa Virkamiehet Valiaikaiset toimihenkilot Muu henkilost6 (ilmoittakaa budjettikohta) Yhteensa Summa osoittaa lisähenkilöstön kokonaiskustannukset toimen kestoajoksi, jos toimen kesto on määritelty, ja 12 kuukaudeksi, jos kestoa ei ole määritelty. 10. 3. Toimesta johtuvien muiden toimintakulujen lisääntyminen Budjettikohta (nrojakuvaus) Summa A 2500 Yleiset kokoukset ja 62 550 kokoontumiset Yhteensa 62 550 (ecuina) Laskutapa 3 vuosittaistakansallistenasiantuntijoidenja tyOmarkkinaosapuolten kokousta (30 asiantuntijaa x 695 ecua x 3 kokousta) eli yhteensa 62 550 ecua. Summat vastaavat toimen kokonaiskuluja, jos 12 kuukauden kuluja, jos kestoa ei ole määritelty. toimen kesto on määritelty, ja câ<f VAIKUTUSTEN ARVIOINTI ehdotuksen vaikutus yritystoimintaan ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) Ehdotuksen nimi NEUVOSTON JA PARLAMENTIN PÄÄTÖS VUOROTTELU- KEHITTÄMISESTÄ Asiakirjan viitenumero: XXX Ehdotus JA OPPISOPIMUSKOULUTUKSEEN LIITTYVIEN EUROOPPALAISTEN KOULUTUSJAKSOJEN 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ia mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Ehdotus on komission valkoisen kirjan "Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa" (KOM(95) 590 lopullinen) yleisten suuntaviivojen mukainen. Valkoisessa kirjassa korostettiin investointeja ammattipätevyyden kehittämiseen ja vuorottelukoulutuksen merkitystä tässä mielessä. tarvetta lisätä Ehdotus on myös ammattikoulutukseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuuden esteitä käsittelevän vihreän kirjan (KOM(96) 462 lopullinen) näkemysten mukainen. Komissio on osoittanut toiminnassaan ja erityisesti äskettäisessä tiedonannossaan oppisopimuskoulutuksen kehittämisestä Euroopassa (KOM(97) 300 lopullinen), että vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksesta on etua pätevämpien nuorten saamiseksi mukaan työelämään. Ehdotuksella pyri tiliin edistämään vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia koulutusjaksoja. Komission ehdottamien toimien, joilla ei puututa jäsenvaltioiden toimivaltaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sisällön ja järjestämisen osalta, tarkoituksena on • • löytää ja määritellä yleiset ja yhteiset laatuperiaatteet, joita sovelletaan toisessa jäsenvaltiossa ('eurooppalaiset koulutusjaksot'); näillä jaksoilla tuetaan ja täydennetään lähtöjäsenvaltiossa saatavaa koulutusta koulutusjaksoihin suoritettaviin taata, että nämä eurooppalaiset koulutusjaksot liittyvät kiinteänä osana lähtöjäsenvaltiossa saatavaan koulutukseen, että ne vastaavat yleisiä ja yhteisiä laatuperiaatteita ja että niiden suorittamisesta annetaan todistus avoimuuden ja näkyvyyden parantamiseksi jr • koordinoida toimintaa yhteisön tasolla läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten kanssa näiden ja alaan eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamista varten. liittyvien eri tason Ehdotuksen toiminnallinen sisältö on perustamissopimuksen 127 artiklan määräysten ja siinä komissiolle annetun toimivallan mukaista. 2. Mitä vritvksiä ehdotus koskee? Ehdotuksessa ei säädetä mistään syrjivistä toimenpiteistä yrityksen toimialan tai koon osalta. Koska yrityksen koko ei ole perusteena, pieniä ja keskisuuria yrityksiä käsitellään periaatteessa samoin kuin suuria yrityksiä. Niiden määrän arvioidaan kuitenkin olevan melko suuri, kun otetaan huomioon niiden merkittävä osallistuminen vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen. Koulutuksen jakautuminen monille toiminta-aloille riippuu pk-yrityksistä, joiden rooli on äärimmäisen tärkeä työpaikkojen luomisessa ja joiden osallistuminen on elintärkeää oppisopimuskoulutuksen tulevaisuudelle. Esimerkiksi Saksassa yli puolet harjoittelijoista sijoittuu alle 50 henkilöä työllistäviin yrityksiin. 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Ehdotuksessa säädetään, että tämän järjestelmän käyttöönoton on perustuttava lähettävän oppilaitoksen, jossa vuorottelukoulutusta läheiseen yhteistyöhön suoritetaan, ja vastaanottavan laitoksen välillä. Yritykset ja etenkin pk-yritykset edustavat huomattavaa osaa näistä vastaanottavista laitoksista. koulutukseen. Tätä koskevat Perusedellytyksenä on, että eurooppalaiset koulutusjaksot sisältyvät osallistuvien nuorten taas kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Järjestelmä perustuu yhteisesti määriteltyihin perusteisiin. Yritysten on valvottava yleisten ja yhteisten laatuperiaatteiden noudattamista niin sisällön, tavoitteiden kuin toteuttamistapojenkin suhteen (erityisesti pedagogista seurantaa ja arviointia koskevien menettelyiden osalta). toteuttamistavat 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset a) työllisyyteen? Oppisopimuskoulutuksella parannetaan työllisyysnäkymiä; työttömyys vaikuttaa olevan alhaisempaa niiden nuorten keskuudessa, jotka ovat saattaneet oppisopimuskoulutuksensa päätökseen. Esimerkiksi Irlannin sijoituttu oppisopimusjärjestelmässä 95-100 prosenttisesti. Ammatillisen kokemuksen merkitys yritykselle on havaittu uusissa Saksan osavaltioissa. On voitu todeta, että yrityksessä koulutetuista nuorista 75 % sai välittömästi koulutuksen jälkeen töitä ja 19% jäi työttömäksi. harjoitteluun on -3£ edistämisellä koulutusjaksojen antaa Eurooppalaisten mahdollisuus nuorille hankkia laajempi ammattipätevyys erilaisissa työympäristöissä kaikilla tasoilla. Koska suurin osa yrityksistä vaatii koulutusjaksojen joustavaa suorittamisesta ja siitä saadusta kansainvälisestä kokemuksesta on näin ollen eduksi nuorelle. eurooppalaisten työvoimaa, voidaan todistus Tämän vuoksi työnsaantimahdollisuudet kasvavat merkittävästi. b) investointeihin ja uusien vritvsten perustamiseen? Yksi tavoitteista on yritysten luovutus uudelle työnantajalle tai jopa uusien yritysten luominen. Oppisopimuskoulutus on aina ollut tärkeä luovutuskeino erityisesti käsiteollisuusalan yrityksissä. Sen merkitystä on korostettava, koska yrityksen luovutushetki on myös hetki, jolloin sen selviämismahdollisuudet Kun oppisopimuskoulutus ulotetaan korkea-asteen koulutukseen ja siihen yhdistetään erilaisista sosiaalisista ja taloudellisista ympäristöistä saadut todistus, pyritään ylittämään koulutuskokemukset, joista annetaan käsiteollisuusyritysten rajat ja laajentamaan koulutustapaa kaikkiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Esimerkiksi tuotantoinsinöörien kouluttaminen oppisopimuskoulutuksella kuuluu tähän yhteyteen. perinpohjaisesti. tutkitaan c) yritysten kilpailukykyyn? Yrityksen kilpailukykyyn vaikuttavat työtekijöiden pätevyys ja työn ja kyky organisointitavat. Erilaisten työskennellä monikulttuurisissa yleisesti koulutusjaksoihin jossakin toisessa jäsenvaltiossa osallistuneen työvoiman ammattitaitoa. työmenetelmien oppiminen ympäristöissä kehittävät 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten vritvsten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms. V? Päätösehdotuksessa ei tehdä eroa yrityksen koon mukaan, joten pk-yrityksiä varten ei ole säädetty mitään erityisiä toimenpiteitä. Koska lukuisat pk-yritykset kuitenkin vastaanottavat vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen osallistuvia nuoria, pk-yrityksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota seurantaprosessiin liittyvissä raporteissa, joissa on tutkittava erityistoimenpiteiden tarpeellisuutta. -*9 Kuuleminen Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet Ammatillista koulutusta käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa, joka on neuvoston päätöksellä perustettu kolmikantaelin, on kuultu muodollisesti (29. lokakuuta 1997. Lisäksi tämän ehdotuksen perusteena olevaa aloitetta on tutkittu ammatillisesta koulutuksesta vastaavien pääjohtajien epävirallisessa ryhmässä sekä jäsenvaltioiden työllisyysasioista vastaavien pääjohtajien epävirallisessa ryhmässä (20. -21. lokakuuta 1997). JF ISSN 1024-4492 KOM(98) 342 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 16 05 Luettelonumero : CB-CO-98-349-FI-C ISBN 92-78-36580-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg. *?


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för tredje gången av direktiv 83/189/EEG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter

eurovoc_concepts:
access to information
information system
law relating to information
technical regulations
technical standard

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 05. 1998 KOM(1998) 349 slutlig 96/0220 (COD) KOMMISSIONENS YTTRANDE enligt artikel 189b. 2 d i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om ändring för tredje gången av direktiv 83/189/EEG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter MED ÄNDRING AV KOMMISSIONENS FÖRSLAG enligt artikel 189a. 2 i EG-fördraget L Bakgrund • Den 24 juli 1996 antog kommissionen ett förslag till direktiv (tillsammans med ett meddelande) i syfte att upprätta en mekanism för överskådlighet beträffande regel verket om tjänsterna i informationssamhället genom en tredje ändring av direktiv 83/189/EEG1. • Den 20 mars 1997 lämnade Ekonomiska och sociala kommittén sitt (positiva) yttrande. • Den 16 maj 1997 antog Europaparlamentet vid första läsningen enligt medbeslutande- förfarandet (artikel 189b i EG-fördraget), med förbehåll för de ändringsförslag det lämnat, en lagstiftningsresolution om godkännande av kommissionens förslag och med uppmaning till kommissionen att ändra sitt förslag i enlighet med resolutionen. • Den 17 november 1997 antog kommissionen enligt artikel 189b. 2 i EG-fördraget ett ändrat förslag som formellt eller i sak införlivar de flesta av de ändringsförslag som röstats igenom vid första läsningen i Europaparlamentet. • Den 26 januari 1998 antog rådet enligt förfarandet i artikel 189b. 2 i EG-fördraget ett gemensamt ställningstagande till det ändrade direktivförslaget. • Den 28 januari 1998 antog kommissionen sitt meddelande om räclets gemensamma ställningstagande och överlämnade det till Europaparlamentet. • Den 14 maj 1998 antog Europaparlamentet vid andra läsningen fem ändringsförslag beträffande rådets gemensamma ställningstagande. 2. Syftet med kommissionens förslag Detta förslag till direktiv syftar till att införa ett system för information och samråd mellan kommissionen och medlemsstaterna för kommande nationella lagstiftnings initiativ som särskilt avser tjänsterna i informationssamhället. Dessa tjänster definieras som tjänster som tillhandahålls på distans, på elektronisk väg och på individuell begäran av en tjänstemottagare. Det är ett oundgängligt villkor att det område utan inre gränser som skapats genom den inre marknaden bevaras för att man skall kunna skydda och främja utvecklingen av inter aktiva on line-tjänster som skapar en betydande potential för investeringar, tillväxt och konkurrenskraft inom det europeiska näringslivet, för skapande av sysselsättning och för konsumenterna. Avsikten är att de bestämmelser om förhandsanmälan (med en inledande frysningsperiod på tre månader innan nationella rättsakter får antas) och samråd som för närvarande gäller för produkter i kraft av direktiv 83/189 skall utvidgas till att även gälla kommande förslag till nationell lagstiftning om tjänster i informationssamhället. Därigenom är det föreslagna direktivet direkt ägnat att bevara stabilitet, öppenhet och konsekvens i ett KOM(96) 392 slutlig, EGT C 307, 16. 10. 1996. regelverk som bygger på principerna för den inre marknaden, särskilt den fria rörligheten för tjänster och etableringsfriheten, så att utvecklingen av dessa nya tjänster kan stimuleras. 3. Kommissionens syn på parlamentets ändringsförslag I sitt meddelande om det gemensamma ställningstagandet förklarade kommissonen att den kunde godta detta, trots att rådet infört vissa begränsningar i fråga om tillämpnings området och funktionssättet för kommissionens förslag (utan att därigenom förändra dess väsentliga innehåll), med hänsyn till nödvändigheten av alt snabbt nå fram till ett slutligt antagande och genomförande av den planerade informations- och samrådsmekanismen. De ändringsförslag som Europaparlamentet nyligen har röstat igenom vid sin andra läsning av det gemensamma ställningstagandet leder till att vissa delar av direktivet preciseras och förstärks, samtidigt som det väsentliga innehållet i den text som godkänts av rådet bekräftas. Av detta skäl, och också mot bakgrund av att det redan i kommissionens ändrade förslag hade införlivats en rad ändringsförslag som Europaparlamentet nyligen har upprepat vid den andra till Europaparlamentets samtliga ändringsförslag till det gemensamma ställningstagandet. läsningen, kan kommissionen ställa sig positiv Ändringsförslag 1 Genom ett allmänt övervägande av detta slag, som är förenligt med föremålet för och syftet med direktivet och med framläggandet av en utvärderingsrapport och eventuellt en översyn av direktivet (artikel 3) vid en fastställd tidpunkt understryks betydelsen av en kontinuerlig analys av utvecklingen av tjänsterna i informationssamhället och, i före kommande fall, av kommande initiativ som syftar till att främja deras utveckling. Ändringsförslaget återger ändringsförslag 18 vid första läsningen, som införlivades i det ändrade förslaget. Ändringsförslag 2 för näringslivet eller den högre utbildningen, och om möjligt Detta förslag, som gäller möjligheten att i tillämpliga fall begära expertutlåtanden från företrädare från representativa organisationer, överensstämmer fullkomligt med det sätt på vilket det nu gällande direktiv 83/189 är avsett att tillämpas. Där föreskrivs redan (artikel 6. 7) en möjlighet att inleda samråd med sakkunniga från den privata sektorn. Denna möjlighet var i stort huvudinnehållet även i ändringsförslag 14 vid den första läsningen, som delvis hade införlivats i det ändrade förslaget. Ändringsförslag 3 och 5 Redan i texten till det gemensamma ställningstagandet hänvisas det, på flera ställen, till hindren för etableringsfriheten, nämligen i artikel 1. 2 c (som syftar på artikel 1. 11 i direktiv 83/189) och artikel 1. 5 a (som syftar på artikel 9. 2 tredje strecksatsen i direktiv 83/189) samt i flera punkter i ingressen (nr 8, 12 och 18). Dessa båda ändringar innehåller därför endast kompletterande hänvisningar till hindren för etableringsfriheten i två enskilda bestämmelser i direktivet. Som sådana är de dock motiverade och relevanta för att ge direktivets utformning juridisk konsekvens och pre cision. De motsvarar fullständigt ändringsförslagen 15 och 17 vid första läsningen som inför livades i det ändrade förslaget. Ändringsförslag 4 Enligt denna ändring, som inskränker sig till att gälla bestämmelserna om tjänster, skall en medlemsstat som mottar ett detaljerat utlåtande i förekommande fall ange av vilka skäl den inte kunnat beakta detta. Detta förslag bör bedömas positivt, eftersom det endast bekräftar och preciserar den allmänna skyldigheten för varje medlemsstat att rapportera de detaljerade utlåtanden som den mottagit för att ytterligare öka dialogen och öppenheten mellan medlemsstaterna och kommissionen. Genom ändringen framhävs nämligen samarbetsviljan hos den direkt berörda medlemsstaten, när det finns risk för att ett problem kan uppstå på den inre marknaden. -4- Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för tredje gången av direktiv 83/189/EEG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och foreskrifter GEMENSAMT STÄLLNINGS- TAGANDE PARLAMENTETS ANDRINGS 'FÖRSLAG (Ändringsförslag 1) Punkt 27 i ingressen 3a. i skall tjänsterna Kommissionen 27. regelbundet granska utvecklingen av marknaden för de nya informationssamhället, särskilt i fråga om konvergensen mellan telekommunikationsteknik, informations- teknik och medier. Den skall vid behov ta initiativ till en anpassning av lagstiftningen vid lämplig tidpunkt för att främja de nya tjänsternas utveckling på europeisk nivå. (Ändringsförslag 2) Artikel 1. 3a (ny) (Artikel 6. 7a (ny) i direktiv 83/189) 1 artikel 6 skall följande punkt 7a 3a. läggas till: "I fråga om föreskrifter för tjänster kan rådfråga kommissionen och kommittén fysiska och juridiska personer från närings livet och den högre utbildningen samt från representativa organisationer med kompe tens att ge expertutlåtanden om målen för och de samhälleliga och sociala följderna av varje förslag till föreskrift för tjänster och beakta dessa infordrade utlåtanden. " (Ändringsförslag 3) Artikel 1. 4 (Artikel 8. 1 sjätte stycket i direktiv 83/189) 4. Artikel 8. 1 ersättas med följande: sjätte stycket skall 4. Artikel 8. 1 ersättas med följande: sista stycket skall tredje strecksatsen, "När det gäller de tekniska specifikationer eller andra krav eller för föreskrifter i artikel 1. 11 andra tjänster som avses stycket får eller medlemsstaternas kommissionens detaljerade utlåtanden endast avse sådana aspekter som kan utgöra hinder för handeln eller, då det gäller föreskrifter för tjänster, den fria rörligheten för tjänster och inte de skattemässiga eller finansiella aspekterna av åtgärden. " tredje strecksatsen, "När det gäller de tekniska specifikationer eller andra krav eller fen- föreskrifter i artikel 1. 11 andra tjänster som avses stycket får eller medlemsstaternas kommissionens detaljerade utlåtanden endast avse sådana aspekter för handeln, för föreskrifter för tjänster, för den fria för etableringsfriheten tjänsteleverantörer för och inte de skattemässiga eller finansiella aspekterna av åtgärden. " som kan utgöra hinder rörligheten tjänster eller för (Ändringsförslag 4) Artikel 1. 5 aa (Artikel 9. 2 i direktiv 83/189) aa) aa) följande skall läggas till sist i punkt a: "Vad gäller föreskrifterna för tjänster, skall den berörda medlemsstaten ange skälen till att de detaljerade utlåtandena inte har kunnat beaktas. " (Ändringsförslag 5) Artikel 1. 6 b (Artikel 10. 1 sjätte strecksatsen i direktiv 83/189) b) Punkt 1 sjätte strecksatsen skall er- b) sättas med följande: Punkt 1 sjätte strecksatsen skall er sättas med följande: "endast ändrar en teknisk föreskrift i enlig het med artikel 1. 11 för att på begäran av för kommissionen undanröja ett hinder handeln eller, dä det gäller föreskrifter för tjänster, för tjänster. " rörligheten i or den fria "endast ändrar en teknisk föreskrift i enlig het med artikel 1. 11 för att på begäran av för kommissionen undanröja ett hinder handeln eller, då det gäller föreskrifter för tjänster, för den fria rörligheten för tjänster eller tjänstc- leverantörer. " för etableringsfriheten tor ISSN 1024-4506 KOM(98) 349 slutlig DOKUMENT SV 16 15 06 Katalognummer : CB-C0-98-359-SV-C ISBN 92-78-36911-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg <(


title: QUESTION ECRITE no 1633/98 de Amedeo AMADEO à la Commission. Navires faisant escale dans les ports communautaires

eurovoc_concepts:
approximation of laws
harbour installation
international standard
maritime safety
prevention of pollution
right to stopover
safety standard
transport safety
vessel
working conditions

formats: html pdf print

text: C 50/58 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 2. 1999 Ces difficultØs ont ØtØ mises en valeur dans un rapport de la Commission au Conseil et au Parlement sur les modalitØs d(cid:146)imposition des opØrations effectuØes par les assujettis non Øtablis (2). La Commission avait (cid:224) cette occasion appelØ les (cid:201)tats membres (cid:224) revoir leur lØgislation dans le sens d(cid:146)une plus grande souplesse pour Øviter que les assujettis non Øtablis ne se voient imposer des contraintes trop lourdes. Ces recommandations n(cid:146)ayant pas ØtØ suffisamment mises en (cid:156)uvre par les (cid:201)tats membres et les difficultØs qui en dØcoulent ayant ØtØ mises en exergue par l(cid:146)Øquipe SLIM (simplification de la lØgislation sur le marchØ intØrieur) dans le cadre de ses rØflexions en octobre 1997, la Commission s(cid:146)est engagØe (cid:224) prØsenter prochainement un projet de directive tendant (cid:224) modifier l(cid:146)article 21 de la 6e directive TVA dans le sens d(cid:146)un allØgement des obligations imposØes aux assujettis non Øtablis. (1) JO L 145 du 13. 6. 1977. (2) COM(94) 471 final. (1999/C 50/081) QUESTION (cid:201)CRITE E-1633/98 posØe par Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) la Commission (29 mai 1998) Objet: Navires faisant escale dans les ports communautaires La question se rØfŁre (cid:224) la «proposition de directive du Conseil modifiant la Directive 95/21/CE du Conseil concernant l(cid:146)application aux navires faisant escale dans les ports de la CommunautØ ou dans les eaux relevant de la juridiction des (cid:201)tats membres, des normes internationales relatives (cid:224) la sØcuritØ maritime, (cid:224) la prØvention de la pollution et aux conditions de vie et de travail (cid:224) bord des navires (contr(cid:244)le par l(cid:146)(cid:201)tat du port)» (COM(97) 416 dØf. › 97/0215/ SYN) (1). Nous rØaffirmons notre soutien au code ISM qui est un instrument important pour l(cid:146)amØlioration des normes de sØcuritØ maritime au niveau mondial et nous nous fØlicitons de la proposition de la Commission de rendre obligatoire l(cid:146)immobilisation d(cid:146)un navire en cas d(cid:146)absence de l(cid:146)attestation de conformitØ ou d(cid:146)un certificat dØlivrØ conformØment au code international de gestion pour la sØcuritØ de l(cid:146)exploitation des navires. La Commission voudrait-elle faire en sorte que les dispositions concernant le contr(cid:244)le par l(cid:146)(cid:201)tat du port soient uniformØment appliquØes sur tout le territoire de la CommunautØ afin d(cid:146)Øviter que les propriØtaires ne soient tentØs d(cid:146)envoyer les navires ne satisfaisant pas aux exigences dans des ports oø l(cid:146)application du rØgime d(cid:146)inspection semble Œtre moins rigoureuse? (1) JO C 264 du 30. 8. 1997, p. 33. RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (23 juin 1998) La nØcessitØ d(cid:146)assurer que les inspections dans le cadre du contr(cid:244)le par l(cid:146)Øtat du port soient effectuØes avec un degrØ uniforme d(cid:146)intØgritØ est un principe fondamental de tout le systŁme de contr(cid:244)le. L(cid:146)entrØe en vigueur des nouvelles dispositions, notamment l(cid:146)immobilisation obligatoire des navires ne respectant pas les exigences du code de normes internationales (ISM), demande un effort encore plus grand pour atteindre un niveau plus ØlevØ d(cid:146)harmonisation dans la CommunautØ. La Commission a conscience qu(cid:146)un manque d(cid:146)harmonisation entre les rØgimes nationaux de contr(cid:244)le par l(cid:146)Øtat du port peut entra(cid:238)ner des distorsions de la concurrence entre les ports et avoir des effets nØfastes sur la sØcuritØ. C(cid:146)est pourquoi la Commission surveille de prŁs les performances des (cid:201)tats membres dans ce domaine. De plus, Øtant donnØ qu(cid:146)une formation appropriØe et uniforme de tous les inspecteurs de la CommunautØ est une condition prØalable (cid:224) l(cid:146)application harmonisØe du contr(cid:244)le par l(cid:146)Øtat du port dans la CommunautØ, la Commission finance cette formation en permanence. Un cours de formation ad hoc au code ISM pour les inspecteurs chargØs du contr(cid:244)le par l(cid:146)Øtat du port sera organisØ (cid:224) la fin mai 1998 en vue de l(cid:146)entrØe en vigueur, (cid:224) partir du 1er juillet 1998, des derniŁres modifications de la directive 98/25/CE du Conseil, du 27 avril 1998, modifiant la direc- tive 95/21/CE concernant l(cid:146)application aux navires faisant escale dans les ports de la CommunautØ, ou dans les eaux relevant de la juridiction des (cid:201)tats membres, des normes internationales relatives (cid:224) la sØcuritØ maritime, (cid:224) la prØvention de la pollution et aux conditions de vie et de travail (cid:224) bord des navires (contr(cid:244)le par l(cid:146)(cid:201)tat du port) (1). (1) JO L 133 du 7. 5. 1998


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1672/98 dos Deputados Cristiana MUSCARDINI , Gianfranco FINI , Amedeo AMADEO , Roberta ANGELILLI , Marco CELLAI , Sebastiano MUSUMECI , Gastone PARIGI , Salvatore TATARELLA , Antonio TRIZZA à Comissão. Tragédia ambiental na Campânia

eurovoc_concepts:
Campania
deforestation
forest conservation
natural disaster
rural development
silviculture
town and country planning

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 1675/98 de Kirsi PIHA à la Commission. Utilisation des ressources PHARE en Estonie

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
EU financing
EU programme
Estonia
action programme
environmental protection
pollution control measures
use of aid

text: C 13/62 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 1. 1999 La Commission n(cid:146)entend-elle pas, (cid:224) travers son groupe permanent sur la sßretØ des transports des matiŁres radioactives, se saisir de ce grave dysfonctionnement en France pour assurer la sØcuritØ des populations europØennes? Les producteurs d(cid:146)Ønergie nuclØaire sont-ils vraiment (cid:224) l(cid:146)abri de contr(cid:244)les extØrieurs approfondis (cid:224) tous les stades du maniement de la matiŁre radioactive? RØponse donnØe par M. Papoutsis au nom de la Commission (15 juillet 1998) La Commission a ØtØ informØe le 5 mai 1998 par la Direction fran(cid:231)aise de la sßretØ des installations nuclØaires (DSIN) des problŁmes de contamination des emballages et wagons de chemin de fer de transport en France. Ces problŁmes ont fait l(cid:146)objet d(cid:146)une communication, par le reprØsentant de la DSIN durant la rØunion du 18 mai 1998, au groupe de travail permanent sur la sßretØ des transports de matiŁres radioactives de la Commission. La Commission a exprimØ son inquiØtude sur cette question impliquant Øgalement d(cid:146)autres (cid:201)tats membres. Le groupe de travail permanent a pris note des propositions de mesures de corrections prØsentØes par le reprØsentant de la DSIN. Les mesures proposØes sont de nature technique et administrative. Elles concernent aussi l(cid:146)information du public. Il appartient aux autoritØs de chacun des (cid:201)tats membres concernØs d(cid:146)appliquer les mesures de corrections nØcessaires et les actions qu(cid:146)elles considŁrent indispensables pour faire respecter les rŁglements en matiŁre de sßretØ. (1999/C 13/089) QUESTION (cid:201)CRITE E-1675/98 posØe par Kirsi Piha (PPE) (cid:224) la Commission (29 mai 1998) Objet: Utilisation des ressources PHARE en Estonie Les (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne accordent beaucoup d(cid:146)attention aux problŁmes environnementaux et (cid:224) la pollution dans la rØgion de la mer Baltique. Des crØdits d(cid:146)origines diverses ont ØtØ consacrØs (cid:224) la protection de l(cid:146)environnement et (cid:224) la rØduction de la pollution dans la rØgion. La Commission peut-elle indiquer quelle proportion des ressources allouØes (cid:224) l(cid:146)Estonie au titre du programme PHARE en 1997 a ØtØ consacrØe (cid:224) la rØparation et (cid:224) la prØvention des dommages environnementaux, et de quelle maniŁre ces sommes ont ØtØ utilisØes? (1999/C 13/090) QUESTION (cid:201)CRITE E-1676/98 posØe par Kirsi Piha (PPE) (cid:224) la Commission (29 mai 1998) Objet: Utilisation des ressources PHARE en Lettonie Les (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne accordent beaucoup d(cid:146)attention aux problŁmes environnementaux et (cid:224) la pollution dans la rØgion de la mer Baltique. Des crØdits d(cid:146)origines diverses ont ØtØ consacrØs (cid:224) la protection de l(cid:146)environnement et (cid:224) la rØduction de la pollution dans la rØgion. La Commission peut-elle indiquer quelle proportion des ressources allouØes (cid:224) la Lettonie au titre du programme PHARE en 1997 a ØtØ consacrØe (cid:224) la rØparation et (cid:224) la prØvention des dommages environnementaux, et de quelle maniŁre ces sommes ont ØtØ utilisØes?


title: WRITTEN QUESTION No. 1688/98 by Kirsi PIHA to the Commission. Substance of enlargement negotiations

eurovoc_concepts:
EU policy
European security
accession to the European Union
economy
enlargement of the Union
foreign policy
legislation

text: C 31/70 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 5. 2. 1999 (1999/C 31/092) SKRIFTLIG FR¯GA E-1687/98 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (29 maj 1998) ˜mne: Inneh(cid:229)llet i utvidgningsf(cid:246)rhandlingarna Den 27 april inleddes f(cid:246)rhandlingarna mellan unionen och de l(cid:228)nder som ans(cid:246)kt om medlemsskap i unionen i form av en granskning av olika delomr(cid:229)den inom lagstiftning, politik och ekonomi. Vad (cid:228)r f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan kommissionens GD I A och de arbetsgrupper som utf(cid:246)r granskningen och hur fungerar dialogen och arbetsf(cid:246)rdelningen mellan dessa? (1999/C 31/093) SKRIFTLIG FR¯GA E-1688/98 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (29 maj 1998) ˜mne: Inneh(cid:229)llet i utvidgningsf(cid:246)rhandlingarna Den 27 april inleddes utvidgningsf(cid:246)rhandlingarna mellan unionen och de l(cid:228)nder som ans(cid:246)kt om medlemsskap i unionen i form av en granskning av olika delomr(cid:229)den inom lagstiftning, politik och ekonomi. Det hade varit mest logiskt att inleda granskningen p(cid:229) samma delomr(cid:229)den i de l(cid:228)nder som kommissionen anser att g(cid:229)r i br(cid:228)schen och i de sex andra l(cid:228)nderna. Varf(cid:246)r har granskningen inletts p(cid:229) olika delomr(cid:229)den i olika l(cid:228)nder? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1687/98 och E-1688/98 ingivna av Hans van den Broek f(cid:246)r kommissionen (15 juli 1998) Vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Luxemburg i december 1997 beslutades det att f(cid:246)rhandlingar skulle inledas med sex kandidatl(cid:228)nder. Samtidigt beslutades det att f(cid:246)rberedelsen f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingar med de fem (cid:246)vriga kandidatl(cid:228)nderna (cid:148)kommer att p(cid:229)skyndas s(cid:228)rskilt genom en analytisk genomg(cid:229)ng av unionens regelverk(cid:148). Processen med de sex kandidatl(cid:228)nderna skall ocks(cid:229) inledas med en analytisk genomg(cid:229)ng av regelverket men som ett f(cid:246)rsta steg i de verkliga f(cid:246)rhandlingarna. De b(cid:229)da processerna har s(cid:229)ledes olika syften och tidsplaner och m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)ras separat. Av den anledningen (cid:229)lades den speciella arbetsgruppen f(cid:246)r anslutningsf(cid:246)rhandlingar den systematiska genom- g(cid:229)ngen av de (cid:148)sex(cid:148) och genomg(cid:229)ngen av de (cid:148)fem(cid:148) (cid:229)lades generaldirektoratet med ansvar f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser: Europa och de nya oberoende staterna, den gemensamma utrikes- och s(cid:228)kerhetspolitiken och yttre verksamhet. Dessa tj(cid:228)nstegrenar h(cid:229)ller n(cid:228)ra kontakt f(cid:246)r att se till att f(cid:246)rh(cid:229)llningss(cid:228)ttet blir enhetligt och att det sker en l(cid:228)mplig koppling mellan den systematiska genomg(cid:229)ngen, l(cid:228)gesrapporterna och st(cid:246)dprogrammen inom Phare. Resultatet av den systematiska genomg(cid:229)ngen kommer (cid:228)ven att hj(cid:228)lpa kommissionen att vidareutveckla f(cid:246)ranslutnings- strategin f(cid:246)r att p(cid:229)skynda f(cid:246)rberedelsen av kandidatl(cid:228)nderna. Den annorlunda ordningsf(cid:246)ljden i genomg(cid:229)ngen av regelverket i de b(cid:229)da grupperna beror p(cid:229) att samma experter inte samtidigt kan delta i de tv(cid:229) olika processerna. (1999/C 31/094) SKRIFTLIG FR¯GA E-1706/98 fr(cid:229)n StØphane Buffetaut (I-EDN) till kommissionen (29 maj 1998) ˜mne: Branschorganisationer och begr(cid:228)nsning av konkurrensen I m(cid:229)l C-249/91 som r(cid:246)r de beslut som fattats av CIVDN (ComitØ Interprofessionnel des Vins Doux Naturels › Branschorganisationen f(cid:246)r starkvin) v(cid:228)ckte kommissionen (cid:229)tal mot Republiken Frankrike vid Europeiska gemenskapernas domstol f(cid:246)r brott mot de grundl(cid:228)ggande best(cid:228)mmelserna i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 51/98 ze dne 29. května 1998, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
building industry
building materials
production control
quality label

text: 184 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 3 21999D0204(13) L 30/52 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 4. 2. 1999 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 51/98 ze dne 29. května 1998, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody, vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 67/97 ze dne 4. října 1997 (1); vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 95/467/ES ze dne 24. října 1995, kterým se provádí čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 89/106/EHS o stavebních výrobcích (2), rozhodnutí Komise 96/603/ES ze dne 4. října 1996, kterým se stanoví seznam výrobků patřících do tříd A „Bez příspěvku k požáru“ uvedených v rozhodnutí 94/611/ES, kterým se provádí článek 20 směrnice Rady 89/106/EHS o stavebních výrobcích (3), rozhodnutí Komise 97/161/ES ze dne 17. února 1997 o postupu prokazování shody sta- vebních výrobků ve smyslu čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o kovové kotvy do lehkých systémů (4), rozhodnutí Komise 97/176/ES ze dne 17. února 1997 betonu pro upevňování o postupu ověřování shody stavebních výrobků ve smyslu čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o konstrukční výrobky ze dřeva a spojovací prvky (5) a rozhodnutí Komise 97/177/ES ze dne 17. února 1997 o postupu ověřování shody stavebních výrobků ve smyslu čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o kovové injektované kotvy do zdiva (6), by měla být začleněna do Dohody, ROZHODL TAKTO: Článek 1 V bodě 1 (směrnice Rady 89/106/EHS) kapitoly XXI přílohy II Dohody se doplňují nové odrážky, které znějí: „— 395 D 0467: rozhodnutí Komise 95/467/ES ze dne 24. října 1995 (Úř. věst. L 268, 10. 11. 1995, s. 29); — 396 D 0603: rozhodnutí Komise 96/603/ES ze dne 4. října 1996 (Úř. věst. L 267, 19. 10. 1996, s. 23); — 397 D 0161: rozhodnutí Komise 97/161/ES ze dne 17. února 1997 (Úř. věst. L 62, 4. 3. 1997, s. 41); — 397 D 0176: rozhodnutí Komise 97/176/ES ze dne 17. února 1997 (Úř. věst. L 73, 14. 3. 1997, s. 19); — 397 D 0177: rozhodnutí Komise 97/177/ES ze dne 17. února 1997 (Úř. věst. L 73, 14. 3. 1997, s. 24). “ (1) Úř. věst. L 30, 5. 2. 1998, s. 38. (2) Úř. věst. L 268, 10. 11. 1995, s. 29. (3) Úř. věst. L 267, 19. 10. 1996, s. 23. (4) Úř. věst. L 62, 4. 3. 1997, s. 41. (5) Úř. věst. L 73, 14. 3. 1997, s. 19. (6) Úř. věst. L 73, 14. 3. 1997, s. 24. 11/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 185 Znění rozhodnutí 95/467/ES, 96/603/ES, 97/161/ES, 97/176/ES a 97/177/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná. Článek 2 Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. června 1998 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 4 V Bruselu dne 29. května 1998. Za Smíšený výbor EHP předseda F. BARBASO


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1678/98 van Kirsi PIHA aan de Commissie. De besteding van Phare-middelen in Estland

eurovoc_concepts:
EU programme
Estonia
European Union
computer systems
financial aid
higher education
language teaching
scientific education
teaching

text: 22. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 50/69 Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (15 juni 1998) Het is de Commissie bekend dat in sommige gevallen satelietuitzendingen niet in de hele Gemeenschap zijn te ontvangen als gevolg van contractuele afspraken tussen de satelietzender en leveranciers van programma(cid:146)s. Momenteel toetst zij een aantal van deze gevallen aan het Gemeenschapsrecht en zij is ook met een meer algemene studie over dit onderwerp bezig. (1999/C 50/099) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1674/98 van Kirsi Piha (PPE) aan de Commissie (29 mei 1998) Betreft: De positie van buitenlandse studenten aan de Universiteit van Tartu Tussen de Universiteit van Tartu in Estland en buitenlandse studenten aan die universiteit (voornamelijk Finnen) is onenigheid ontstaan over een verhoging van het collegegeld en over verschillende bedragen aan collegegeld die betaald moeten worden door buitenlandse studenten en Estische studenten. Over het meningsverschil inzake een hoger collegegeld voor buitenlandse studenten is zelfs een rechtszaak gevoerd. Wat is de mening van de Commissie over de maatregelen van het kandidaatland Estland, waarbij het collegegeld voor buitenlandse studenten in het vervolg hoger zal zijn dan voor Estische studenten, wanneer Estland lid is van de Unie? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (16 juli 1998) Estland, dat een van de kandidaat-lidstaten is en waarmee toetredingsonderhandelingen gaande zijn, zal zijn wetgeving in het kader van de pre-toetredingsstrategie aan de communautaire verworvenheden aanpassen, met name op het stuk van het hoger onderwijs en het beginsel van non-discriminatie tussen onderdanen van een lidstaat en onderdanen van de andere lidstaten inzake de toegang tot het onderwijs. Dit beginsel is aan de Estlandse delegatie uitgelegd tijdens de eerste bijeenkomst voor de analytische bestudering van het acquis, die in mei in Brussel heeft plaatsgevonden. Estland zal dus zo snel mogelijk de nodige wettelijke bepalingen moeten vaststellen om dit beginsel in acht te nemen. Hiertoe zal de Commissie erop toezien dat de Estlandse regering een nauwkeurig tijdschema opstelt van de stappen in het wetgevingsproces die nodig zijn voor de omzetting van dit fundamentele beginsel in het Estlandse recht. (1999/C 50/100) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1678/98 van Kirsi Piha (PPE) aan de Commissie (29 mei 1998) Betreft: De besteding van Phare-middelen in Estland De samenwerking op het gebied van onderwijs is een van de belangrijkste vormen van samenwerking tussen de Unie en de kandidaatlanden, die gericht is op de onderste laag van de bevolking. Kan de Commissie toelichten in welke mate de aan Estland toegewezen Phare-middelen in 1997 zijn besteed aan deze vorm van samenwerking? (1999/C 50/101) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1679/98 van Kirsi Piha (PPE) aan de Commissie (29 mei 1998) Betreft: De besteding van Phare-middelen in Litouwen De samenwerking op het gebied van onderwijs is een van de belangrijkste vormen van samenwerking tussen de Unie en de kandidaatlanden, die gericht is op de onderste laag van de bevolking


title: QUESTION ECRITE no 1648/98 de Mihail PAPAYANNAKIS à la Commission. Construction et exploitation des barrages sur le Nestos

eurovoc_concepts:
Greece
engineering structure
environmental impact
environmental protection
irrigation
project evaluation
protected area
protection of animal life
protection of plant life
water pollution


title: WRITTEN QUESTION No. 1674/98 by Kirsi PIHA to the Commission. Situation of foreign students at Tartu University

eurovoc_concepts:
EU national
Estonia
Finland
access to education
accession to the European Union
equal treatment
foreign student
higher education
school fees
university

text: 22. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 50/69 Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 juni 1998) Kommissionen (cid:228)r medveten om att mottagningen av vissa satellit-tv-tj(cid:228)nster inom hela gemenskapen (cid:228)r begr(cid:228)nsad av sk(cid:228)l som har att g(cid:246)ra med avtal mellan tv-bolag och leverant(cid:246)rer av inneh(cid:229)ll. Den h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att granska n(cid:229)gra av dessa (cid:228)renden mot bakgrund av gemenskapslagstiftningen och mer generellt i en s(cid:228)rskild studie. (1999/C 50/099) SKRIFTLIG FR¯GA E-1674/98 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (29 maj 1998) Ang(cid:229)ende: De utl(cid:228)ndska studerandenas st(cid:228)llning vid universitetet i Tartu Vid universitetet i Tartu, Estland, har det uppst(cid:229)tt en tvist mellan de utl(cid:228)ndska studerandena, som i huvudsak (cid:228)r finl(cid:228)ndare, och skolan till f(cid:246)ljd av att terminsavgifterna stigit och att terminsavgifterna (cid:228)r olika h(cid:246)ga f(cid:246)r de utl(cid:228)ndska och de estl(cid:228)ndska studerandena. Tvisten om de utl(cid:228)ndska studerandenas h(cid:246)gre terminsavgifter har till och med behandlats i tingsr(cid:228)tten. Vad anser kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)rder som kandidatlandet Estland vidtagit, vilket inneb(cid:228)r att terminsav- gifterna (cid:228)r h(cid:246)gre f(cid:246)r utl(cid:228)ndska (cid:228)n f(cid:246)r estniska studeranden med tanke p(cid:229) att Estland i framtiden kommer att vara medlem av unionen? Svar fr(cid:229)n Edith Cresson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 juli 1998) Estland, som (cid:228)r ett av kandidatl(cid:228)nderna f(cid:246)r anslutning och som deltar i f(cid:246)rhandlingarna om anslutning, kommer att anpassa sin lagstiftning till gemenskapsr(cid:228)tten inom ramen f(cid:246)r strategin inf(cid:246)r anslutningen. Detta g(cid:228)ller bl. a. undervisning p(cid:229) h(cid:246)gskoleniv(cid:229) och principen om icke-diskriminering av medborgare fr(cid:229)n olika medlemsstater n(cid:228)r det g(cid:228)ller utbildningsm(cid:246)jligheter. Denna princip har f(cid:246)rklarats f(cid:246)r den estniska delegationen vid ett inledande m(cid:246)te f(cid:246)r kritisk granskning av gemenskapsr(cid:228)tten. Detta (cid:228)gde rum i Bryssel i maj. Estland m(cid:229)ste allts(cid:229) s(cid:229) fort som m(cid:246)jligt vidta de r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att efterleva denna princip. Kommissionen kommer att (cid:246)vervaka att den estniska regeringen uppr(cid:228)ttar en exakt plan f(cid:246)r faserna i det juridiska f(cid:246)rfarande som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att denna grundl(cid:228)ggande princip skall inf(cid:246)rlivas i den estniska lagen. (1999/C 50/100) SKRIFTLIG FR¯GA E-1678/98 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (29 maj 1998) Ang(cid:229)ende: Anv(cid:228)ndningen av Phare-medel i Estland Samarbete inom utbildningen (cid:228)r ett av de viktigaste samarbetsformerna p(cid:229) gr(cid:228)srotsniv(cid:229) mellan unionen och de l(cid:228)nder som ans(cid:246)ker om medlemsskap i unionen. Jag fr(cid:229)gar d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionen: Hur mycket och en hur stor andel av de f(cid:246)r Estland avsedda Phare-medlen anv(cid:228)ndes f(cid:246)r detta arbete 1997? (1999/C 50/101) SKRIFTLIG FR¯GA E-1679/98 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (29 maj 1998) Ang(cid:229)ende: Anv(cid:228)ndningen av Phare-medel i Litauen Samarbete inom utbildningen (cid:228)r ett av de viktigaste samarbetsformerna p(cid:229) gr(cid:228)srotsniv(cid:229) mellan unionen och de l(cid:228)nder som ans(cid:246)ker om medlemsskap i unionen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1700/98 del Daniela RASCHHOFER a la Comisión. Derechos de aduana sobre los plátanos

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
Sweden
common organisation of markets
import
import licence
information
quantitative restriction
tariff quota
tropical fruit

text: 18. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 13/65 Sin perjuicio de la informaci(cid:243)n que la Comisi(cid:243)n desee facilitar directamente al Parlamento, el Consejo mantendrÆ plenamente informado al Parlamento Europeo del proceso de ampliaci(cid:243)n en su conjunto. (1999/C 13/094) PREGUNTA ESCRITA E-1695/98 de Kirsi Piha (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) Asunto: Fondos TACIS asignados a Rusia La Uni(cid:243)n ha contribuido a la democratizaci(cid:243)n y al progreso econ(cid:243)mico de Rusia con fondos de los contribuyentes de la Uni(cid:243)n. ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n de quØ manera se han empleado en Rusia en 1997 los fondos TACIS? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de julio de 1998) La Comisi(cid:243)n recuerda que en el curso de 1997 se produjo una evaluaci(cid:243)n interina e independiente de TACIS a petici(cid:243)n del Parlamento. Confirm(cid:243) que de 1991 a 1996 «el programa puede valorarse positivamente por lo que respecta a la eficacia de los proyectos en la realizaci(cid:243)n de los objetivos previstos». Otra fuente de informaci(cid:243)n es el informe anual de TACIS, cuya versi(cid:243)n de 1997 estarÆ disponible dentro de poco. Se env(cid:237)a directamente una copia de la evaluaci(cid:243)n interina y del œltimo informe anual a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a del Parlamento. (1999/C 13/095) PREGUNTA ESCRITA E-1700/98 de Daniela Raschhofer (NI) a la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) Asunto: Derechos de aduana sobre los plÆtanos Muchas gracias por la respuesta a mi pregunta escrita E-0896/98 (1). Dado que la respuesta es poco satisfactoria, me veo obligada a presentar de nuevo mis preguntas sobre la propuesta de reforma del reglamento relativo al mercado de los plÆtanos. Segœn la pol(cid:237)tica de informaci(cid:243)n transparente y cercana a los ciudadanos que pretende seguir la Comisi(cid:243)n, ruego que se responda con exactitud y detalle a mis preguntas. ¿Segœn quØ mØtodos, cÆlculos y datos objetivos se estableci(cid:243) el contingente aut(cid:243)nomo de importaci(cid:243)n de 1. plÆtanos para Finlandia, Suecia y Austria? ¿C(cid:243)mo se explican, desde el punto de vista aritmØtico y financiero, los diferentes derechos de aduana: 300 2. ecus/tonelada, en el caso del contingente aut(cid:243)nomo, y 75 ecus/tonelada en los demÆs casos? ¿Existe por parte de la Comisi(cid:243)n la propuesta de introducir un sistema de derechos de aduana sin licencias y 3. un tipo œnico de derechos de aduana? 4. En caso afirmativo, ¿a cuÆnto ascenderÆn dicho tipo? (1) DO C 354 de 19. 11. 1998, p. 36. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de julio de 1998) No existe ningœn contingente arancelario aut(cid:243)nomo espec(cid:237)ficamente destinado a Austria, Finlandia o Suecia. El contingente se fija para las importaciones en el conjunto de la Comunidad y no para Estados miembros concretos


title: WRITTEN QUESTION No. 1681/98 by Kirsi PIHA to the Commission. Utilization of PHARE appropriations in Poland

eurovoc_concepts:
EU programme
European Union
Poland
financial aid
teaching

text: C 50/70 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 Siksi kysynkin komissiolta, kuinka paljon ja kuinka suuri osuus Liettualle osoitetuista Phare-varoista on vuonna 1997 kohdistettu t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen. (1999/C 50/102) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1680/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Phare-varojen k(cid:228)ytt(cid:246) Latviassa Koulutusyhteisty(cid:246) on yksi t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ruohonjuuritason yhteisty(cid:246)muotoja unionin ja unionin j(cid:228)senyytt(cid:228) hake- neiden maiden v(cid:228)lill(cid:228). Siksi kysynkin komissiolta, kuinka paljon ja kuinka suuri osuus Latvialle my(cid:246)nnetyist(cid:228) Phare-varoista on kohdistettu vuonna 1997 t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen. (1999/C 50/103) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1681/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Phare-varojen k(cid:228)ytt(cid:246) Puolassa Koulutusyhteisty(cid:246) on yksi t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ruohonjuuritason yhteisty(cid:246)muotoja unionin ja unionin j(cid:228)senyytt(cid:228) hake- neiden maiden v(cid:228)lill(cid:228). Siksi kysynkin komissiolta, kuinka paljon ja kuinka suuri osuus Puolalle my(cid:246)nnetyist(cid:228) Phare-varoista on kohdistettu vuonna 1997 t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen. Komission j(cid:228)senen Hans van den Broekin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1678/98, E-1679/98, E-1680/98 ja E-1681/98 (8. hein(cid:228)kuuta 1998) Yhteis(cid:246) kiinnitt(cid:228)(cid:228) huomiota laadukkaan koulutuksen kehitt(cid:228)miseen ja ammatillisen koulutuksen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n toteuttamiseen kaikissa EU:n j(cid:228)senyytt(cid:228) hakeneissa Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maissa. Phare-varoja on my(cid:246)nnetty vuodesta 1992 n(cid:228)iden maiden koulutusj(cid:228)rjestelmien kehitt(cid:228)miseen. Erityisesti Tempus-ohjelmalla on merkitt(cid:228)- v(cid:228)sti edistetty korkeakoulu-uudistuksen p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien saavuttamista ja sen avulla on luotu perusta kolmen Baltian maan ja Puolan sek(cid:228) yhteis(cid:246)n korkeakoulujen v(cid:228)liselle yhteisty(cid:246)lle. Kaikissa kolmessa Baltian maassa ja Puolassa tehd(cid:228)(cid:228)n parhaillaan uudistuksia kaikilla opetuksen tasoilla ja ammatillisen koulutuksen j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228), jotta ne voitaisiin mukauttaa paremmin demokraattisen yhteiskunnan ja markkinatalouden tarpeisiin. Yhteis(cid:246) on antanut n(cid:228)ille maille mahdollisuuden osallistua Leonardo- ja Sokrates-ohjelmien kaltaisiin hankkeisiin. Vuonna 1997 koulutukseen my(cid:246)nnettiin Phare-varoja seuraavasti: › Viro Koulutuksen tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)t; 1,7 miljoonaa ecua tukemaan Viron kansallista koulutuksen tietotekniikkaoh- jelmaa parantamalla mahdollisuuksia k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) verkkoja, hallintoj(cid:228)rjestelmi(cid:228), opetusmenetelmi(cid:228) ja kehitt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n (cid:228)idinkielen tietopalveluita. Korkeakouluopetuksen ja tieteen uudistusohjelma; 0,6 miljoonaa ecua kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kahta hiljattain perus- tettua strategista p(cid:228)tevyytt(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) poikkitieteellist(cid:228) keskusta opetuksen ja tutkimuksen yhdenmukais- tamisen edist(cid:228)miseksi ja opetusalan ja teollisuuden v(cid:228)lisen vuoropuhelun kannustamiseksi › rahoitettu Phare-varoista vuonna 1996. Kielenopetusta viron kielt(cid:228) taitamattomille; 1,4 miljoonaa ecua edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ven(cid:228)j(cid:228)nkielisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen yhdentymist(cid:228) valtav(cid:228)est(cid:246)(cid:246)n ja n(cid:228)iden kansalaisoikeuksien saamista. Tempus; 1,2 miljoonaa ecua. Opetukseen my(cid:246)nnetty 4,9 miljoonan ecun suuruinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 15 prosenttia Virolle vuodeksi 1997 my(cid:246)nnetyst(cid:228) koko talousarviosta


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1762/98 af Werner LANGEN til Kommissionen. Den franske cigaretindustris prisaftale med den franske regering (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation