title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Åttonde årsrapporten för strukturfonderna"

text: C 235/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 B. I procent av den totala beskattningen (inklusive sociala avgifter) inom den offentliga sektorn Registre- rings- avgift Vägtrafik- skatt Besin- skatt Diesel- skatt För- säkrings- skatt Väg- avgifter Summa 0,30 2,77 0,00 0,85 0,22 1,63 2,12 0,12 0,00 1,28 0,15 2,45 0,59 0,22 0,00 0,91 0,89 1,00 0,60 0,50 0,45 1,83 0,20 0,16 1,76 0,46 0,32 0,61 0,53 1,69 1,88 1,27 2,77 2,60 2,36 5,48 2,97 3,29 4,79 2,04 2,34 4,31 2,79 2,89 4,26 1,39 0,61 1,29 0,99 1,67 2,42 1,85 1,69 3,40 1,25 0,98 3,22 2,02 0,62 1,90 0,26 0,19 0,40 0,28 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,76 0,00 0,02 0,00 0,02 0,00 0,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,81 0,00 0,00 1,03 0,67 0,54 0,00 0,00 4,72 5,77 5,46 5,32 5,49 9,98 8,77 6,10 8,35 6,33 5,73 10,96 5,98 4,27 7,88 Belgien Danmark Tyskland Finland Frankrike Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna O¨ sterrike Portugal Spanien Sverige Storbritanien Källa: EUROSTAT 1997 and GD XXI. Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”A˚ ttonde årsrapporten för strukturfon- derna” (98/C 235/08) Den 25 november 1997 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ”A˚ ttonde årsrapporten för strukturfonderna”. Sektionen för regional utveckling, landsbygds- och stadsplanering, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 21 april 1998. Föredragande var John Little. Vid sin 355:e plenarsessionen den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Inledning Europeiska kommissionens rapport om struktur- 1. 1. fonderna 1996 är den åttonde i raden av årsrapporter sedan den senaste större översynen av bestämmelserna för strukturfonderna företogs (1998 års ”reformering” av fonderna). 1. 2. Rapporten publiceras i enlighet med rådets för- ordningar (EEG) nr 2052/88 och 4253/88 (ändrade 1993) och skall enligt föreskrifterna innehålla en redogörelse för verksamheten under året och vilka framsteg som gjorts för att uppnå fondernas målsättningar. 1. 3. I november 1996 lade kommissionen i enlighet med artikel 130b i EG-fördraget fram sin första rapport om ekonomisk och social sammanhållning (1), och en sammanfattning av detta närbesläktade material har inlemmats i föreliggande årsrapport. Rapporten om sammanhållning innehåller även en utvärdering av fondernas bidrag till de framsteg som gjorts mot ökad ekonomisk och social sammanhållning. Den 23 april 1997 antog Ekonomiska och sociala kommittén ett yttrande (2) om denna rapport. (1) KOM(96) 542 slutlig. (2) EGT C 206, 7. 7. 1997, s. 78-87. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/35 1. 4. Som svar på de önskemål som rådet presenterade i det omfattande dokumentet Agenda 2000 har kommis- sionen dragit upp konturerna för utvecklingen i stort vad gäller EU och gemenskapspolitiken på 2000-talet samt fastställt generella finansiella ramar för utvidgning- en. Dokumentet innehåller bland annat utkast till förslag om ytterligare reformering av strukturfonderna med det uttalade syftet att främja en konkurrenskraftig utveckling och en hållbar och sysselsättningsskapande tillväxt i hela unionen. Kommittén gav i sitt yttrande (1) av den 30 oktober 1997 en första och allmänt hållen reaktion på kommissionens förslag och avser att i kommande yttranden, som för närvarande är under utarbetande, mer ingående behandla sådana viktiga aspekter som en reformering av strukturpolitiken mot bakgrund av de mer detaljerade förslag (2) som kommis- sionen lade fram i mars 1998. 2. Strukturfonderna under 1996 2. 1. I och med att de senaste samlade programplane- ringsdokumenten (SPD) och gemenskapsinitiativpro- grammen antogs 1996 och att en flerårig programplane- ring införts, tillämpas nu de olika stödtyperna för finansieringsperioden i samtliga medlemsstater. För de nya medlemsstaterna var 1996 ett särskilt viktigt år då fördelningen av åtaganden gick framåt. 2. 2. Mål 2-programmen för 1994-1996 avslutades, men anslag på 859 miljoner ecu fördes över till nästa period. Inom ramen för förberedelserna inför perioden 1997-1999 fastställde kommissionen att samma regioner som varit berättigade till stöd under 1994-1996 även skall vara berättigade under nästföljande period, med endast smärre justeringar. Den totala befolkningen som omfattas av mål 2 uppgår fortfarande till 16,4 %. 2. 3. Kommissionen fortsatte sin övervakning av ge- nomförandet och stödde förberedelserna för etapputvär- deringar. Kommissionen igångsatte även en serie tema- tiska utvärderingar av strukturfondernas effekter inom några nyckelområden, exempelvis forskning och utveck- ling, små och medelstora företag, miljö- och jämställd- hetsfrågor. Arbetet med att omsätta resultaten av dessa utvärderingar i praktiken förväntades inledas i slutet av 1997. I samverkan med medlemsstaterna infördes nya riktlinjer för en rationell och effektiv förvaltning. Svag- heter och oegentligheter i nästan samtliga medlemsstater kunde återigen påvisas. 2. 4. De fyra grundläggande principerna för 1988 års översyn utvärderades ingående. Enligt kommissionen hade det skett förbättringar beträffande hur partnerska- pen upprättas och det hade gjorts betydande framsteg för att belägga att additionalitetsprincipen respekteras. 2. 5. En tydlig återhämtning i den finansiella verksam- heten kan konstateras och genomförandegraden för gemenskapsbudgeten 1996 var i det närmaste 100 %. Medel till åtaganden för 26,1 miljarder ecu anslogs och utbetalningarna uppgick till 22,4 miljarder ecu. 2. 6. Situationen på arbetsmarknaden gav även under 1996 anledning till stor oro och kommissionen ville försäkra sig om att de åtgärder som delvis finansieras via strukturfonderna ligger i linje med EU:s strategi att prioritera arbetslöshetsproblemen. Att skapa arbetstill- fällen gjordes följaktligen till högsta prioritet i de riktlinjer som kommissionen presenterade för medlems- staterna i samband med förberedelserna av mål 2- programmen för 1997-1999. Av samma anledning lanse- rade kommissionen även ett initiativ för att främja lokala och regionala sysselsättningspakter med delfinansiering via strukturfonderna. 2. 7. Kommissionen fördelade även den finansiella reserv om närmare 1,7 miljarder ecu som avsattes i samband med det första anslaget till gemenskapsinitiativ för hela perioden 1994-1999, med vissa prioriteringar: kampen mot arbetslösheten, lika möjligheter och kam- pen mot utslagningen, miljö samt strukturpolitikens geografiska dimension. 3. Allmänna kommentarer Rapporten är både omfattande och komplex 3. 1. och utgör i första hand ett historiskt dokument och referensmaterial. Det vore varken önskvärt eller möjligt för kommittén att kommentera hela rapporten. 3. 2. I detta yttrande koncentrerar sig kommittén dels på de viktigaste frågorna som uppkom under 1996 och på frågor som har tagits upp tidigare men som man ännu inte löst, dels på att göra en utvärdering av den åttonde årsrapporten som sådan. Mål 2-programmen för perioden 1997-1999 behandlas i ett separat yttrande och för att undvika dubbelarbete kommer kommittén inte med några specifika kommentarer angående de förberedelser som gjorts för dessa program under 1996 och som kommissionen tar upp i sin rapport. Inte heller kommer några särskilda kommentarer att göras om de detaljerade förslagen till översyn av bestämmelserna för strukturfonderna eftersom dessa förslag kommer att behandlas i ett eller flera av de yttranden som skall utarbetas och antas under de närmaste månaderna. (1) EGT C 19, 21. 1. 1998, s. 111-115. (2) KOM(98) 131 slutlig. Kommittén konstaterar att kommissionens rap- 3. 3. port för 1996 är upplagd på i stort samma sätt som C 235/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 föregående år. En viktig förändring är dock att alla redogörelser för de olika strukturfondsinsatserna i var och en av medlemsstaterna samlats så att man får en översikt över de strukturprogram som genomförts i varje land. Förra årets nyhet att behandla ett övergripan- de tema genom hela rapporten har behållits och årets tema är stöd till forskning och teknisk utveckling. 3. 4. Rapporten är indelad i två huvuddelar. I den första delens fyra kapitel behandlas på ett övergripande sätt de satsningar som genomförts under 1996 (genom- förandet av strukturfonderna år 1996, budgetutfallet, institutionella frågor knutna till strukturfonderna samt utvärderingsverksamheten). I den andra delen, som består av sex kapitel, undersöks strukturfondernas genomförande närmare. I det första kapitlet redogörs för programmen och genomförandet i varje medlemsstat medan de återstående fem, som enbart består av ekono- miska tabeller, utgör en detaljerad redogörelse för det finansiella genomförandet år 1996, genomförandet år 1994-1996, den regionala uppdelningen av det finansiella genomförandet, de större projekten samt ERUF:s och ESF:s pilotprojekt. 3. 5. Kommittén ser positivt på såväl årsrapportens innehåll som uppläggning och vill ge en eloge till kommissionen för det arbete som det inneburit att utarbeta detta omfångsrika, 350 sidor långa dokument och för att publikationstidsgränsen, som satts till novem- ber, hållits. På grund av produktionscykeln minskar emellertid värdet av rapporten och kommittén stöder därför kommissionens nyligen uttalade föresats att tidigarelägga utgivningen för de kommande åren. strukturinsatser och sysselsättning” (1) — ett meddelan- de som Ekonomiska och sociala kommittén inte rådfrå- gats om — och de har även samlats i kommissionens meddelande ”En insats för sysselsättningen i Europa — En förtroendepakt” (2). Inom ramen för det initiativ som togs vid 4. 1. 3. Europeiska rådets möte i juli 1996 för att främja lokala och regionala sysselsättningspakter (först på pilotprojektbasis) har kommissionen utarbetat särskilda riktlinjer för de ”förstärkta partnerskap” som krävs för projektet. Kommittén har redan uttalat sitt stöd för pakterna och antog den 30 oktober 1997 en informations- rapport för att hjälpa till att skapa publicitet kring dem. 4. 1. 4. Kommittén anser att man genom dessa lokala och regionala pakter med tiden bör kunna få nyttiga erfarenheter av ett sådant förstärkt partnerskap. Detta kommer att ha betydelse för strukturfondsverksamheten i stort, men på grund av förseningar i genomförandet av pilotprojekten kommer denna erfarenhet inte att finnas tillgänglig och utvärderad innan ramarna och bestäm- melserna för nästa period skall fastställas. Rapporten antyder inte på något vis hur kommissionen har tänkt sig att gå vidare vad gäller partnerskapens framtida utveckling. Kommittén är dock medveten om att kom- missionen 1997 inledde en tematisk utvärdering av partnerskapsbegreppet och ser med intresse fram emot att få ta del av resultaten. 4. 1. 5. Som ett led i en översyn av strukturfonderna har kommissionen nu föreslagit att begreppet partnerskap skall omdefinieras. 4. Särskilda kommentarer 4. 2. Programmens genomförande 4. 1. Partnerskap 4. 1. 1. Ekonomiska och sociala kommittén har sedan länge engagerat sig i upprättandet av ändamålsenliga partnerskap som innebär ett rådfrågningsförfarande mellan kommissionen, medlemsstaterna och andra be- rörda organ beträffande utformning, finansiering och utvärdering av strukturfondsverksamhet. Kommittén har gett sitt principiella stöd för de nya partnerskap som introducerades under 1994 och kan nu konstatera att det fram till 1996 har skett framsteg vad gäller genomförandet av dessa. 4. 1. 2. I rapporten refererar man till ett internt kom- missionsdokument där preliminära förslag formulerats för att ytterligare stärka partnerskapsbegreppet under perioden efter 1999. Dessa förslag har sedan presenterats i ett meddelande från kommissionen om ”Gemenskapens 4. 2. 1. De förseningar som uppstod under 1995 och 1996 i samband med programmens lansering och genom- förande hämtades i stort sett in under 1996. Detta är i och för sig positivt, men kommittén ser det fortfarande som bekymmersamt att det uppstått ett glapp på i genomsnitt ca arton månader mellan avslutandet av föregående periods program och igångsättandet av programmen för 1994-1999. Det stora antalet stödåtgär- der (för närvarande 492 bara för målen!) innebär en enorm belastning i form av förberedelser, bedömning och godkännande och detta är något som inte kan anses vara förenligt med föresatserna att minska glappet. 4. 2. 2. På grund av etappindelningen av perioden 1994-1999 kommer programmet för mål 2-områdena att (1) KOM(96) 109 slutlig, mars 1996. (2) CSE(96) 1 slutlig, juni 1996. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/37 bli dubbelt lidande av sådana förseningar. Innan denna period inleddes framhöll kommittén i sina yttranden (1) om en ändring av bestämmelserna för strukturfonderna att perioden inte borde etappindelas för mål 2. Det blev dock slutligen endast fråga om obetydliga ändringar vad gäller de stödberättigade regionerna och om kommitténs rekommendation hade följts skulle förseningarna och det administrativa merarbetet ha kunnat undvikas. 4. 2. 3. Kommittén ger sitt fortsatta stöd till en förenk- ling av programadministrationen och i sitt nyligen antagna yttrande om rapporten om ekonomisk och social sammanhållning har kommittén även lagt fram konkreta förslag till rationalisering och minskning av antalet mål, fonder och åtgärder. 4. 2. 4. Kommittén rekommenderar att tidsschemat för förberedelser, bedömning och godkännande tidigare- läggs i programcykeln så att tidsförloppet från det att en ny finansieringsperiod inleds fram till det att programmen lanseras kortas betydligt, och anmodar kommissionen att så tidigt som möjligt i programcykeln komma med ingående och tydliga riktlinjer. Genom- förandet av ett sådant tidsschema för finansieringsperio- den 2000-2007 förutsätter att rådet och Europaparlamen- tet fattar de beslut som krävs redan i början av 1999. 4. 3. Strukturfonderna och övrig gemenskapspolitik 4. 3. 1. Den regionala utvecklingen bestäms inte enbart av gemenskapens och medlemsstaternas regionalpolitik. På samma sätt är EU:s strukturpolitik underställd mer övergripande ekonomiska betingelser och utsatt för påverkan från andra politikområden. 4. 3. 2. Kommittén har regelbundet betonat vikten av största möjliga konsekvens mellan olika åtgärder och har vid upprepade tillfällen efterlyst en analys av förhållandet mellan strukturfonderna och övrig gemen- skapspolitik och vilken effekt dessa har på varandra. 4. 3. 3. Sammanhållningsrapporten (se punkt 1. 3 ovan) ger en överblick av den effekt som alla politiska åtgärder på EU- och medlemsstatsnivå har för den ekonomiska och sociala sammanhållningen, det vill säga huvudsyftet med strukturfonderna. Kommittén välkomnade rappor- ten när den kom och framhöll i sitt yttrande om denna att ”[d]et viktigaste bidraget från den första rapporten om sammanhållningen ligger i att den sätter fonderna i ett vidare gemenskapspolitiskt sammanhang” (2). (1) EGT C 201, 26. 7. 1993, s. 52-58. (2) EGT C 206, 7. 7. 1997, s. 78-87, punkt 1. 10. 4. 3. 4. Oavsett ansträngningarna för att beakta sam- manhållningen är det ofrånkomligt att de möjligheter och fördelar som är resultatet av icke-strukturell politik får olika regionala effekter, precis som den ekonomiska integrationsprocessen i stort. Vetskapen om att det förekommer motverkande effekter från icke-strukturell politik utgör en del av själva grunden till strukturfonder- nas berättigande och är något som bör beaktas då insatsernas inriktning bestäms. I den åttonde årsrappor- tens kapitel II D lyfter kommissionen fram strukturfon- dernas betydelse för att målsättningarna inom övriga politikområden skall kunna uppnås, men nämner endast i förbifarten att denna politik skulle kunna ha positiva effekter på sammanhållningen. Kommittén är införstådd med att det inte är lämpligt att i en årsrapport (till skillnad från rapporten om sammanhållningen) i detalj gå in på sådana motverkande effekter, men anser samtidigt att man inte får ignorera dem helt och hållet. Kommittén beklagar den missledande formule- 4. 3. 5. ringen av rubriken till kapitel II D där begreppet ”komplementaritet” antyder att gemenskapsåtgärderna i sig själva skulle vara komplementära (en företeelse eller fråga kan inte vara mer eller mindre komplementär). Det sätt på vilket detta begrepp används är ett olyckligt exempel på byråkratisk jargong och är — i bästa fall — oklart. Formuleringen ”överensstämmelse med övrig gemenskapspolitik” vore mer upplysande som rubrik. 5. Forskning och teknisk innovation Kommittén välkomnar den övergripande analysen av den verksamhet som bedrivits inom ramen för fonderna för regional teknisk utveckling och delar uppfattningen att tonvikten bör läggas vid innovativa produkter och tjänster som utvecklats genom tillämpad forskning. Rapporten lyfter fram de skillnader som råder inom EU beträffande indikatorer på FoTU, exempelvis utgifter och antalet sysselsatta inom FoTU samt tillgång till telekommunikationer. Den ökade betydelse som tillmäts FoTU-åtgärder inom strukturfonderna för programpe- rioden 1994-1999 — i synnerhet för mål 1-områden — är en positiv utveckling. Man kan även notera att det skett en förfining av åtgärderna på teknikområdet (t. ex. informations- och rådgivningstjänster, teknisk utbildning, utnyttjande av telekommunikationsinfra- strukturen och mekanismer för tekniköverföring), att den privata sektorns delaktighet ökat samt att det investeras i komplementära regionala strategier för innovations/tekniköverföring för att främja en mer analytisk och strategisk inställning i FoTU-frågor. En bedömning av dessa trenders betydelse kommer att vara av vikt för de rapporter och utvärderingar som görs på C 235/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 uppdrag av kommissionen i framtiden. Kommittén noterar med intresse att en separat rapport om FoTU och strukturfonderna kommer att läggas fram av kom- missionen i början av 1998. Bryssel den 27 maj 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen: De nya regionala programmen 1997-1999 inom ramen för mål 2 i gemenskapens strukturfonder — Fokusering på skapande av arbetstillfällen” (98/C 235/09) Den 17 november 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för regional utveckling, landsbygds- och stadsplanering som ansvarat för det förberedande arbetet i ärendet antog sitt yttrande den 21 april 1998. Föredragande var Ettore Masucci. Vid sin 355:e plenarsessionen den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 114 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Inledning 1. 1. I november 1997 lade kommissionen fram ett meddelande i vilket man presenterade de nya regionala programmen inom ramen för mål 2, vilka skall genom- föras under den andra programperioden, dvs. till 1999, i industriregioner på tillbakagång. Dokumentet är resultatet av en studie av 65 nya samlade programplaneringsdokument och en ram för gemenskapsstöd när det gäller Spanien. De samlade programplaneringsdokumenten för Sverige och O¨ sterrike ingår inte i studien. De länderna har valt en femårig programperiod (1). 1. 2. I meddelandet sammanfattas de förväntade effek- terna vad gäller ekonomisk utveckling och i synnerhet effekterna på sysselsättningen. (1) En sammanfattning av programmen för dessa två länder finns i kommissionsmeddelandet om genomförandet av EU:s regionalpolitik i O¨ sterrike, Finland och Sverige; KOM(96) 316 slutlig, 3. 7. 1996. Enligt uppgifter från medlemsstaterna skulle man genom att förverkliga dessa program skapa eller bibehålla ungefär 880 000 arbetstillfällen, koncentrerade till 90 % (801 000) till Storbritannien, Frankrike, Tyskland, Spa- nien och Italien. De planerade åtgärderna hänför sig huvudsakli- 1. 3. gen till fyra kategorier: — Stärkande av tillväxten och konkurrenskraften för industriella och kommersiella verksamheter med särskild uppmärksamhet på små och medelstora företag (47,4 % av utgifterna). — Utbildnings- och fortbildningsprogram för arbetsta- gare, med inriktning på nya teknologier (33,8 % av utgifterna). — Insatser för återhämtning och förbättring av urbana och industriella områden på tillbakagång (12,3 % av utgifterna). — Miljöskydd och främjande av rena teknologier och ”ekologisk” turism (5,2 %)


title: Komission asetus (EY) N:o 1081/98, annettu 27 päivänä toukokuuta 1998, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: 28. 5. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 154/29 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1081/98, annettu 27 päivänä toukokuuta 1998, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä syyskuuta 1966 annetun neuvoston asetuksen N:o 136/66/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1581/96 (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että hinta asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan mukaan silloin, kun yhteisön on maailmanmarkkinanoteerauksia korkeampi, kyseisten hintojen välinen erotus voidaan korvata oliiviöljyn kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevalla vientituella, oliiviöljyn vientituen vahvistamista ja myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 616/72 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2962/77 (4), asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan mukaan tuen on oltava sama kaikkialla yhteisössä, asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaan oliiviöljyn tuki on vahvistettava ottaen huomioon tilanne ja kehitysnäkymät, jotka koskevat oliiviöljyn hintoja ja saatavuutta yhteisön markkinoilla ja oliiviöljyn hintoja maailmanmarkkinoilla; jos oliiviöljyn suotuisimpia notee- rauksia ei voida kuitenkaan määrittää maailmanmarkkina- tilanteen vuoksi, voidaan ottaa huomioon tärkeimpien kilpailevien kasviöljyjen hinta näillä markkinoilla ja edus- tavan jakson aikana todettu erotus tämän hinnan ja olii- viöljyn hinnan välillä; tuen määrä ei saa olla suurempi kuin oliiviöljyn yhteisön hinnan ja maailmanmarkkina- hinnan välinen erotus, joka on tarkistettu tarvittaessa tuot- teiden aiheutuvien kustannusten huomioon ottamiseksi, viennistä maailmanmarkkinoille 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan asetuksen N:o kolmannen alakohdan b kohdan mukaan voidaan päättää tuen vahvistamisesta tarjouskilpailu koskee tuen määrää ja se voidaan rajoittaa tiettyihin tarjouskilpailulla; määrämaihin sekä tiettyihin määriin, laatuihin ja tarjonta- muotoihin, asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan oliiviöljyn tuet voidaan vahvistaa erisuuruisiksi määrämaan mukaan, jos maailmanmarkki- tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset natilanne tai sitä edellyttävät, tuet olisi vahvistettava vähintään kerran kuukaudessa; niitä voidaan tarvittaessa muuttaa muuna aikana, näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta olii- viöljyalan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti tämän tuotteen hintaan yhteisössä ja kolmansien maiden markkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/ 95 (6), 1 artiklassa määriteltyjä edustavia markkinakursseja käytetään kolmannen maan valuuttana ilmoitetun määrän muuntamiseen ja niiden perusteella määritetään jäsenval- tioiden valuuttojen maatalouden muuntokurssit; muunto- kurssien vahvistamista ja soveltamista koskevat yksityis- kohtaiset säännöt annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1068/93 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 961/98 (8), ja tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat rasvojen ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen N:o 136/66/ETY 1 artiklan 2 kohdan c alakoh- dassa tarkoitettujen tuotteiden vientituet vahvistetaan liit- teessä mainitun suuruisiksi. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä toukokuuta 1998. (1) EYVL 172, 30. 9. 1966, s. 3025/66 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 11 (3) EYVL L 78, 31. 3. 1972, s. 1 (4) EYVL L 348, 30. 12. 1977, s. 53 (5) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (6) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 (7) EYVL L 108, 1. 5. 1993, s. 106 (8) EYVL L 135, 8. 5. 1998, s. 5 L 154/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 5. 98 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen LIITE oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta 27 päivänä toukokuuta 1998 annettuun komission asetukseen (ecua/100 kg) Tuotekoodi Tuen määrä (1) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 (1) Komission asetuksen (ETY) N:o 3665/87 (EYVL L 351, 14. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitettujen määräpaikkojen sekä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta. Huom. : Tuotekoodit ja alaviitteet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87, sellaisena kuin se on muutettuna


title: 98/380/CE, CECA, Euratom: Decisione dei rappresentanti dei governi degli Stati membri del 27 maggio 1998 relativa alla nomina di membri del Tribunale di primo grado delle Comunità europee

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
appointment of staff
member of the Court of Justice (EU)

formats: html pdf print

text: L 171/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 6. 98 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II CONFERENZA DEI RAPPRESENTANTI DEI GOVERNI DEGLI STATI MEMBRI DECISIONE DEI RAPPRESENTANTI DEI GOVERNI DEGLI STATI MEMBRI del 27 maggio 1998 relativa alla nomina di membri del Tribunale di primo grado delle Comunit(cid:133) europee (98/380/CE, CECA, Euratom) I RAPPRESENTANTI DEI GOVERNI DEGLI STATI MEMBRI DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, DECIDONO: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 168 A, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea del carbone e dell’acciaio, in particolare l’articolo 32 D, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea dell’e- nergia atomica, in particolare l’articolo 140 A, vista la decisione 88/591/CECA, CEE, Euratom del Consiglio, del 24 ottobre 1988 che istituisce un Tribunale di primo grado delle Comunit(cid:133) europee (1), considerando che i mandati dei Sigg. Josef Azizi, Cornelis Paulus Briet, Marc Jaeger, Andreas Kalogeropoulos, Koenraad Lenaerts, Rui Manuel Gens De Moura Ramos, Virpi Tiili e Bo Vesterdorf giungono a scadenza il 31 agosto 1998; considerando che occorre procedere al rinnovo parziale del Tribunale di primo grado per il periodo dal 1o settembre 1998 al 31 agosto 2004; considerando che per completare il rinnovo parziale del Tribunale di primo grado occorrer(cid:133) successivamente procedere alla nomina di un giudice, Articolo 1 Sono nominati giudici al Tribunale di primo grado per il periodo dal 1o settembre 1998 al 31 agosto 2004: il Sig. Josef Azizi, il Sig. Marc Jaeger, il Sig. Koenraad Lenaerts, il Sig. Rui Manuel Gens De Moura Ramos, la Sig. ra Virpi Tiili, il Sig. Bo Vesterdorf, il Sig. Michael Vilaras. Articolo 2 La presente decisione (cid:138) pubblicata nella Gazzetta uffi- ciale delle Comunit(cid:133) europee. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 27 maggio 1998. Il Presidente S. WALL (1) GU L 319 del 25. 11. 1988, pag. 1. Versione rettificata nella GU C 215 del 21. 8. 1989, pag. 1. Decisione modificata da ultimo dalla decisione 95/1/CE, Euratom, CECA recante adat- tamento degli atti relativi all’adesione di nuovi Stati membri all’Unione europea (GU L 1 dell’1. 1. 1995, pag. 1)


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Kahdeksas vuosikertomus rakennerahastoista 1996"

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget
regional development

text: C 235/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 B. Prosentteina kokonaisverotuksesta (mukaan lukien sosiaaliturvamaksut), yleishallinto Rekisterö- intivero Käyttövero Polttoaine- vero Dieselvero Vakuutus- vero Tietullit Yhteensä Belgia Tanska Saksa Suomi Ranska Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 0,30 2,77 0,00 0,85 0,22 1,63 2,12 0,12 0,00 1,28 0,15 2,45 0,59 0,22 0,00 0,91 0,89 1,00 0,60 0,50 0,45 1,83 0,20 0,16 1,76 0,46 0,32 0,61 0,53 1,69 1,88 1,27 2,77 2,60 2,36 5,48 2,97 3,29 4,79 2,04 2,34 4,31 2,79 2,89 4,26 1,39 0,61 1,29 0,99 1,67 2,42 1,85 1,69 3,40 1,25 0,98 3,22 2,02 0,62 1,90 0,26 0,19 0,40 0,28 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,76 0,00 0,02 0,00 0,02 0,00 0,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,81 0,00 0,00 1,03 0,67 0,54 0,00 0,00 4,72 5,77 5,46 5,32 5,49 9,98 8,77 6,10 8,35 6,33 5,73 10,96 5,98 4,27 7,88 Lähde: EUROSTAT 1997 ja PO XXI. Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kahdeksas vuosikertomus rakennerahastoista 1996” (98/C 235/08) Komissio päätti 25. marraskuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Kahdeksas vuosikertomus rakennerahastoista 1996”. Asian valmistelusta vastannut aluekehityksen, yhdyskuntasuunnittelun ja maankäytön jaosto antoi lausuntonsa 21. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli John Little. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 116 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Komission kertomus rakennerahastoista 1996 on 1. 1. kahdeksas vuosikertomus sen jälkeen, kun rakennera- hastojen säännöstöjä tarkistettiin (vuoden 1988 rahas- touudistus). Vuosikertomus on julkaistu neuvoston asetusten 1. 2. (ETY) N:o 2052/88 ja 4253/88 mukaisesti sellaisina kuin ne ovat muutettuina vuonna 1993. Asetusten vaatimusten mukaisesti kertomuksessa esitetään yksi- tyiskohtaista tietoa rahastojen toiminnasta ja siitä, miten ne ovat edistyneet tavoitteidensa saavuttamisessa kertomuksen kattamana vuonna. 1. 3. Komissio antoi marraskuussa 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 b artiklan mukaisen ensimmäisen kolmivuotiskertomuksensa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (1), ja nyt tarkasteltavana oleva vuosikertomus sisältää tiivistelmän tästä läheisesti aiheeseen liittyvästä kertomuksesta. Koheesiokertomuk- sessa arvioidaan rahastojen panosta taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Talous- ja sosiaalikomitea antoi koheesiokertomuksesta lausun- non 23. huhtikuuta 1997 (2). (1) KOM(96) 542 lopull. (2) EYVL C 206, 7. 7. 1997, s. 78–87. 27. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/35 1. 4. Komissio vastasi neuvoston pyyntöön julkaise- malla monipuolisen tiedonannon ”Agenda 2000”, jossa hahmotellaan laajasti unionin kehitysnäkymiä ja poli- tiikkaa vuosituhannen vaihteen jälkeen ja esitetään rahoituspuitteiden suuntaviivat laajentuminen huo- mioon ottaen. Asiakirjassa hahmotellaan muun muassa ehdotuksia rakennerahastouudistukseksi, jonka tarkoi- tuksena on edistää kilpailukykyistä kehitystä ja kestävää, työpaikkoja luovaa kasvua koko unionissa. Komitea vastasi alustavasti komission tekemiin ehdo- tuksiin 30. lokakuuta 1997 antamassaan lausunnossa (1) ja käsittelee yksityiskohtaisemmin asiakirjan tärkeimpiä osa-alueita, kuten rakennepolitiikan uudistusta, valmis- teilla olevissa lisälausunnoissa komission asiasta teke- mien tarkempien ehdotusten (2) pohjalta maaliskuussa 1998. 2. Rakennerahastojen ominaispiirteitä vuonna 1996 2. 1. Rahoituskauden tukitoimenpiteet on nyt pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, kun vuoden 1996 viimeiset yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja yhteisöaloit- teet on hyväksytty ja monivuotinen ohjelmointi on aloitettu. Uusille jäsenvaltioille vuosi 1996 oli erittäin merkittävä ja niille myönnettyjen määrärahojen kohden- taminen eteni sujuvasti. 2. 2. Tavoitteen 2 ohjelmavaiheen 1994–1996 ohjel- mat on viety päätökseen, vaikka varatuista määrärahois- ta 859 milj. ecua siirrettiin kauden seuraavaan vaihee- seen. Vuosien 1997–1999 toimintaa valmistellessaan komissio asetti kyseisen rahoitusvaiheen tukikelpoisiksi alueiksi samat alueet kuin vuosina 1994–1996 vain pienin muutoksin. Tavoitteen 2 piiriin kuuluu edelleen yhteensä 16,4 % unionin väestöstä. 2. 3. Komissio seurasi edelleen toimien täytäntöönpa- noa ja avusti väliarvioinnin valmistelussa. Komissio käynnisti myös joukon aihekohtaisia arviointeja raken- nerahastojen vaikutuksista eräillä avainaloilla kuten tutkimus ja kehittäminen, pienet ja keskisuuret yritykset, ympäristö ja yhtäläiset mahdollisuudet. Arvioinnin tu- losten laskettiin olevan käytettävissä vuoden 1997 loppu- jäsenvaltioiden kanssa otettiin puolella. Yhdessä käyttöön uusia suuntaviivoja toimien järkeväksi ja tehokkaaksi hallinnoinniksi. Lähes kaikissa jäsenval- tioissa paljastui jälleen puutteita ja epäselvyyksiä. 2. 4. Vuoden 1988 uudistuksen neljän pääperiaatteen toteutumista on seurattu. Komission käsityksen mukaan kumppanuusperiaate on muotoutunut selkeämmäksi ja täydentävyysperiaatteen noudattamisen valvonnassa on tapahtunut huomattavaa edistystä. 2. 5. Rahoitustoiminnan viivästymät vähenivät sel- keästi, ja yhteisön talousarvio toteutui lähes sataprosent- tisesti vuonna 1996. Määrärahoja kohdennettiin yh- teensä 26,1 mrd ecua, ja maksujen kokonaismäärä oli 22,4 mrd ecua. 2. 6. Työllisyystilanne oli vuonna 1996 edelleen suuri huolenaihe, ja komissio pyrki varmistamaan, että raken- nerahastoista osarahoitusta saavat toimenpiteet olivat sopusoinnussa EU:n strategian kanssa, jonka mukaisesti työllisyysongelma asetetaan etusijalle. Niinpä komissio asetti jäsenvaltioille esittämissään suuntaviivoissa työ- paikkojen luomisen ensimmäiseksi painopistealaksi val- misteltaessa tavoitteen 2 piiriin kuuluvia ohjelmia vuo- siksi 1997–1999. Samasta syystä komissio käynnisti aloitteen alueellisten työllisyyssopimusten edistämiseksi osittain rakennerahastojen varoin. yhteisöaloitteita Komissio jakoi lisäksi alun perin vuosien 2. 7. 1994–1999 lähes 1,7 mrd:n ecun suuruisen määrärahavarauksen muuta- mien ensisijaisten toimintalinjojen kesken: työttömyy- den torjunta, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjäytymisen torjunta, ympäristö ja rakennepolitiikan alueellinen ulottuvuus. tehdyn varten 3. Yleistä 3. 1. Laaja-alainen ja monipuolinen kertomus on sinänsä historiallinen ja merkittävä tietolähde. Komitean ei kannata lähteä esittämään huomioitaan kertomuksen kaikista yksityiskohdista. 3. 2. Komitea keskittyy lausunnossaan kahdeksannen vuosikertomuksen ansioihin, merkittävimpiin vuonna 1996 esiin otettuihin seikkoihin sekä kysymyksiin, jotka ovat tulleet esiin jo aiemmin mutta odottavat vielä ratkaisua. Koska tavoitteen 2 piiriin kuuluvia ohjelma- kauden 1997–1999 ohjelmia käsitellään erillisessä lau- sunnossa, päällekkäisyyden välttämiseksi tässä lausun- nossa ei kommentoida erikseen näiden ohjelmien valmis- teluja vuonna 1996, vaikka niitä käsitelläänkin vuosiker- tomuksessa. Lausunnossa ei myöskään kommentoida erikseen yksityiskohtaisia ehdotuksia rakennerahastoa- setuksen uudistamiseksi, koska niistä laaditaan lähikuu- kausina yksi tai useita erillisiä lausuntoja. (1) EYVL C 19, 21. 1. 1998, s. 111–115. (2) KOM(98) 131 lopull. Komitea toteaa, että komission vuodelta 1996 3. 3. antama vuosikertomus on rakenteeltaan pääpiirteissään C 235/36 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 edellisvuotisen kertomuksen kaltainen. Merkittävä muutos on, että rakennerahastojen turvin kussakin jäsenvaltiossa toteutetut tukitoimenpiteet on koottu yhteen kokonaiskuvan antamiseksi kussakin maassa toteutetuista rakenneohjelmista. Edellisvuonna käyt- töön otettu tapa tarkastella tiettyä kysymystä koko vuosikertomuksen läpi kulkevana teemana on nyt va- kiinnutettu, ja tämänkertaisena aiheena on tutkimus ja teknologinen innovaatio. Kertomus jakautuu kahteen pääosaan. Ensim- 3. 4. mäisessä osassa tarkastellaan yleisesti vuoden 1996 saavutuksia neljässä luvussa (rakennerahastojen toimin- tasuunnitelman toteuttaminen vuonna 1996, talousar- vion toteuttaminen, rakennerahastoihin liittyvät institu- tionaaliset asiat, arviointi). Toisessa osassa rakennera- hastojen toimintaohjelman toteuttamista tarkastellaan yksityiskohtaisesti kuudessa luvussa: ensimmäisessä lu- vussa esitellään kunkin jäsenvaltion ohjelmat ja saavu- tukset, lukua ovat rahoitustaulukoita, joissa esitetään yksityiskohtaisia tietoja rahoituksen toteutumisesta vuonna 1996, rahoituksen toteutumisesta vuosina 1994–1996, rahoituksen toteutumisen alueelli- nen jakauma, suurhankkeet sekä EAKR:n ja ESR:n kokeiluhankkeet. ja loput viisi 3. 5. Komitea suhtautuu myönteisesti vuoden 1996 vuosikertomukseen, sekä sen sisältöön että rakenteeseen, ja kiittää komissiota huolellisuudesta laajan, 350- sivuisen asiakirjan laatimisessa sekä asiakirjan valmistu- misesta määräajassa. Vuosikertomuksen laadinta- aikataulu vähentää kuitenkin asiakirjan arvoa, minkä vuoksi komitea kannattaakin komission äskettäin ilmai- semaa aikomusta aikaistaa vuosikertomuksen julkaisu- ajankohtaa tulevina vuosina. 4. Erityistä 4. 1. Kumppanuus Talous- ja sosiaalikomitea on jo pitkään ajanut 4. 1. 1. toivottavan ”kumppanuuden” aikaansaamista siten, että komissio, jäsenvaltiot ja muut asianomaiset tahot neu- vottelisivat keskenään rakennerahastotoimien valmiste- lusta, rahoituksesta ja arvioinnista. Komitea kannatti periaatteessa vuonna 1994 käyttöön otettuja uusia kumppanuusjärjestelyjä. Nyt komitea panee merkille, että järjestelyjen toimeenpanossa on tapahtunut edis- tystä vuonna 1996. Vuosikertomuksessa mainitaan komission si- 4. 1. 2. säinen asiakirja, jossa tehdään alustavia ehdotuksia vuonna 2000 alkavana rahoituskautena käyttöön otetta- vasta entisestään parannellusta kumppanuuskäsitteestä. Ehdotuksia kehitellään myös komission tiedonannossa ”Yhteisön rakenteelliset toimet ja työllisyys” (1), josta ei ole pyydetty talous- ja sosiaalikomitean lausuntoa, ja ne sisältyvät lujittuneina myös komission tiedonantoon aiheesta ”Toiminta työllisyyden parantamiseksi Euroo- passa – Luottamussopimus” (2). hyväksyi Eurooppa-neuvosto heinäkuussa 4. 1. 3. 1996 aloitteen alueellisista työllisyyssopimuksista (joita tehdään aluksi kokeilumielessä). Tässä yhteydessä on hyväksytty erityisiä suuntaviivoja ”kumppanuuden lujit- tamiseksi”, mitä pidetään hankkeiden kannalta välttä- mättömänä. Komitea on ilmaissut kannattavansa sopi- muksia ja hyväksyi 30. lokakuuta 1997 tiedonannon, jonka tarkoituksena on olla osa sopimuksia koskevaa tiedottamista. 4. 1. 4. Komitea katsoo, että alueelliset työllisyyssopi- mukset antavat aikanaan hyödyllisiä kokemuksia vah- vemmasta kumppanuudesta, millä on merkitystä raken- nerahastojen yleiselle toiminnalle. Koska kokeilusopi- musten täytäntöönpano on viivästynyt, kokemukset eivät ehkä kuitenkaan ole käytettävissä eikä niitä voida arvioida ennen kuin seuraavan rahoituskauden puitteista ja säännöstöstä päätetään. Kertomuksessa ei mainita, mitä ehdotuksia komissio aikoo tehdä kehittääkseen kumppanuusajatusta edelleen. Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, että komissio on alkanut arvioida kump- panuutta aihekohtaisesti vuonna 1997, ja odottaa kiin- nostuneena arvioinnin tuloksia. 4. 1. 5. Komissio on nyttemmin ehdottanut kumppa- nuuden uudelleenmäärittelemistä osana rakennerahas- touudistusta. 4. 2. Ohjelmointi 4. 2. 1. Viivytykset ohjelmien käynnistämisessä ja toteuttamisessa vuosina 1995 ja 1996 on suureksi osaksi kurottu umpeen vuonna 1996. Komitea on tyytyväinen saavutukseen, mutta huomauttaa, että edellisen rahoi- tuskauden ohjelmien päätyttyä kului noin puolitoista vuotta, ennen kuin vuosien 1994–1999 ohjelmat käynnis- tettiin. Lukuisten tukitoimenpiteiden (492 pelkästään tavoitteiden osalta!) valmistelu, arviointi ja hyväksymi- nen on työlästä, eikä ohjelmakausien väliin jäävää aukkoa voida näin sulkea tyydyttävästi. 4. 2. 2. Rahoituskauden 1994–1999 jakaminen osiin viivästyttää kahdesti tavoitteen 2 piiriin kuuluvien aluei- (1) KOM(96) 109 lopull. , maaliskuu 1996. (2) CSE(96) (1) lopull. , kesäkuu 1996. 27. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/37 den ohjelmaa. Ennen rahoituskauden alkua komitea katsoi rakennerahastoasetusten muuttamisesta anta- massaan lausunnossa (1), ettei kautta tulisi jakaa tavoit- teen 2 osalta. Tukikelpoisiin alueisiin tehtiin vähäisiä muutoksia, ja jos komitean suositus olisi hyväksytty, olisi vältytty lisäviivytyksiltä ja raskaalta hallintotyöltä. 4. 2. 3. Komitea kannattaa edelleen ohjelmointimenet- telyjen yksinkertaistamista. Taloudellisesta ja sosiaali- sesta yhteenkuuluvuudesta äskettäin antamassaan lau- sunnossa komitea tekee konkreettisia ehdotuksia tavoit- teiden, rahastojen ja aloitteiden määrän järkiperäistämi- seksi ja supistamiseksi. 4. 2. 4. Komitea suosittaa, että valmistelu-, arviointi- ja hyväksymisaikataulua aikaistetaan siten, että uuden rahoituskauden alkamisen ja ohjelmien käynnistämisen väliin jäävä hukka-aika lyhenee huomattavasti, ja kehot- taa komissiota antamaan kattavat ja selkeät suuntaviivat niin aikaisessa vaiheessa kuin mahdollista. Tällaisen aikataulun toteuttaminen rahoituskautena 2000–2007 edellyttää, että neuvosto ja Euroopan parlamentti te- kevät asianmukaiset poliittiset päätökset vuoden 1999 alkupuolella. 4. 3. Rakennerahastot ja yhteisön muu politiikka 4. 3. 1. Yhteisön ja jäsenvaltioiden aluepolitiikka ei yksin määrää alueellista kehitystä. EU:n rakennepolitii- kassa on otettava huomioon koko talousympäristö ja muiden politiikan alojen vaikutukset. 4. 3. 2. Komitea on korostanut säännöllisesti yhden- mukaisen politiikan tarvetta ja kehottanut usein ana- lysoimaan rakennerahastojen ja muiden yhteisön toi- mien välistä suhdetta ja niiden keskinäistä vaikutusta. Kohdassa 1. 3. mainitussa koheesiokertomuk- 4. 3. 3. sessa esitellään kaikkien EU:n ja jäsenvaltioiden politii- kan alojen vaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, mikä on rakennerahastojen tär- kein tavoite. Komitea suhtautui kertomukseen erittäin myönteisesti ja toteaa kertomuksesta antamassaan lau- sunnossa seuraavaa: ”Ensimmäisessä koheesiokerto- muksessa esitetyn arvion tärkein merkitys saattaa olla tapa, jolla rahastot liitetään EU:n harjoittamien politiik- kojen laajempaan yhteyteen. ” (2) (1) EYVL C 201, 26. 7. 1993, s. 52–58. (2) EYVL C 206, 7. 7. 1997, s. 78–87, kohta 1. 10. 4. 3. 4. Kaikista koheesioon tähtäävistä ponnistuksista huolimatta on selvää, että muun kuin rakennepolitiikan hyödyt ja mahdollisuudet samoin kuin koko taloudelli- nen yhdentymisprosessi vaikuttavat alueisiin epätasai- sesti. Muun kuin rakennepolitiikan aikaansaaman vasta- paineen tunnustaminen on rakennerahastojen toimin- nan perusta, ja paineet on tiedostettava asianmukaisesti kohdennettaessa rahastojen varoja. Komissio korostaa kahdeksannen vuosikertomuksen luvun II kohdassa D rakennerahastojen auttavan muun politiikan tavoittei- den saavuttamisessa ja tyytyy vain viittaamaan muun politiikan myönteisiin koheesiovaikutuksiin. Vaikka komitea myöntää, ettei vastavoimia kannata esitellä vuosikertomuksissa seikkaperäisesti (toisin kuin kohee- siokertomuksessa), se katsoo, että vastavoimien olemas- saoloa ei saisi unohtaa. Komitea pahoittelee, että (englanninkielisen 4. 3. 5. toisinnon) luvun II kohdan D otsikko on harhaanjohta- va, sillä ”täydentävyys” (engl. complementarity) tarkoit- taa sitä, että EU:n politiikat ovat täysin toisiaan täydent- äviä (esineet tai asiat eivät voi täydentää toisiaan jossain määrin). Englanninkielisen version termi on epäonnistunut ja se on vähintäänkin epäselvä. Otsikko ”Yhdenmukaisuus yh- teisön muiden toimintamallien kanssa” olisi valaise- vampi. esimerkki virkakielestä, 5. Tutkimus ja teknologinen innovaatio Komitea on tyytyväinen siihen, että alueiden teknologi- seen kehittämiseen tähtääviä rahastotoimia tarkastel- laan horisontaalisesti, ja kannattaa soveltavan tutkimuk- sen tuloksena syntyvien innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen korostamista. Vuosikertomuksessa tähden- netään EU:ssa vallitsevia eroja sellaisten TTK-osoitti- mien välillä kuten TTK-menot ja työllisyys tai televies- tinnän saatavuus. On myönteistä kehitystä, että rakenne- rahastot painottavat ohjelmointikaudella 1994–1999 TTK-toimia varsinkin tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla. On myös merkittävää, että tekniset toimet ovat yhä pitemmälle kehittyneitä (esimerkiksi tiedotus- ja neuvontapalvelut, tekninen koulutus, televiestinnän pe- rusrakenteiden hyödyntäminen, teknologiansiirtomeka- nismit), yksityissektorin osallistuminen on lisääntynyt ja investointeja on tehty täydentäviin alueellisiin inno- joiden avulla vaation/teknologiansiirtostrategioihin, TTK-toimintaa lähestytään analyyttisemmin ja stra- C 235/38 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 tegisemmin. Tulevissa vuosikertomuksissa ja komission teettämissä arvioinneissa on tärkeää punnita tämänta- paisen kehityksen vaikutusta. Komitea panee kiinnostu- neena merkille, että komissio julkaisee vuoden 1998 alkupuolella erillisen kertomuksen TTK-toimista ja rakennerahastoista. Bryssel 27. toukokuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ‘Yhteisön rakennepoliittisen tavoitteen 2 uudet alueelliset ohjelmat vuosiksi 1997–1999 – tavoitteena työpaikkojen luominen‘” (98/C 235/09) Komissio päätti 17. marraskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut aluekehityksen, yhdyskuntasuunnittelun ja maankäytön jaosto antoi lausuntonsa 21. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Ettore Masucci. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 114 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Komissio julkaisi viime marraskuussa tiedonan- 1. 1. non, jossa esitellään tavoitteen 2 uudet alueelliset ohjel- mat. Ne on tarkoitus toteuttaa taantuvilla teollisuus- alueilla toisella ohjelmakaudella eli vuoden 1999 lop- puun mennessä. Jäsenvaltioista saatujen tietojen mukaan olisi toteutta- malla ohjelmat mahdollista luoda ja ylläpitää 880 000 työpaikkaa, 90-prosenttisesti (801 000) Isoon-Britanniaan, Ranskaan, Saksaan, Es- panjaan ja Italiaan. keskittyisivät jotka Tiedonanto syntyi 65:n uuden yhtenäisen ohjelma- asiakirjan (YOA) ja Espanjaa koskevan yhteisön tukike- hyksen (YTK) tarkastelun tuloksena. Suunnitellut toimet voidaan pääosiltaan jakaa 1. 3. neljään ryhmään: Asiakirjassa ei käsitellä Itävaltaa ja Ruotsia koskevia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, koska kyseiset valtiot valitsivat viisivuotisen ohjelmakauden (1). – teollisuuden ja yritysten, etenkin pk-yritysten kasvun ja kilpailukyvyn tukeminen (47,4 % menoista); 1. 2. Tiedonannossa esitetään kooste tuloksista, jotka talouden kehityksen ja etenkin työllisyysvaikutuksen osalta toivotaan saavutettavan. – uuteen teknologiaan liittyvä työntekijöiden koulutus ja uudelleenkoulutus (33,8 % menoista); – taantuneiden teollisuus- ja kaupunkialueiden uudista- minen ja kohentaminen (12,3 % menoista); (1) Tiivistelmä näitä valtioita koskevista ohjelmista komission tiedonannossa Euroopan unionin aluepolitiikan täytän- töönpanosta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa, KOM(96) 316 lopull. , 3. 7. 1996. – ympäristönsuojelu sekä puhtaan teknologian ja eko- matkailun edistäminen (5,2 %)


title: Verordnung (EG) Nr. 1074/98 der Kommission vom 27. Mai 1998 zur Festsetzung des Höchstbetrags der Ausfuhrerstattung für Weißzucker für die im Rahmen der Dauerausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1408/97 durchgeführte 40. Teilausschreibung

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: 28. 5. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 154/7 VERORDNUNG (EG) Nr. 1074/98 DER KOMMISSION vom 27. Mai 1998 zur Festsetzung des H(cid:148)chstbetrags der Ausfuhrerstattung f(cid:129)r Weißzucker f(cid:129)r die im Rahmen der Dauerausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1408/97 durchgef(cid:129)hrte 40. Teilausschreibung DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Zucker (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1599/96 (2), insbesondere auf Artikel 17 Absatz 5 zweiter Unterabsatz Buchstabe b), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1408/97 der Kommis- sion vom 22. Juli 1997 betreffend eine Dauerausschrei- bung f(cid:129)r die Festsetzung von Absch(cid:148)pfungen und/oder Erstattungen bei der Ausfuhr von Weißzucker (3) werden Teilausschreibungen f(cid:129)r die Ausfuhr dieses Zuckers durchgef(cid:129)hrt. Gem(cid:132)ß Artikel 9 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1408/ 97 ist gegebenenfalls ein H(cid:148)chstbetrag der Ausfuhrerstat- tung f(cid:129)r die betreffende Teilausschreibung insbesondere unter Ber(cid:129)cksichtigung der Lage und der voraussichtli- chen Entwicklung des Zuckermarktes in der Gemein- schaft sowie des Weltmarktes festzusetzen. Nach Pr(cid:129)fung der Angebote sind f(cid:129)r die 40. Teilaus- schreibung die in Artikel 1 genannten Bestimmungen festzulegen. Der Verwaltungsausschuß f(cid:129)r Zucker hat nicht innerhalb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 F(cid:129)r die gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1408/97 durch- gef(cid:129)hrte 40. Teilausschreibung f(cid:129)r Weißzucker wird eine Ausfuhrerstattung von h(cid:148)chstens 47,498 ECU je 100 kg festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 28. Mai 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 27. Mai 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 43. (3) ABl. L 194 vom 23. 7. 1997, S. 16


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/23/ETY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
Community certification
commercial vehicle
motor vehicle
noise protection
pneumatic tyre

text: C 235/24 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/23/ETY muuttamisesta” (1) (98/C 235/05) Neuvosto päätti 6. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 1998. Esittelijä oli Edoardo Bagliano. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 101 ääntä puolesta kahden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Komission tekemällä direktiiviehdotuksella kor- jataan puute, joka ilmenee tieliikenteen aiheuttamaa melua koskevissa aiemmin hyväksytyissä toimissa. 1. 2. Moottoriajoneuvojen sallitusta melutasosta an- nettu direktiivi 70/157/ETY on muotoiltu siten, että siinä korostetaan – ja siten rajoitetaan – vain pakojärjes- telmästä ja ajoneuvon mekaanisista osista peräisin ole- vaa melua. Nämä olivatkin aikanaan pääasialliset me- lulähteet. 1. 2. 1. Edellä mainittua direktiiviä seuranneen teknis- ten vaatimusten tiukentumisen tuloksena näistä lähteistä peräisin oleva melu on vähentynyt, mutta samaan aikaan on tullut esille meluongelma, joka aiheutuu renkaiden kosketuksesta tienpintaan. Tämä todetaan edellä mainitun direktiivin 1. 3. 70/157/ETY viimeisimmän muutoksen (direktiivi 92/97/ETY, 19. joulukuuta 1992) 4 artiklassa, jossa neuvosto pyytää komissiota laatimaan ehdotuksen ren- kaiden kosketuksesta tienpintaan aiheutuvan melun rajoittamisesta siten, että kyseiset vaatimukset sopivat yhteen turvallisuusvaatimusten kanssa. Käsiteltävä di- rektiiviehdotus täyttää tämän tehtävän. 1. 3. 1. Kyseessä on muutos moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamises- ta annettuun direktiiviin 92/23/ETY, jonka aiheena ei kuitenkaan ollut melu. Direktiivissä määritellään mittausmenetelmä, jonka avulla voidaan mitata renkai- den aiheuttama vierintämelu sekä eri rengastyyppien sallitut enimmäisarvot. 2. Yleistä 2. 1. Direktiiviehdotuksen soveltamisala kattaa sekä henkilöautoihin (M1-luokan ajoneuvot) että raskaisiin ja kevyisiin hyötyajoneuvoihin (M2-, M3-, N1-, N2 ja N3-luokan ajoneuvot) ja niiden perävaunuihin asennet- tavat kaikentyyppiset renkaat. Soveltamisalan ulkopuo- (1) EYVL C 30, 28. 1. 1998, s. 8. lelle jäävät muuhun kuin henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot, jotka voivat kuiten- kin satunnaisesti käyttää tieinfrastruktuuria (esim. maa- talouskäyttöön tarkoitetut traktorit). 2. 1. 1. Komissio on ottanut huomioon tämän laajan soveltamisalueen ja kehittänyt yhteisen mittausmene- telmän ehdottaen kuitenkin eri ajoneuvoluokille erilaisia suurimpia sallittuja melutasoja. Tasot on määritetty kussakin luokassa seuraavasti: – henkilöautot: renkaan nimellisleveyden mukaan (tällöin otetaan huomioon rajoitukset, jotka liittyvät ohjattavuuteen ja erikoiskäyttöön); – hyötyajoneuvot: renkaan käyttöluokan mukaan (ta- vallinen, talvikäyttö, erikoiskäyttö). 2. 1. 2. Näin on pyritty määrittämään vaatimukset, joiden tavoitteena on renkaiden ja tienpinnan kosketuk- sesta aiheutuvan vierintämelun rajoittaminen siten, että noudatetaan turvallisuusehtoja. 2. 1. 3. Erilaisia tiepinnoitteita (tai toisaalta erilaisia sääolosuhteita) vastaavat melutasot eivät sen sijaan kuulu renkaiden tavoin direktiivin tavoitteisiin. Komitea muistuttaa, että 19. joulukuuta 1992 annetun direktiivin 92/97/ETY kahdennessatoista perustelukappaleessa to- detaan, että teiden vaatimustenmukaisuuden objektiivis- ten perusteiden luomiseen tarvittavien numeeristen raja- arvojen määrittelemiseksi on tarpeen jatkaa tutki- muksia. 3. Aikataulu 3. 1. Direktiiviehdotuksen mukaan määräykset tule- vat voimaan 1. lokakuuta 2001. Tämä koskee kaikkia markkinoille laskettuja uusia rengastyyppejä sekä uusia ajoneuvoja, joihin tulee asentaa vain kyseisten määräys- ten mukaiset renkaat. 3. 2. Lokakuun 1. päivästä 2005 kaikkien markkinoille laskettujen renkaiden tulee olla direktiiviehdotuksen määräysten mukaiset. 27. 7. 98 3. 3. jäävät: FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/25 Direktiiviehdotuksen määräysten ulkopuolelle panoksensa autoteollisuuden jo toteuttamiin parannuk- siin. – renkaat, jotka on tarkoitettu asennettavaksi ennen 1. lokakuuta 1980 ensirekisteröityihin autoihin; – väliaikaisesti käytettävät vararenkaat, renkaat, joiden nopeusluokka on alle 80 km/h, sekä renkaat, joiden vanteen nimellishalkaisija on enintään 254 mm. 4. Huomioita Käytetyn mittausmenetelmän mukaan renkaiden 4. 1. vierintämelu todetaan normalisoidulla tienpinnalla ajo- neuvon nopeuden ollessa 80 km/h, vaihde vapaalla ja moottori sammutettuna. 4. 1. 1. Näissä määräyksissä tarkoitettavilla toimilla on paras mahdollinen vaikutus, kun pyritään vähen- tämään autoliikenteen aiheuttamaa melua taajama- alueiden ulkopuolella ja sujuvassa liikenteessä. 4. 1. 2. Sen sijaan jää tarkistamatta renkaiden aiheutta- ma melu kiihdytys- ja jarrutusvaiheessa. Nämä tilanteet toistuvat useasti kaupunki- ja ruuhkaliikenteessä. Komi- tea myöntää toisaalta, ettei tällä hetkellä ole olemassa sellaista vahvistettua koemenettelyä, joka kattaisi tämän tärkeän ongelmakentän. 4. 2. Direktiiviehdotuksessa määrättyjä arvoja kor- keampia meluarvoja voidaan perustella teknisillä ratkai- suilla, joilla taataan renkaiden suorituskyky erityisolo- suhteissa kuten lumisilla tai auratuilla teillä. 4. 2. 1. Poikkeavat raja-arvot ovat perusteltuja myös (henkilöautojen) renkaille, joiden ominaisuuksien tulee käydä yksiin sen ajoneuvon suorituskyvyn kanssa, johon ne asennetaan. Näin pyritään takaamaan mahdollisim- man hyvä ajoturvallisuus. Komitea kannattaa tätä näke- mystä. 4. 3. Ehdotettuja melutasoja on tasapainotettu, sillä vaikka ne edellyttävät rengasteollisuudelta merkittäviä ponnistuksia, ne ovat teknisesti toteutettavissa määrä- ajassa. 4. 4. Direktiiviehdotuksessa annettujen määräysten voimaantulon määräajat vastaavat aikaa, jonka rengas- teollisuus tarvitsee sopeutuakseen määräyksiin. 4. 4. 1. Neuvoston on kuitenkin tarkistettava yhdessä alan teollisuuden kanssa näiden määräysten mukaisten renkaiden saatavuus kaikkiin vuonna 2001 valmistetta- viin autoihin. Kyseisen ajankohdan jälkeen tulee asentaa vain tämän direktiiviehdotuksen raja-arvoja noudatta- via renkaita. 4. 4. 2. Komitea pitää realistisena, että uusilla rekis- teröidyillä ajoneuvoilla (vanhat mallit) on määräaikaan nähden noin kahden vuoden siirtymäkausi (2003). Vuot- ta 2001 pidetään kuitenkin viiteajankohtana uusien ajoneuvojen hyväksymiselle (uudet mallit). 4. 5. Tärkeää on, että komissio ilmoittaa näiden määräysten olevan ensimmäinen askel renkaiden ja tienpinnan kosketuksesta aiheutuvan melun torjunnassa ja että määräyksiä on tulevaisuudessa tarkistettava niiden markkina- ja ympäristövaikutusten valossa. 4. 5. 1. Asiakirjan perusteluissa esitetty toteamus tulisi kuitenkin sisältyä myös itse direktiiviehdotukseen joh- danto-osan kuudentena perustelukappaleena: ”säännökset renkaiden ja tienpinnan kosketuksesta aiheutuvan melun vähentämiseksi ovat ensimmäinen askel tästä lähteestä aiheutuvan melun vähentämi- seksi; säännöksiä on tulevaisuudessa tarkistettava ottaen huomioon vaikutukset sekä markkinoihin että ympäristöön, ja tiepinnoitteen merkityksen kas- vaminen melun lähteenä,” Tämä ehdotettu perustelukappale liittyy kohdassa 2. 1. 3 mainitun direktiivin 92/97/ETY kahdenteentoista perus- telukappaleeseen. 5. Päätelmä Komitea kannattaa direktiivin tavoitteita ja suosittaa erityisesti, että: – kohdassa 4. 4 esitetyt näkökohdat otetaan huomioon; 4. 3. 1. Nämä tasot vastaavat lisäksi odotuksia, joita väestöllä on autoliikenteen aiheuttaman melun vähentä- ja ne antavat oman miseksi suunnatuista toimista, – erillisessä perustelukappaleessa ilmaistaan koroste- tusti hyväksyttyjen toimien tehokkuuden tarkistami- sen välttämättömyys. Bryssel 27. toukokuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 1619/98 by Patricia McKENNA to the Commission. Disqualification from CSF funding

eurovoc_concepts:
Community support framework
Ireland
building subsidy
bus
means of public conveyance
public transport
rail transport
road building
transport infrastructure
underground railway

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1623/98 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Quinto programma quadro RST (dotazione finanziaria)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
employment policy
higher education
innovation
quality of life
research and development
scientific research
small and medium-sized enterprises
technological change

text: 5. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 31/61 (1999/C 31/079) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1610/98 di Susan Waddington (PSE) alla Commissione (25 maggio 1998) Oggetto: Impatto GATT/OMC sulla protezione degli animali Cresce la preoccupazione in merito al fatto che l(cid:146)accordo GATT render(cid:224) sempre piø difficile per l(cid:146)UE introdurre norme rafforzate di protezione del benessere degli animali, visto che non necessariamente possono essere imposti divieti sulle importazioni di prodotti anche qualora la loro produzione abbia comportato notevoli sofferenze per gli animali. Ci(cid:242) scoraggia a sua volta l(cid:146)introduzione di limiti piø rigorosi all(cid:146)interno dell(cid:146)UE per il timore della concorrenza derivante da importazioni piø economiche prodotte utilizzando metodi piø crudeli. Considerando la proposta contenuta nell(cid:146)Agenda 2000 della Commissione, secondo la quale le politiche PAC dovrebbero essere riorientate in modo da tener conto del benessere degli animali, quali misure sta adottando la Commissione per conferire al problema una maggiore rilevanza onde prevenire un eventuale futuro conflitto con la riforma della PAC nel corso della prossima Conferenza ministeriale OMC? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (2 luglio 1998) Effettivamente vi Ł una contraddizione fra le norme dell(cid:146)organizzazione mondiale del commercio (OMC) nella loro interpretazione corrente e quelle della Comunit(cid:224) in materia di benessere degli animali, nei casi in cui le norme di produzione comunitarie che tengono conto del benessere degli animali diventano una condizione per autorizzare l(cid:146)importazione da paesi terzi. Tali situazioni contraddittorie possono effettivamente essere evitate adottando norme internazionali che tengano conto del benessere degli animali nel quadro di disposizioni bilaterali o multilaterali. Inoltre, dato che il benessere degli animali sta diventando un problema sempre piø importante a livello di scambi internazionali, in futuro esso potr(cid:224) essere preso in considerazione nel contesto dell(cid:146)OMC. La possibilit(cid:224) di modificare le norme dell(cid:146)OMC onde tener conto del benessere degli animali sar(cid:224) esaminata quando verranno determinati gli obiettivi di negoziato della Comunit(cid:224) nella prossima fase di trattative OMC. (1999/C 31/080) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1623/98 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (27 maggio 1998) Oggetto: Quinto programma quadro RST (dotazione finanziaria) Viste la «proposta modificata di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio relativa al Quinto programma quadro delle azioni comunitarie di ricerca, di sviluppo tecnologico e di dimostrazione 1998-2002» e la «proposta modificata di decisione del Consiglio relativa al Quinto programma quadro di attivit(cid:224) di ricerca e di insegnamento della Comunit(cid:224) europea dell(cid:146)energia atomica (EURATOM) (1998-2002)» (COM(97) 439 def. › 97/0119(COD) › 97/0120(CNS)) (1). Pu(cid:242) la Commissione europea salvaguardare la coerenza tra gli imperativi di un approccio integrato del quinto programma quadro e la concentrazione e l(cid:146)interoperabilit(cid:224) delle attivit(cid:224) di ricerca generica, di sostegno alle grandi infrastrutture e delle azioni chiave in cui si articola la nuova architettura comunitaria e identificare a tal fine una serie di indicatori quali-quantitativi di riorientamento e controllo dell(cid:146)attivit(cid:224) delle azioni chiave quali il miglioramento del settore dell(cid:146)occupazione, il tasso di assorbimento potenziale, il tasso di visibilit(cid:224) strategica e di dimensione europea, il livello di interazione tra azioni comunitarie, europee e nazionali, la presenza di PMI nel settore, il livello di indotto potenziale in termini di nuove imprese, nuova occupazione e nuove professionalit(cid:224)? (1) GU C 291 del 25. 9. 1997, pagg. 15-16


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1622/98 von Glyn FORD an die Kommission. Senkung der MwSt. für Bauarbeiten an Gebäuden von Glaubensgemeinschaften

eurovoc_concepts:
VAT rate
architectural heritage
church
heritage protection
religious institution
urban renewal

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/147 (98/C 402/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1614/98 von Gary Titley (PSE) an die Kommission (25. Mai 1998) Betrifft: Postgeb(cid:252)hren f(cid:252)r nichtkommerzielle Organisationen und das System REIMS II Das neue System REIMS II f(cid:252)r den Zahlungsverkehr zwischen Postverwaltungen zur Deckung der Zustellungs- kosten f(cid:252)r Auslandssendungen in der EU k(cid:246)nnte in einigen Staaten zu h(cid:246)heren Geb(cid:252)hren f(cid:252)r Auslandssendungen f(cid:252)hren; wird die Kommission f(cid:252)r gemeinn(cid:252)tzige Verb(cid:228)nde eine Sonderregelung wie z. B. niedrigere Geb(cid:252)hren- s(cid:228)tze vorschlagen, um die Verbindungen zwischen Verb(cid:228)nden der Zivilgesellschaft unionsweit zu f(cid:246)rdern? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (18. Juni 1998) Ziel von REIMS II (Vereinbarung (cid:252)ber die Verg(cid:252)tungen f(cid:252)r den Austausch grenz(cid:252)berschreitender Postsen- dungen zwischen (cid:246)ffentlichen Postbetreibern) ist es, die von den europ(cid:228)ischen Postbetreibern gezahlten End- verg(cid:252)tungen st(cid:228)rker an die tats(cid:228)chlichen Kosten der Zustellung eingehender grenz(cid:252)berschreitender Postsen- dungen anzugleichen. Dahinter steht der von der Gemeinschaft propagierte Grundsatz der Kostenorientierung. Die neuen Endverg(cid:252)tungen werden nicht zwangsl(cid:228)ufig zu einer generellen Erh(cid:246)hung der nationalen von den B(cid:252)rgern zu zahlenden Postgeb(cid:252)hren f(cid:252)hren, sondern in manchen F(cid:228)llen zu mehr Ausgewogenheit bei den grenz(cid:252)berschreitenden Geb(cid:252)hren f(cid:252)r die einzelnen Sendungsarten. Innerhalb der Gemeinschaft m(cid:252)ssen die Mitgliedstaaten entscheiden, ob bei einer Erh(cid:246)hung der entsprechenden Postgeb(cid:252)hren eine Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r gemeinn(cid:252)tzige Einrichtungen erforderlich ist. (98/C 402/196) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1622/98 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (27. Mai 1998) Betrifft: Senkung der MwSt. f(cid:252)r Bauarbeiten an Geb(cid:228)uden von Glaubensgemeinschaften Ist die Kommission bereit, einen Aufruf zur Senkung der Mehrwertsteuer, die auf Arbeiten zur Instandsetzung von Kirchenbauten erhoben wird, von 17,5 % auf 5 % zu unterst(cid:252)tzen? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (3. Juli 1998) Gem(cid:228)(cid:223) den derzeit g(cid:252)ltigen Gemeinschaftsvorschriften auf dem Gebiet der Mehrwertsteuer ist es den Mit- gliedstaaten nicht gestattet, f(cid:252)r die Reparatur-, Renovierungs- und Instandhaltungsarbeiten an Kirchen und Geb(cid:228)uden von Glaubensgemeinschaften einen reduzierten Mehrwertsteuersatz zugrundezulegen. Derzeit wird aber ein Kommissionsvorschlag zur Harmonisierung der Mehrwertsteuers(cid:228)tze vorbereitet, in dem m(cid:246)glicher- weise auch auf das vom Herrn Abgeordneten angesprochene Problem eingegangen wird. In diesem Zusammen- hang soll (cid:252)berdies die Frage der Anwendung eines reduzierten Mehrwertsteuersatzes f(cid:252)r die Reparatur, die Renovierung und die Instandhaltung von historischen Geb(cid:228)uden und Kirchen gepr(cid:252)ft werden. (98/C 402/197) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1629/98 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (27. Mai 1998) Betrifft: XXVI. Bericht (cid:252)ber die Wettbewerbspolitik Kann die Kommission in bezug auf den XXVI. Bericht (cid:252)ber die Wettbewerbspolitik (1996) (SEK(97) 628 endg. ) (CES 1381/97) daf(cid:252)r Sorge tragen, da(cid:223) die Frage der marktbeherrschenden Stellung nicht lediglich in Relation zum Binnenmarkt, sondern global gesehen wird, da der Bezugsrahmen der Weltmarkt ist?


title: 98/370/ΕΚ: Σύσταση της Επιτροπής της 27ης Μαΐου 1998 για την κύρωση της σύμβασης αριθ. 177 της ΔΟΕ για την κατ' οίκον εργασία, της 20ής Ιουνίου 1996 [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1998) 764]

eurovoc_concepts:
EC recommendation
EU Member State
European Commission
International Labour Organisation
home working
international convention

text: L 165/32 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 10. 6. 98 SUSTASG TGS EPITQOPGS tgr 27gr Lai¨ou 1998 cia tgm j ˜uqysg tgr s ˜ulbasgr aqih. 177 tgr DOE cia tgm jat’ o˜ijom eqcas˜ia, tgr 20 ˜gr Ioum˜iou 1996 [joimopoighe˜isa up˜o tom aqihl˜o E(1998) 764] (98/370/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, jai id˜iyr to ˜aqhqo 155 de ˜uteqg peq˜iptysg, Ejtil ˜ymtar: ˜oti g s ˜ulbasg aqih. 177 tgr DOE cia tgm jat’ o˜ijom eqcas˜ia, tgr 20 ˜gr Ioum˜iou 1996, ˜opyr sulpkgq ˜yhgje ap ˜o s ˜ustasg pou ecjq˜ihgje tgm ˜idia gl ˜eqa, paq ˜ewei pka˜isio cia tgm pqostas˜ia tym jat’ o˜ijym eqcafol ˜emym· ˜oti g s ˜ulbasg epib ˜akei, stir w ˜yqer pou tgm juq ˜ymoum, ma hesp˜ifoum, ma evaql ˜ofoum jai peqiodij ˜yr ma amaheyqo ˜um lia ehmij ˜g pokitij ˜g cia tgm jat’ o˜ijom eqcas˜ia le sjop ˜o tg bekt˜iysg tgr jat ˜astasgr tym jat’ o˜ijom eqcafol ˜emym· ˜oti g s ˜ulbasg dgk ˜ymei qgt ˜yr ˜oti g ehmij ˜g pokitij ˜g cia tgm jat’ o˜ijom eqcas˜ia pq ˜epei ma pqoyhe˜i, jat ˜a to l ˜ecisto dumat ˜om, tgm ˜isg letawe˜iqisg· ˜oti oi sjopo˜i pou epidi ˜yjei g s ˜ulbasg sucjk˜imoum le tour st ˜owour tgr Epitqop ˜gr, ˜opyr auto˜i diatup ˜ymomtai sto lesopq ˜oheslo pq ˜ocqalla joimymij ˜gr dq ˜asgr (1995-1997)· ˜oti oi sjopo˜i pou epidi ˜yjei g s ˜ulbasg bogho ˜um stgm ep˜iteung tou st ˜owou tgr isoqqop˜iar letan ˜u euekin˜iar tgr acoq ˜ar eqcas˜iar jai tgr asv ˜akeiar tym eqcafol ˜emym· ˜oti to ˜aqhqo 118 pq ˜yto ed ˜avio de ˜uteqg peq˜iptysg tgr sumh ˜gjgr amah ˜etei stgm Epitqop ˜g tgm apostok ˜g ma pqoy- h ˜gsei tg stem ˜g sumeqcas˜ia letan ˜u tym jqat ˜ym lek ˜ym stom joimymij ˜o tol ˜ea, jai id˜iyr se h ˜elata pou avoqo ˜um to eqcatij ˜o d˜ijaio jai tour ˜oqour eqcas˜iar· ˜oti o joimotij ˜or w ˜aqtgr tym helekiyd ˜ym joimymij ˜ym dijai- yl ˜atym tym eqcafol ˜emym pqobk ˜epei (sgle˜io 10) ˜oti «j ˜ahe eqcaf ˜olemor tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar ˜ewei dija˜iyla epaqjo ˜ur joimymij ˜gr pqostas˜iar jai pq ˜epei ma ˜ewei amen ˜aq- tgta ap ˜o to jahest ˜yr eqcas˜iar tou ˜g to l ˜ecehor tgr epiwe˜iqgsgr stgm opo˜ia apaswoke˜itai, epaqj ˜g joimymij ˜g asv ˜akisg»· ˜oti 6,9 ejatoll ˜uqia ˜amhqypoi stgm Joim ˜otgta sum ˜ghyr ejteko ˜um tgm eqcas˜ia tour jat’ o˜ijom, aqihl ˜or pou amti- stoiwe˜i sto 4,9 % tou eqcaf ˜olemou pkghuslo ˜u, se joimo- tij ˜o ep˜ipedo· ˜oti oi jat’ o˜ijom eqcaf ˜olemoi e˜imai lia idia˜iteqa eu ˜akytg ol ˜ada eqcafol ˜emym jai ˜oti e˜imai amacmyqisl ˜emg g am ˜acjg ma tour paqaswehe˜i g jat ˜akkgkg pqostas˜ia· ˜oti g v ˜usg tgr jat’ o˜ijom eqcas˜iar enek˜issetai taw ˜utata le tgm eisacyc ˜g m ˜eym tewmokoci ˜ym tgr pkgqovoq˜iar, jahi- st ˜ymtar aj ˜ola pio amacja˜ia tgm jat ˜akkgkg pqostas˜ia· ˜oti g pkeioxgv˜ia tym jat’ o˜ijom eqcafol ˜emym e˜imai cuma˜ijer· ˜oti epik ˜ecoum tgm jat’ o˜ijom eqcas˜ia yr ˜emam tq ˜opo cia ma sumdu ˜afoum tgm ap ˜ojtgsg eisod ˜glator pou e˜imai apaqa˜itgto cia to moijojuqi ˜o le tg vqomt˜ida tym enaqt ˜ylemym lek ˜ym tgr oijoc ˜emeiar, stir peqiss ˜oteqer peqipt ˜yseir tym lijq ˜ym paidi ˜ym· ˜oti g epikoc ˜g aut ˜g tym cumaij ˜ym e˜imai sum ˜ghyr apot ˜ekesla enyteqij ˜ym paqa- c ˜omtym, ˜opyr oi peqioqisl ˜emer epacceklatij ˜er eujaiq˜ier ˜g g ˜ekkeixg dumatot ˜gtym v ˜ukangr jai vqomt˜idar tym paidi ˜ym ˜g ˜akkym dieujok ˜umseym, SUMISTA: — sta jq ˜atg l ˜ekg, ta opo˜ia dem to ˜ewoum ˜gdg pq ˜anei, ma juq ˜ysoum tg s ˜ulbasg tgr DOE cia tgm jat’ o˜ijom eqca- s˜ia pou ecjq˜ihgje stir 20 Ioum˜iou 1996, — sta jq ˜atg l ˜ekg ma emgleq ˜ysoum tgm Epitqop ˜g, emt ˜or 18 lgm ˜ym ap ˜o tg dglos˜ieusg tgr paqo ˜usar s ˜ustasgr, cia ta l ˜etqa pou ˜ekabam s ˜ulvyma le tgm paqo ˜usa s ˜ustasg. Bqun ˜ekker, 27 Lai¨ou 1998. Cia tgm Epitqop˜g P ´adraig FLYNN L˜ekor tgr Epitqop˜gr