title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1559/98 dell'on. Graham WATSON alla Commissione. Minoranze etniche e Istituzioni europee

eurovoc_concepts:
EU institution
European official
action programme
anti-discriminatory measure
ethnic group
foreign national
regulations for civil servants
sexual discrimination

text: C 354/112 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 19. 11. 98 Risposta del Sig. Flynn a nome della Commissione (19 giugno 1998) La Commissione ritiene che la direttiva del Consiglio 76/207/CEE del 9 febbraio 1976 sull(cid:146)attuazione del principio di parita‘ di trattamento per gli uomini e le donne per quanto riguarda l(cid:146)accesso all(cid:146)occupazione, alla formazione professionale e alla promozione, nonche· alle condizioni di lavoro, si riferisce soltanto ai rapporti di lavoro regolati da un contratto stipulato fra il lavoratore e il datore di lavoro. Poiche· una candidatura alle elezioni non costituisce un rapporto di lavoro secondo quanto indicato prima, non rientra nel campo d(cid:146)applicazione dell(cid:146)articolo 119 del Trattato CEE o delle disposizioni della direttiva 76/207/CEE. La Commissione conviene che la legislazione comunitaria non costituisce un ostacolo giuridico per l(cid:146)adozione di misure nazionali volte a migliorare la rappresentanza femminile negli organi eletti. La raccomandazione del Consiglio 96/694/CEE del 2 dicembre 1996 su una partecipazione equilibrata degli uomini e delle donne al processo decisionale (1) consiglia agli Stati membri di adottare una strategia globale per promuovere una partecipazione equilibrata delle donne e degli uomini al processo decisionale. (1) GU L 319 del 10. 12. 1996 (98/C 354/178) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1557/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (19 maggio 1998) Oggetto: Minoranze etniche e istituzioni europee Quali sono i piani della Commissione per quanto riguarda l(cid:146)avvio di un programma di azione volto ad aumentare il numero di persone che fanno parte di minoranze etniche e lavorano presso le Istituzioni europee? (98/C 354/179) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1558/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (19 maggio 1998) Oggetto: Minoranze etniche e Istituzioni europee Qual e‘ la percentuale del personale delle Istituzioni europee originario di una minoranza etnica? (98/C 354/180) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1559/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (19 maggio 1998) Oggetto: Minoranze etniche e Istituzioni europee Quali sono i piani della Commissione per quanto concerne l(cid:146)applicazione alle minoranze etniche di programmi analoghi a quelli che ha adottato per eliminare le discriminazioni nei confronti delle donne? Risposta comune data dal Sig. Liikanen in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1557/98, E-1558/98 e E-1559/98 (15 giugno 1998) L(cid:146)assunzione del personale e‘ sempre avvenuta in base all(cid:146)articolo 27 dello Statuto dei funzionari, che prevede per l(cid:146)appunto che le assunzioni debbano essere effettuate secondo una base geografica quanto piu‘ ampia possibile tra i cittadini degli Stati membri, senza distinzione di razza, di credo politico, filosofico o religioso, di sesso o di tendenza sessuale ed a prescindere dal loro stato civile o dalla loro situazione familiare. Per questo motivo, la Commissione non ha considerato necessario avviare programmi di azioni positive destinati ad aumentare nei suoi servizi il numero di persone che fanno parte di minoranze etniche


title: WRITTEN QUESTION No. 1542/98 by Gianni TAMINO to the Commission. Crucifixion of a dove at Whitsun ceremony in Orvieto

eurovoc_concepts:
Umbria
application of EU law
bird
customs and traditions
protection of animals

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 31/53 product sold, with dates and batch numbers. This register is at the disposal of the authorities of the Member States which ensure, by means of appropriate checks, that the requirements established by the Directive are met. Retailers of veterinary medicinal products are required to keep detailed records of their quantities and to ensure traceability. The information to be recorded in respect of each transaction includes the date, precise identity of the veterinary medicinal product, manufacturer(cid:146)s batch number, quantity received or supplied, name and address of the supplier or recipient where relevant, name and address of the prescribing vet and a copy of the prescription. At least once a year a detailed audit has to be carried out, and incoming and outgoing products have to be reconciled with products currently held in stock, any discrepancies being recorded. (1) OJ L 270, 14. 12. 1970. (2) OJ L 64, 7. 3. 1987. (3) As amended by Council Directive 90/676/EEC and 93/40/EEC (OJ L 317, 6. 11. 1981, 90/676/EEC, OJ L 373, 31. 12. 1990, 93/40/EEC, OJ L 214, 24. 8. 1993. ). (4) OJ 317, 6. 11. 1981. (5) Council Regulation (EEC) 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (OJ L 224, 18. 8. 1990. Amended by Council Regulation (EC) 434/97 of 3 March 1997 amending Council Regulation (EEC) 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (OJ L 67, 7. 3. 1997. ). (6) OJ L 332, 30. 12. 1995. (1999/C 31/069) WRITTEN QUESTION E-1542/98 by Gianni Tamino (V) to the Commission (19 May 1998) Subject: Crucifixion of a dove at Whitsun ceremony in Orvieto It is a popular tradition in Orvieto that on Whit Sunday a dove, symbol of the Holy Spirit, is crucified on a wheel of fireworks and made to run along a wire from the church of Saint Francis (patron saint of animals) to the doors of the cathedral. With the cries of the crows and the explosions of the fireworks and fire-crackers attached to the wheel, it is not unusual for the dove to be dead or dying by the time it arrives. The condition in which the bird reaches the doors of the cathedral is taken as a good or bad omen for the future of the city. This barbaric ceremony has the blessing of the city(cid:146)s bishop and comes under the patronage of the Region of Umbria and the European Union, according to the brochure publicizing the ceremony. Despite repeated protests by various animal welfare organizations in the country (Friends of the Earth, LAV, ENPA, WWF), this year again a dove will be sacrificed on the altar of superstition. Does the Commission feel that ceremonies of this kind are consistent with the need to protect animal welfare, as recognized moreover during the IGC, which led to the Treaty of Amsterdam? What led the EU to lend its name to this event? Does it not consider that this is an improper use of the EU flag symbol and how will it seek to prevent this? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (19 June 1998) As it has stated on several occasions, the Commission deplores all forms of cruelty to animals and has, in its proposals concerning the welfare of animals, consistently sought to provide for the highest possible standards of welfare. The Community has animal welfare legislation concerning farm animals (farm practices, transport and slaughter) and laboratory animals. This legislation has been up-dated from time to time, taking into account new developments and the latest scientific knowledge. A protocol to the Treaty of Amsterdam requires the Commission and the Member States to pay full regard to the welfare requirements of animals in the areas of agriculture, transport, internal market and research. However, the protocol stresses that religious rites, cultural traditions and regional heritage should continue to be respected


title: Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira

eurovoc_concepts:
EU Member State
banking
bond
credit transfer
financial solvency
intra-EU payment

text: L_1998166HR. 01004501. xml 06/Sv. 11 HR Službeni list Europske unije 3 31998L0026 L 166/45 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE DIREKTIVA 98/26/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 100. a, uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Europskog monetarnog instituta (2), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3), u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189. b Ugovora (4), (1) Budući da je u Lamfalussijevom izviješću iz 1990. godine za guvernere središnjih banaka Grupe deset zemalja prikazan važan sistemski rizik svojstven sustavima plaćanja koji posluju na temelju nekoliko zakonskih tipova saldiranja plaćanja, posebno multilateralnog saldiranja; budući da je smanjenje zakonskih rizika koji su vezani uz sudjelovanje u ukupnim vremenskim sustavima namire od iznimne važnosti, a što daje veći razvoj ovih sustava. (2) Budući da je također od najveće važnosti smanjenje rizika koji je povezan sa sudjelovanjem u sustavima za namiru vrijednosnih papira, naročito tamo gdje postoji uska veza između tih sustava i platnih sustava. (3) Budući da se ovom Direktivom nastoji doprinijeti učinkovitom i financijski isplativom izvršavanju inozemnih aranžmana za plaćanje i namiru vrijednosnih papira u Zajednici, čime se jača slobodno kretanje kapitala na unutrašnjem tržištu; budući da time ova Direktiva doprinosi unapređenju unutrašnjeg tržišta, naročito slobodnom pružanju usluga i liberalizaciji kretanja kapitala, s ciljem ostvarenja Ekonomske i monetarne unije. (4) Budući da je poželjno da države članice zakonima nastoje smanjiti na najmanju mjeru poremećaj u sustavu izazvan stečajnim postupkom protiv sudionika u sustavu. (5) Budući da je prijedlog za Direktivu o reorganizaciji i likvidaciji kreditnih ustanova koji je podnesen 1985. i izmijenjen 8. veljače 1988. još uvijek neriješen pred Vijećem; budući da se Konvencijom o stečajnim postupcima koju su 23. studenoga 1995. sastavile države članica na sastanku unutar Vijeća izričito isključuju osiguravajući pothvati, kreditne ustanove i investicijska trgovačka društva. (6) Budući da se ovom Direktivom nastoje obuhvatiti platni sustavi i sustavi za namiru vrijednosnih papira kako domaćih tako i inozemnih; budući da se ova Direktiva primjenjuje na sustave Zajednice i na kolateralno osiguranje osnovano od strane sudionika bilo da su sudionici Zajednice ili treće zemlje, a u vezi su sa sudjelovanjem u tim sustavima. (7) Budući da države članice mogu primjenjivati odredbe ove Direktive na svoje domaće ustanove koje izravno sudjeluju u sustavima treće zemlje kao i na kolateralno osiguranje pribavljeno u vezi sa sudjelovanjem u tim sustavima. (8) Budući da je državama članicama dopušteno da kao sustav obuhvaćen ovom Direktivom odaberu i sustav čiji je glavni posao namira vrijednosnih papira čak i ako sustav u određenoj granici posluje također i s robnim derivatima. (9) Budući da se za smanjenje sistemskog rizika posebno traži konačnu namiru i utuživost kolateralnog osiguranja; budući da se kolateralnim osiguranjem obuhvaćaju sva sredstva koja pribavlja sudionik drugim sudionicima u platnim sustavima i/ili sustavima za namiru vrijednosnih papira kojima se jamče prava i obveze u vezi sa sustavom, uključujući sporazume o otkupu, zakonsko založno pravo i fiducijarne prijenose; budući da na propis koji se koristi u nacionalnom zakonodavstvu a istovjetan je kolateralnom osiguranju ne bi trebala djelovati definicija kolateralnog osiguranja u ovoj Direktivi. (10) Budući da ova Direktiva obuhvaćanjem kolateralnog osiguranja pribavljenog u vezi s poslovanjem središnjih banaka država članica u njihovoj funkciji središnjih banaka uključivo i vođenja monetarne politike, pomaže Europskom monetarnom institutu u njegovom poslu unapređenja učinkovitosti inozemnih plaćanja s ciljem pripreme treće faze Ekonomske i monetarne unije i time sudjeluje u razvijanju neophodnog zakonskog okvira unutar kojega će buduća Europska središnja banka moći razvijati svoju politiku. (11) Budući da bi nalozi za prijenos i njihovo saldiranje trebali biti zakonski utuživi na temelju zakonodavstava svih država članica i obvezujući za treće strane. (12) Budući da pravilima o konačnom saldiranju ne bi trebalo prije provođenja saldiranja priječiti provjeru u sustavu jesu li nalozi koji su ušli u sustav u skladu s pravilima tog sustava te tada omogućiti provođenje namire tog sustava. (13) Budući da ništa u ovoj Direktivi ne sprječava sudionika ili treću stranu od ostvarivanja svakog prava ili zahtjeva koji proizlaze iz tekuće transakcije, koje imaju po zakonu, na povrat ili naknadu vezano za nalog za prijenos koji je ušao u sustav, npr. u slučaju prijevare ili tehničke greške, sve dok to ne dovede ili do izravnanja salda ili do opoziva naloga za prijenos u sustavu. (14) Budući da je potrebno osigurati da se nalozi za prijenos ne mogu opozvati nakon trenutka koji je definiran pravilima sustava. (15) Budući da je neophodno da država članica odmah upozori druge države članice o otvaranju stečajnog postupka protiv sudionika u sustavu. (16) Budući da stečajni postupak ne bi trebao imati retroaktivni učinak na prava i obveze sudionika u sustavu. (17) Budući da se, u slučaju stečajnog postupka protiv sudionika u sustavu, ovom Direktivom osim toga nastoji odrediti koji će se stečajni zakon primjenjivati na prava i obveze tog sudionika vezano za njegovo sudjelovanje u sustavu. (18) Budući da kolateralno osiguranje treba odvojiti od učinaka stečajnog zakona koji se primjenjuje na insolventnog sudionika. (19) Budući da bi se odredbe članka 9. stavka 2. trebale primjenjivati samo na registar, račun ili centralizirani depozitni sustav gdje se evidentira postojanje vlasničkih prava u ili na uručenje ili prijenos vrijednosnih papira na koje se to odnosi. (20) Budući da se odredbama članka 9. stavka 2. nastoji osigurati da ako sudionik, središnja banka države članice ili buduća Europska središnja banka imaju valjano i efektivno kolateralno osiguranje utvrđeno na temelju zakonodavstva države članice u kojoj se odnosni registar, račun ili centralizirani depozitni sustav nalaze, tada bi se pravovaljanost i ovršnost tog kolateralnog osiguranja kako prema sustavu (i njegovom operatoru) tako prema svakoj drugoj osobi koja ima na to pravo izravno ili neizravno, trebala utvrditi isključivo zakonom te države članice. (21) Budući da se odredbama članka 9. stavka 2. ne nastoji utjecati na djelovanje i učinak zakona države članice u kojoj su ustanovljene vrijednosni papiri ili zakonodavstva države članice u kojoj se vrijednosni papiri nalaze na neki drugi način (uključujući bez ograničenja, i zakon koji se odnosi na osnivanje, vlasništvo ili prijenos takvih vrijednosnih papira ili prava iz tih vrijednosnih papira) ne bi ih trebalo tumačiti u smislu da će svako kolateralno osiguranje biti izravno izvršivo ili da će ga u bilo kojoj državi članici biti moguće priznati drukčije nego u skladu sa zakonom te države članice. (22) Budući da je poželjno da svaka država članica ustanovi dovoljno međusobnih veza između svih sustava za namiru vrijednosnih papira koje obuhvaća ova Direktiva radi postizanja najveće moguće transparentnosti i zakonske sigurnosti transakcija koje se odnose na vrijednosne papire. (23) Budući da se usvajanjem ove Direktive osigurava na odgovarajući način ostvarivanje gore navedenih ciljeva i da se ne ide izvan onoga što je potrebno da bi se oni ostvarili, DONIJELI SU OVU DIREKTIVU: ODJELJAK I. PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE Članak 1. Odredbe ove Direktive primjenjuju se na: (a) svaki sustav definiran člankom 2. točkom (a), koji je utvrđen zakonom države članice i koji posluje sa svim valutama, europskom valutnom jedinicom ili drugim valutama koje se u sustavu preračunavaju jedna u drugu; (b) svakog sudionika u takvom sustavu; (c) kolateralno osiguranje dano u vezi sa: — sudjelovanjem u sustavu, ili — poslovanjem središnjih banaka država članica u njihovoj funkciji središnjih banaka. Članak 2. U smislu ove Smjernice: (a) „sustav” znači formalni sporazum: — između tri ili više sudionika, ne računajući mogućeg posrednika za namiru, moguću glavnu stranku, moguću klirinšku kuću ili mogućeg neizravnog sudionika, sa zajedničkim pravilima i standardiziranim sporazumima o izvršavanju naloga za prijenos između sudionika, — određen zakonom države članice kojega su odabrali sudionici; sudionici, međutim, mogu odabrati samo zakon države članice u kojoj najmanje jedan od njih ima svoje glavno sjedište, i — koji je odabran, bez utjecaja na druge strože uvjete općeg zahtjeva koje propisuje nacionalni zakon, kao sustav koji država članica, čiji se zakon primjenjuje, nakon što se uvjeri u svrhovitost pravila sustava, prijavljuje Komisiji. Ovisno o uvjetima iz podstavka 1. , država članica može odrediti kao sustav i takav formalni sporazum čiji se posao sastoji od izvršavanja naloga za prijenos koji su definirani u stavku 2. točki i. ali koji do određene granice izvršavaju i naloge koji se odnose na druge financijske instrumente, kada ta država članica smatra da je takvo određenje opravdano radi sistemskog rizika. Država članica može također u pojedinačnom slučaju odrediti kao sustav formalni sporazum između dva sudionika, ne računajući mogućeg posrednika za namiru, moguću glavnu stranku, moguću klirinšku kuću ili mogućeg neizravnog sudionika, kada ta država članica smatra da je takvo određenje opravdano radi sistemskog rizika; (b) „ustanova” znači: — kreditna ustanova koja je definirana u članku 1. stavku 1. Direktive 77/780/EEZ (5), uključujući i ustanova navedena u popisu iz članka 2. stavka 2. te Direktive, ili — investicijsko trgovačko društvo koje je definirano u članku 1. točki 2. Direktive 93/22/EEZ (6), isključujući ustanove navedene u popisu iz članka 2. stavka 2. točaka (a) do (k) te Direktive, ili — javna državna tijela i javna trgovačka društva, ili — svako trgovačko društvo čije je glavno sjedište izvan Zajednice, a čije funkcije odgovaraju kreditnim ustanovama ili investicijskim trgovačkim društvima u Zajednici koje su definirane u alinejama 1. i 2. , koje sudjeluje u sustavu i koje je odgovorno za podmirenje financijskih obveza koje proizlaze iz naloga za prijenos unutar tog sustava. Ako se sustav nadzire u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i izvršava samo naloge za prijenos koji su definirani u stavku 2. točki i. , kao i plaćanja koja proizlaze iz tih naloga, država članica može odlučiti da se trgovačka društva koja sudjeluju u tom sustavu i koja su odgovorna za podmirenje financijskih obveza koje proizlaze iz naloga za prijenos unutar sustava, mogu smatrati ustanovama pod uvjetom da se najmanje tri sudionika tog sustava nalaze u kategorijama o kojima je riječ u podstavku 1. i da je takva odluka opravdana radi sistemskog rizika; (c) „glavna stranka” znači subjekt koji posreduje između ustanova u sustavu i koji djeluje kao isključiva stranka tih ustanova vezano za njihove naloge za prijenos; (d) „posrednik za namire” znači subjekt koji otvara ustanovama i/ili glavnoj stranci koji sudjeluju u sustavima, račune namire preko kojih se namiruju nalozi za prijenos unutar sustava i, ovisno o slučaju, osigurava kredit tim ustanovama i/ili glavnim strankama za potrebe namire; (e) „klirinška kuća” znači subjekt koji je odgovoran za izračunavanje neto stanja ustanova, moguće glavne stranke i/ili mogućeg posrednika za namiru; (f) „sudionik” znači ustanova, glavna stranka, posrednik za namiru ili klirinška kuća. Prema pravilima sustava, isti sudionik može djelovati kao glavna stranka, posrednik za namiru ili klirinška kuća te obavljati samo dio ili sve ove poslove. Država članica može odlučiti u smislu ove Direktive da se sudionikom može smatrati i neizravni sudionik ako je to opravdano radi sistemskog rizika te pod uvjetom da je neizravni sudionik poznat sustavu; (g) „neizravni sudionik” znači kreditna ustanova, definirana u stavku 1. točki (b), u ugovornom odnosu s ustanovom koja sudjeluje u sustavu izvršavajući naloge za prijenos definirane u stavku 1. točki i. čime se omogućava gore navedenoj kreditnoj ustanovi da provodi naloge za prijenos preko sustava; (h) „vrijednosni papiri” znači svi instrumenti o kojima je riječ u odjeljku B Priloga Direktivi 93/22/EEZ; (i) „nalog za prijenos” znači: — svaki nalog sudionika da se stavi na raspolaganje primatelju iznos novca knjiženjem na račune kreditne ustanove, središnje banke ili posrednika za namiru, ili svaki nalog koji dovodi do preuzimanja ili podmirenja obveze plaćanja prema pravilima sustava, ili — nalog sudionika za prijenos prava na ili interesa u jamstvu ili vrijednosnim papirima knjiženjem u registar ili drugdje; (j) „stečajni postupak” znači svaka zajednička mjera utvrđena zakonom države članice ili treće zemlje, s ciljem likvidacije sudionika ili njegove reorganizacije pri čemu takva mjera sadrži obustavljanje ili uvođenje ograničenja na prijenose ili plaćanja; (k) „saldiranje” znači pretvaranje u jedno neto potraživanje ili jednu neto obvezu potraživanja i dugovanja koja proizlaze iz naloga za prijenos koje sudionik ili sudionici izdaju na ili primaju od jednog ili više drugih sudionika što dovodi do toga da se može imati samo neto potraživanje ili imati samo neto dugovanje; (l) „račun namire” znači račun kod središnje banke, posrednika za namiru ili glavne stranke koji se koristi za držanje sredstava i vrijednosnih papira za namiru transakcija između sudionika u sustavu; (m) „kolateralno osiguranje” znači sva unovčiva imovina koja je pribavljena na temelju zaloga (uključujući i novac pribavljen na temelju zaloga), otkupom ili sličnim sporazumom, ili na drugi način, s ciljem zaštite prava i obveza koje potencijalno nastaju u vezi sa sustavom, ili je pribavljena središnjim bankama država članica ili budućoj Europskoj središnjoj banci. ODJELJAK II. SALDIRANJE I NALOZI ZA PRIJENOS Članak 3. 1. Nalozi za prijenos i saldiranje su zakonski izvršivi, čak i u slučaju stečajnog postupka protiv sudionika, i obvezujući su za treće strane, pod uvjetom da su nalozi za prijenos ušli u sustav prije trenutka otvaranja stečajnog postupka definiranog u članku 6. stavku 1. Kada nalozi za prijenos iznimno uđu u sustav nakon trenutka otvaranja stečajnog postupka ili su izvršeni na dan otvaranja takvog postupka, oni su zakonski izvršivi i obvezujući za treće strane samo ako, nakon trenutka namire, posrednik za namiru, glavna stranka ili klirinška kuća mogu dokazati da nisu znali niti su mogli znati za otvaranje tog postupka. 2. Nijedan zakon, odredba, pravilo ili uzanca o opoziva ugovora i transakcija koji su zaključeni prije trenutka otvaranja stečajnog postupka definiranog u članku 6. stavku 1. ne dovode do izravnanja salda. 3. Trenutak ulaza naloga za prijenos u sustav definiraju pravila tog sustava. Ako su u nacionalnom zakonu koji regulira sustav navedeni uvjeti koji se odnose na trenutak ulaza, pravila sustava moraju biti u skladu s tim uvjetima. Članak 4. Države članice mogu osigurati da otvaranje stečajnog postupka protiv sudionika ne sprječava da se sredstva ili vrijednosni papiri koji stoje na raspolaganju na računu namire tog sudionika koriste za ispunjenje njegovih obveza u sustavu na dan otvaranja stečajnog postupka. Osim toga, države članice mogu također osigurati da se i kreditna pogodnost sudionika vezana na sustav koristi kao raspoloživo, postojeće kolateralno osiguranje za ispunjenje obveza tog sudionika u sustavu. Članak 5. Nalog za prijenos ne mogu opozvati niti sudionik u sustavu niti treća strana od trenutka koji je definiran pravilima tog sustava. ODJELJAK III. ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA STEČAJNI POSTUPAK Članak 6. 1. U smislu ove Direktive, trenutak otvaranja stečajnog postupka je trenutak kada je odgovarajuće pravosudno ili upravno tijelo predalo svoje rješenje. 2. Nakon donošenja rješenja iz stavka 1. , odgovarajuće pravosudno ili upravno tijelo odmah o tom rješenju obavješćuje odgovarajuće tijelo izabrano od strane njegove države članice. 3. Država članica na koju se odnosi stavak 2. odmah o tome obavješćuje ostale države članice. Članak 7. Stečajni postupak neće imati retroaktivni učinak na prava i obveze sudionika koja proizlaze iz ili su u vezi s njegovim sudjelovanjem u sustavu prije trenutka otvaranja tog postupka kako je definiran u članku 6. stavku 1. Članak 8. U slučaju da je stečajni postupak protiv sudionika u sustavu u fazi otvaranja, prava i obveze koje proizlaze iz ili su u vezi sa sudjelovanjem tog sudionika određuju se zakonom koji regulira taj sustav. ODJELJAK IV. ODVAJANJE PRAVA OVLAŠTENIKA KOLATERALNOG OSIGURANJA OD UČINAKA INSOLVENTNOSTI NJEGOVOG DAVATELJA Članak 9. 1. Prava: — sudionika na kolateralno osiguranje koje je pribavio u vezi sa sustavom, i — središnjih banaka država članica ili buduće Europske središnje banke na kolateralno osiguranje koje im je dano, ne smiju biti pod utjecajem stečajnih postupaka protiv sudionika ili stranaka kod središnjih banaka država članica ili buduće Europske središnje banke u čiju je korist dano kolateralno osiguranje. Takvo kolateralno osiguranje se može realizirati s ciljem namirenja tih prava. 2. Kada su vrijednosni papiri (uključujući i prava na vrijednosne papire) dani kao kolateralno osiguranje sudionicima i/ili središnjim bankama država članica ili budućoj Europskoj središnjoj banci kako je navedeno u stavku 1. , a njihovo pravo (ili onih koji su imenovani, posrednika ili treće strane koji postupa u njihovu korist) koje se odnosi na vrijednosne papire je zakonito uneseno u registar, na račun ili centralizirani depozitni sustav koji se nalaze u državi članici, utvrđivanje prava tih subjekata kao ovlaštenika kolateralnog osiguranja u vezi vrijednosnih papira regulira zakon te države članice. ODJELJAK V. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 10. Države članice određuju sustave koji su obuhvaćeni ovom Direktivom te o tome obavješćuju Komisiju, kao i o tijelima određenima u skladu s člankom 6. stavkom 2. Sustav naznačuje državu članici čiji se pravo primjenjuje, sudionike u sustavu uključujući i sve moguće neizravne sudionike kao i bilo koju promjenu među njima. Dodatno, uz naznaku iz podstavka 2. , države članice mogu odrediti nadzor ili zahtjeve za odobrenja za sustave koji potpadaju pod njihovu nadležnost. Svatko s legitimnim interesom može zatražiti od ustanove informaciju o sustavima u kojima sudjeluje kao i informaciju o glavnim pravilima koja reguliraju rad tih sustava. Članak 11. 1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 11. prosinca 1999. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine upućivanja određuju države članice. 2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. U toj komunikaciji države članice dostavljaju tablicu usklađenosti koja prikazuje nacionalne odredbe koje postoje ili se uvode u odnosu na svaki članak ove Direktive. Članak 12. Najkasnije u roku tri godine od dana navedenog u članku 11. stavku 1. , Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Direktive, zajedno s prijedlozima za njezinu reviziju tamo gdje je potrebno. Članak 13. Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica. Članak 14. Ova Direktiva je upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 19. svibnja 1998. Za Europski parlament Predsjednik J. M. GIL-ROBLES Za Vijeće Predsjednik G. BROWN (1)  SL C 207, 18. 7. 1996. , str. 13. i SL C 259, 26. 8. 1997. , str. 6. (2)  Mišljenje od 21. studenoga 1996. (3)  SL C 56, 24. 2. 1997. , str. 1. (4)  Mišljenje Europskog parlamenta od 9. travnja 1997. (SL C 132, 28. 4. 1997. , str. 74. ), Zajedničko stajalište Vijeća od 13. listopada 1997. (SL C 375, 10. 12. 1997. , str. 34. ) i Odluka Europskog parlamenta od 29. siječnja 1998. (SL C 56, 23. 2. 1998. ). Odluka Vijeća od 27. travnja 1998. (5)  Prva direktiva Vijeća 77/780/EEZ od 12. prosinca 1977. o usklađivanju zakona i drugih propisa koji se odnose na osnivanje i obavljanje djelatnosti kreditnih institucija (SL L 322, 17. 12. 1977. , str. 30. ). Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/13/EZ (SL L 66, 16. 3. 1996. , str. 15. ). (6)  Direktiva Vijeća 93/22/EEZ od 10. svibnja 1993. o investicijskim uslugama u području vrijednosnih papira (SL L 141, 11. 6. 1993. , str. 27. ). Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/9/EZ (SL L 84, 26. 3. 1997. , str. 22. )


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1555/98 af Susan WADDINGTON til Kommissionen. Harmonisering af sikkerhedsnormer for cykler

eurovoc_concepts:
consumer protection
cycle and motorcycle industry
harmonisation of standards
product safety
safety device
safety standard
signalling device
two-wheeled vehicle

text: C 402/144 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 (98/C 402/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1555/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (19. maj 1998) Om: Harmonisering af sikkerhedsnormer for cykler Jeg har f(cid:229)et oplyst, at de forskellige medlemsstater anvender meget forskellige sikkerhedsnormer for cykler. I visse medlemsstater skal en cykel v(cid:230)re forsynet med lys som standardudstyr, fłr den markedsfłres, hvorimod en forhjulsbremse ikke er obligatorisk i andre medlemsstater. I mange medlemsstater markedsfłres cykler som legetłj og ikke som et transportmiddel. Der tilskyndes til brug af cyklen som et »miljłvenligt« transportmiddel, og derfor vil antallet af cykler i EU stige. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe p(cid:229) baggrund heraf for at harmonisere produktsikkerheds- normerne p(cid:229) det voksende indre marked for cykler, s(cid:229)ledes at forbrugerne f(cid:229)r garanti for, at alle medlemsstater anvender de samme minimumssikkerhedsnormer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (26. juni 1998) I mods(cid:230)tning til sektoren for to- og trehjulede motorkłretłjer findes der ingen f(cid:230)llesskabslovgivning med henblik p(cid:229) at eliminere de tekniske handelshindringer inden for cykelsektoren. De erhvervskredse, der direkte er berłrt heraf, overvejer at tilstille Kommissionen et dossier, hvoraf det klart fremg(cid:229)r, at der rent faktisk eksisterer s(cid:229)danne handelshindringer, som er i vejen for den frie bev(cid:230)gelighed for cykler inden for F(cid:230)llesskabet. Kommissionen vil undersłge denne sag med stłrste opm(cid:230)rksomhed og vil i givet fald ikke undlade at frems(cid:230)tte forslag til foranstaltninger, den m(cid:229)tte finde bedst egnede i forbindelse hermed. Det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed henledes dog p(cid:229) R(cid:229)dets direktiv 92/59/E(cid:216)F af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed (1), som g(cid:230)lder for produkter, for hvilke der ikke findes nogen specifik f(cid:230)llesskabslovgivning indeholdende krav med hensyn til sikkerhed. I dette direktiv er der blandt andet fastsat sikkerhedskriterier, som skal overholdes af producenterne, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de produkter, de sender p(cid:229) markedet, ligesom det głr det muligt for medlemsstaterne at tr(cid:230)ffe s(cid:230)rlige foranstaltninger, n(cid:229)r et bestemt produkt frembyder risiko for forbrugernes sundhed og sikkerhed. (1) EFT L 228 af 11. 8. 1992, s. 24. (98/C 402/192) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1563/98 af Antoni GutiØrrez D(cid:237)az (GUE/NGL) til Kommissionen (20. maj 1998) Om: Projekter under programmet URB-AL Inden for programmet URB-AL, der samfinansieres af Kommissionen, er der, s(cid:229) vidt vides, foresl(cid:229)et fire lokalsamfund til posten som ledende by i temanetv(cid:230)rk nr. 3, »Demokrati i byen«. Disse fire kandidater er fłlgende: Issy-les-Moulineaux (Frankrig), Porto Alegre (Brasilien), Salt (Spanien) og Villa Mar(cid:237)a (Argentina). Af disse fire byer opfyldte kun de to fłrstn(cid:230)vnte udv(cid:230)lgelseskriterierne og blev udtaget til at frems(cid:230)tte forslag. Byen Porto Alegre er anerkendt p(cid:229) verdensplan som et skoleeksempel p(cid:229) borgernes medbestemmelse via det s(cid:229)kaldte »medbestemmelsesbudget«, som de vigtigste internationale samarbejdsorganer (Verdensbanken, IDB, UNDP. ) har bem(cid:230)rket. Desuden var der blandt de lokalsamfund, som Porto Alegre havde foresl(cid:229)et, nogle af de vigtigste eksempler p(cid:229) borgernes medbestemmelsesret i Latinamerika som f. eks. Villa Salvador i Peru


title: Verordening (EG) nr. 1046/98 van de Commissie van 19 mei 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 20. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 149/17 VERORDENING (EG) Nr. 1046/98 VAN DE COMMISSIE van 19 mei 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2375/96 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 20 mei 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 19 mei 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 325 van 14. 12. 1996, blz. 5. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. L 149/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 20. 5. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 19 mei 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in ecu/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 052 068 999 052 999 052 204 212 400 600 624 999 382 388 600 999 060 388 400 404 508 512 524 528 804 999 93,6 87,3 90,5 69,6 69,6 60,0 40,0 60,0 55,4 41,7 45,8 50,5 59,2 59,2 58,7 59,0 37,0 75,0 96,3 94,0 81,7 73,4 67,9 68,1 108,5 78,0 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih

eurovoc_concepts:
EU statistics
cyclical fluctuation
data collection
data transmission
economic statistics
statistical method

text: 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 31998R1165 5. 6. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI UREDBA SVETA (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih 291 L 162/1 SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 213 Pogodbe, ob upoštevanju osnutka uredbe, ki ga je predložila Komisija (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), ob upoštevanju mnenja Evropskega monetarnega inštituta (4), (1) (2) (3) ker Direktiva Sveta (EGS) 72/211 z dne 30. maja 1972 v zvezi z usklajenimi statističnimi podatki o poslovnem ciklu v industriji in malem gospodarstvu (5), in Direktiva Sveta (EGS) 78/166 z dne 13. februarja 1978 v zvezi z usklajenimi statističnimi podatki o poslovnem ciklu pri gradbeništvu in nizkih gradnjah (6), katerih cilj je bil zagotoviti zbirko povezljivih statističnih podatkov, nista mogli upoštevati gospodarskih in tehničnih sprememb; ker je v tem času Evropska unija dodatno napredovala v procesu integracije; ker nove ekonomije, konkurenca, socialne, okoljevarstvene in druge podjetniške politike in smernice zahtevajo pobude in odločitve, ki temeljijo na veljavnih statističnih podatkih; ker je predvidena informacija po obstoječi zakonodaji Skupnosti ali zako- je na voljo v državah članicah, delno neu- nodaji, ki strezna ali pa ni dovolj primerljiva, da bi jo uporabili kot zanesljivo osnovo za delo Skupnosti; ker bodoča Evropska centralna banka potrebuje hitre kratkoročne statistične podatke, da oceni gospodarski razvoj v državah članicah v smislu enotne evropske monetarne politike; (1) UL C 267, 3. 9. 1997, str. 1. (2) Mnenje, podano dne 20. februarja 1998 (UL C 80, 16. 3. 1998). (3) UL C 19, 21. 1. 1998, str. 125. (4) Mnenje, podano 11. septembra 1997 (še ni objavljeno v Uradnem listu). (5) UL L 128, 3. 6. 1972, str. 28. (6) UL L 52, 23. 2. 1978, str. 17. (4) (5) (6) (7) (8) (9) ker je potrebna standardizacija, da se zadovoljijo potrebe Skupnosti po informacijah glede ekonomske konvergen- ce; ker je treba imeti na voljo zanesljive in hitre statistične podatke, da bi lahko poročali o gospodarskem razvoju v vsaki državi članici Unije v okviru ekonomske politike Unije; ker podjetja in njihova strokovna združenja potrebujejo take informacije, da bi na nacionalni in mednarodni ravni spoznali svoje trge in svojo dejavnost ter delovanje znotraj sektorja; ker je za sestavljanje nacionalnih računov, skladno z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (7), treba razviti primerljive, popolne in zanes- ljive statistične vire; ker je Svet z Odločbo (EGS) 92/326 (8) sprejel dveletni program (1992 do 1993) za razvoj evropske statistike o storitvah; ker ta program vključuje združevanje usklaje- nih statističnih podatkov na nacionalnem in regional- nem nivoju, še posebej za trgovino; ker je, skladno z načelom subsidiarnosti, oblikovanje skupnih statističnih norm, ki omogočajo pridobivanje usklajenih statističnih podatkov, proces, ki se ga je mogoče učinkovito lotiti na nivoju Skupnosti in ker se bodo te norme uporabljale v vsaki državi članici na in inštitucije, podlagi pooblastil, ki zadolžene za zbiranje in posredovanje uradnih statistič- nih podatkov; jih imajo organi (10) ker je najboljša metoda ugotavljanja poslovnega cikla sestavljena iz združevanja statističnih podatkov, ki ustre- zajo skupnim metodološkim načelom in skupnim opre- delitvam spremenljivk; ker se, za izpolnitev potreb Ko- statistični podatki lahko usklajeni misije in podjetij, (7) UL L 310, 30. 11. 1996, str. 1. (8) UL L 179, 1. 7. 1992, str. 131. 292 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 20 (11) (12) sestavijo zanesljivo, hitro, tančnosti samo s poenotenim združevanjem; fleksibilno in s stopnjo na- lahko desezoniranje in izračun trend ciklov za ker nacionalne podatke najboljše izvedejo nacionalni stati- stični organi; ker bo prenos desezoniranih podatkov in trend ciklov Komisiji (Eurostatu) povečal skladnost pod- atkov, ki se razširjajo na nacionalni ali mednarodni ravni; ali vrednosti izračunavati ker enote enovrstne dejavnosti (KAU) ustrezajo enemu ali več pododdelkom podjetja; ker mora biti za opazo- vanje KAU informacijski sistem podjetja zmožen vsaj prikazovati proizvodnje, vmesne porabe, stroškov delovne sile, poslovnega pre- sežka in zaposlenosti ter ustvarjanja bruto kapitala v obliki osnovnih sredstev za vsako KAU; ker lahko KAU, ki spadajo v posebno poglavje v statistični klasifikaciji dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE Rev. 1), proizva- jajo proizvode zunaj homogene skupine, na račun z njimi povezanih sekundarnih dejavnosti, ki ne morejo biti ločeno opredeljene od razpoložljivih računovodskih listin; ker sta podjetje in KAU identična, kadar je za podjetje nemogoče prikazati ali izračunati informacije o vseh spremenljivkah, navedenih v tem uvodnem delu, za enega ali več operativnih pododdelkov; (13) ker morajo biti statistični podatki, zbrani znotraj Skup- nosti, zadovoljive kakovosti, ta kakovost pa mora biti primerljiva od ene do druge države članice, prav tako kot strošek, ki nastane, in ker je zato potrebno skupaj določiti kriterije, ki omogočajo izpolnitev teh zahtev; ker morajo biti kratkoročni statistični kazalci združljivi z rezultati posredovanimi skladno z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o struk- turni statistiki podjetij (1); (14) ker Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (2) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe, zlasti tiste, ki zajemajo dostop do administrativnih virov podatkov in statistične zaupnosti; (15) ker je treba poenostaviti upravne postopke za podjetja, zlasti manjša podjetja, vključujoč promocijo uporabe novih tehnologij za zbiranje in združevanje podatkov; (1) UL L 14, 17. 1. 1997, str. 1. (2) UL L 52, 22. 2. 1997, str. 1. je uporaba obstoječih administrativnih virov za ker statistični namen eden od ukrepov za zniževanje bre- mena podjetja; kadar pa je neposredno zbiranje pod- atkov od podjetij nujno potrebno za izračunavanje stati- stičnih kazalcev, morajo uporabljene metode in tehnike zagotavljati zanesljivost in ažurnost podatkov brez pre- tiranega povečanja bremena za udeležene strani, posebej še za majhna in srednja podjetja, da se, glede na rezultat, ki ga uporabniki obravnavane statistike lahko upravičeno pričakujejo, ne obremenijo prekomerno; (16) ker je potrebno imeti skupen zakonski okvir za vse in področja poslovne statistike, ki poslovne dejavnosti in področja za katere stati- vključujejo tudi dejavnosti stično opazovanje še ni pripravljeno; ker se statistično opazovano področje lahko opredeli s sklicevanjem na Uredbo Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo proizvodne- ga sistema v Skupnosti (3) in Uredbo Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifi- kaciji dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE Rev. 1) (4); (17) ker je, da bi omogočili še dodatno razjasnitev pravil zbiranja in statistične obdelave podatkov in obdelavo in posredovanje spremenljivk, potrebno na Komisijo, ki ji pomaga Statistični programski odbor, ustanovljen s Skle- pom Sveta 89/382/EGS, Euratom (5), prenesti pristojnosti za sprejemanje ukrepov za izvajanje te uredbe; (18) ker je bil opravljen posvet s Statističnim programskim skladno s členom 3 Sklepa 89/382/EGS, odborom, Euratom, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Splošni cilji Namen te uredbe je vzpostavitev skupnega okvira za 1. pripravo kratkoročne statistike Skupnosti o poslovnem ciklu. Statistični podatki vsebujejo informacije (spremenljivke), 2. ki so potrebne za zagotavljanje enotne osnove za analizo kratkoročnega razvoja ponudbe in povpraševanja, produkcijskih faktorjev in cen. (3) UL L 76, 30. 3. 1993, str. 1. (4) UL L 293, 24. 10. 1990, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EGS) št. 761/93 (UL L 83, 3. 4. 1993, str. 1). (5) UL L 181, 28. 6. 1989, str. 47. 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 293 Člen 2 Področje uporabe Ta uredba se uporablja v vseh tržnih dejavnostih na 1. področjih C do K in M do O statistične klasifikacije gospodar- ske dejavnosti v Evropski skupnosti je določeno z Uredbo (EGS) št. 3037/90. (NACE Rev. 1), kot Statistične enote, navedene v Delu I Priloge k Uredbi 2. (EGS) št. 696/93 in razvrščene v eno od dejavnosti, navedenih v odstavku 1, se vključijo v področje uporabe te uredbe. Uporaba posebnih enot za združevanje statističnih podatkov je navedena v prilogah k tej uredbi. Člen 3 Priloge 1. V prilogah so opisane posebne zahteve za spremenljivke. Kjer je to pomembno, se v vsaki prilogi določi naslednja 2. informacija: (a) posebne dejavnosti, za katere je treba zbrati statistične podatke; (b) vrste statistične enote, ki se uporabi za zbiranje statističnih sestavljene, so dolžne dajati pravočasne, točne in popolne podatke; (b) drugi ustrezni viri, vključno z administrativnimi podatki; (c) ustrezni postopki statističnega ocenjevanja. Države članice in Komisija v okviru svojih pristojnosti 3. spodbujajo uveljavljanje pogojev za povečano uporabo elek- tronskega zbiranja podatkov in avtomatske obdelave podatkov. Člen 5 Periodičnost Vse spremenljivke se spremljajo več kot enkrat letno. Pogostost spremljanja za vsako spremenljivko je opredeljena v prilogah. Člen 6 Stopnja podrobnosti Spremenljivke se prikažejo skladno z veljavnimi klasifikacijami na nivoju razčlenitve, opredeljenem v prilogah. podatkov; (c) seznami spremenljivk; (d) oblika spremenljivk; (e) obdobje opazovanja spremenljivk; (f) raven podrobnosti spremenljivk; (g) skrajni roki za posredovanje podatkov; (h) seznam prostovoljnih pilotnih raziskav; (i) prvo obdobje opazovanja; (j) trajanje dovoljenega prehodnega obdobja. Člen 4 Zbiranje podatkov Države članice pridobijo potrebne podatke za sestavljanje 1. spremenljivk, naštetih v prilogah. Države članice lahko pridobijo potrebne podatke z upo- 2. rabo kombinacije spodaj navedenih različnih virov, pri čemer uporabijo načelo upravne poenostavitve: Člen 7 Obdelava Države članice obdelujejo končne podatke, pridobljene skladno s členom 4(2), v primerljive spremenljivke, pri čemer sledijo pravilom, določenim v prilogah. Države članice upoštevajo tudi smernice, zapisane v svetovalnem metodološkem priročniku, navedenem v členu 12. Člen 8 Posredovanje V času od konca obdobja opazovanja, določenega v prilogah, države članice posredujejo v elektronski ali drugi ustrezni spremenljivke, predvidene v členu 7, obliki na Eurostat vključno z zaupnimi podatki. V vsakem primeru pa se spre- menljivke posredujejo Komisiji (Eurostatu) najkasneje tistega dne, ko jih nacionalni organ objavi. Člen 9 Obravnavanje zaupnih podatkov (a) obvezne raziskave: pravne enote, kot so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 696/93, ki jim pripadajo statistične enote, na katere se države članice obračajo, ali iz katerih so Ravnanje in prenos zaupnih podatkov, kot je predvideno v členu 8, poteka skladno z obstoječimi predpisi Skupnosti, ki urejajo statistično zaupnost. 294 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 20 Člen 10 Kakovost V prehodnem obdobju se lahko sprejmejo odstopanja od 2. določb te uredbe, če nacionalni statistični sistemi zahtevajo večje prilagoditve. Države članice zagotovijo, da posredovane spremenljivke 1. odražajo celotno populacijo. V ta namen morajo podatki, dobljeni skladno s členom 4(2), vključevati toliko enot, kolikor je potrebnih, da se zagotovi zadostna stopnja reprezentativno- sti. Vsaka država članica meri kakovost spremenljivk skladno 2. s skupnimi merili. Kakovost spremenljivk se redno preverja s primerjanjem informacijami. Poleg tega 3. spremenljivk z drugimi statističnimi se preverjajo za notranjo doslednost. Izvede se presoja kakovosti, pri čemer 4. se primerjajo prednosti razpoložljivosti podatkov s stroški zbiranja ter obre- menitvijo za podjetja, zlasti majhna podjetja. Za to presojo kakovosti na zahtevo Komisije države članice posredujejo po- trebne informacije. Člen 14 Poročila Na zahtevo Komisije države članice posredujejo vse us- 1. trezne informacije glede izvajanja te uredbe v državah članicah. Komisija v treh letih od dneva začetka veljavnosti 2. te uredbe in kasneje ponovno vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o statističnih podatkih, zbranih skladno s to uredbo, zlasti o njihovi ustreznosti in kakovosti ter o bremenu poročanja za poslovanje. Člen 15 Usklajevanje v državah članicah V vsaki državi članici en nacionalni organ usklajuje naslednje: Člen 11 Sprememba uteževanja in baznega leta 1. prenos spremenljivk (člen 8); 2. merjenje kakovosti (člen 10); Kadar je to potrebno, države članice vsaj vsakih pet let 1. prilagodijo sistem uteževanja skupinskih indeksov. Uteži, ki se uporabljajo v popravljenih sistemih uteževanja, se posredujejo Komisiji v treh letih po koncu novega baznega leta. Države članice vsakih pet let ponovno določijo osnovo za 2. določitev indeksov, pri čemer uporabijo kot bazna leta tista, ki se končajo na 0 ali 5. Vsem indeksom je potrebno določiti novo bazno leto v treh letih po koncu novega baznega leta. Člen 12 Metodološki priročnik Komisija, po posvetu z Statističnim programskim odbo- 1. rom, izda svetovalni metodološki priročnik, ki pojasnjuje pred- pise, določene v prilogah, vsebuje pa tudi smernice glede kratkoročne statistike. 2. Priročnik se pregleda v rednih intervalih. Člen 13 Prehodno obdobje in odstopanja Dovoljeno je prehodno obdobje, ki ne sme biti daljše od 1. petih let od dneva začetka veljavnosti te uredbe. 3. posredovanje ustreznih informacij (člen 14(1)). Člen 16 Pilotna raziskava Skladno s postopkom iz člena 18, Komisija uvede vrsto jih izvedejo države 1. prostovoljnih pilotnih raziskav, ki naj članice. Te pilotne raziskave so opredeljene v prilogah. 2. Pilotne raziskave se izvedejo z namenom, da se oceni relevantnost in izvedljivost dobljenih podatkov, pri čemer se upoštevajo prednosti razpoložljivosti podatkov glede na stroške zbiranja ter obremenitve za podjetje. 3. Komisija obvesti Svet o rezultatih pilotnih raziskav. Člen 17 Izvajanje Skladno s postopkom iz člena 18, Komisija določi ukrepe za izvajanje te uredbe, vključno z ukrepi za prilagajanje gospodar- skega in tehničnega razvoja glede zbiranja in statistične obde- tem je treba lave podatkov ter prenosa spremenljivk. Pri upoštevati načelo, da morajo pri ukrepu prevladati prednosti nad njegovimi stroški ter načelo, da v primerjavi s prvotnimi določbami te uredbe večji dodatni viri niso vključeni niti za države članice, niti za podjetja. Ukrepi za izvajanje te uredbe zajemajo zlasti: 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 295 (a) uporabo posebnih enot (člen 2); (b) ažuriranje seznama spremenljivk (člen 3); (c) opredelitve in ustrezne oblike posredovanja spremenljivk (člen 3); (d) pogostost zbiranja statističnih podatkov (člen 5); (e) nivoje razčlenitve in agregacij, ki se uporabijo pri spremen- ljivkah (člen 6); (f) skrajni roki posredovanja (člen 8); (g) merila za merjenje kakovosti (člen 10); (h) prehodna obdobja in izjeme, ki se dopustijo v prehodnem obdobju (člen 13); (i) uvedba pilotnih raziskav (člen 16). Člen 18 Postopek Odbora Komisiji pomaga Statistični programski odbor, v nadalje- 1. vanju besedila „Odbor“. Predstavnik Komisije predloži Odboru osnutek ukrepov, 2. ki jih je treba sprejeti. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko predpiše predsednik, skladno z nujnostjo zadeve. Mnenje je podano z večino, določeno v členu 148(2) Pogodbe za odločitve, ki jih Svet sprejme na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic znotraj Odbora se ponderi- rajo na način, ki je določen v istem členu. Predsednik ne glasuje. Komisija sprejme nameravane ukrepe, če so skladni z 3. mnenjem Odbora. Če ukrepi niso skladni z mnenjem Odbora, ali če mnenje ni bilo podano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog v zvezi z ukrepi, ki naj bi bili sprejeti. Svet odloča s kvalificirano večino. Če po preteku treh mesecev od datuma predložitve osnutka ukrepov Svet ni ukrepal, predlagane ukrepe sprejme Komisija. Člen 19 Določbe o razveljavitvi Direktivi 72/211/EGS in 78/166/EGS se razveljavita. Člen 20 Veljavnost Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, dne 19. maja 1998 Za Svet Predsednik G. BROWN 296 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 20 PRILOGA A INDUSTRIJA (a) Področje uporabe Ta priloga se uporablja za vse dejavnosti, naštete v področjih od C do E v NACE Rev. 1. (b) Enota opazovanja 1. Če ni drugače navedeno v odstavku 2 ali odločeno drugače skladno s postopkom iz odstavka 3, je enota opazovanja za vse spremenljivke v tej prilogi enota enovrstne dejavnosti (KAU). 2. Za podjetja z majhnim številom zaposlenih oseb v sekundarnih dejavnostih se kot enota opazovanja lahko uporabi lokalna enota ali podjetje. 3. O uporabi drugih enot opazovanja se lahko odloči skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. (c) Seznam spremenljivk 1. Statistični podatki v tej prilogi vključujejo naslednje spremenljivke: Spremenljivka Naziv 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 Proizvodnja Poslovni prihodki Poslovni prihodki doma iz prodaje Poslovni prihodki tujini iz prodaje v Prejeta nova naročila Domača nova naročila Tuja nova naročila Število oseb, ki delajo Opravljene delovne ure Bruto plača Prodajne cene Prodajne trgu cene na domačem Prodajne cene na tujem trgu 2 Samo v primeru, če niso na voljo podatki o prodajnih cenah na tujem trgu (št. 312), se lahko ta spremenljivka nadomesti z indeksom povprečnih vrednosti (št. 313). 3. Od začetega prvega obdobja opazovanja se lahko podatki o novih naročilih (št. 130, 131, 132) nadomestijo z alternativnim vodilnim kazalcem, ki ga je mogoče izračunati iz podatkov raziskave o poslovnih tendencah. To ocenjevanje se dopusti za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. To obdobje se podaljša za največ nadaljnjih pet let, razen če se ne odloči drugače, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 4. Od začetega prvega obdobja opazovanja se podatki o osebah, ki delajo (št. 210), lahko nadomestijo s številom zaposlenih (št. 211). To ocenjevanje se dopusti za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. To obdobje se podaljša za največ nadaljnjih pet let, razen če se ne odloči drugače, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 5. Izraz „domači“ pomeni teritorialno območje obravnavane države članice. 6. Informacija o proizvodnji (št. 110) ni potrebna za oddelek 41 in skupino 40. 3 klasifikacije NACE Rev. 1. 7. Informacija o poslovnih prihodkih (št. 120, 121, 122) ni potrebna za NACE Rev. 1, področje E. 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 297 8. Informacija o naročilih (št. 130, 131, 132) je potrebna samo za naslednje oddelke v NACE Rev. 1: 17, 18, 21, 24, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35. Seznam oddelkov NACE se lahko spremeni v treh letih od datuma veljavnosti te uredbe, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 9. Informacija o prodajnih cenah ali (št. 310, 311, 312 ali 313) ni potrebna za naslednje skupine v NACE Rev. 1: 12. 0, 22. 1, 23. 3, 29. 6, 35. 1, 35. 3. Seznam skupin se lahko spremeni v treh letih od datuma veljavnosti uredbe, skladno s postopkom, predpisanim v 18. členu. indeksu povprečnih vrednosti (d) Oblika 1. Vse spremenljivke, razen proizvodnje (št. 110), je treba posredovati v nepopravljeni obliki. 2. Spremenljivka proizvodnje (št. 110) se posreduje v obliki, ki je popravljena za število delovnih dni. 3. Poleg tega lahko države članice posredujejo desezonizirane podatke in lahko posredujejo tudi spremenljivke v obliki trend cikla. Samo v primeru, če podatki niso posredovani v teh oblikah, lahko Komisija (Eurostat) pripravi desezonizirane podatke in trend cikel za te spremenljivke. 4. Spremenljivke št. 110, 310, 311, 312 in 313 se posredujejo kot indeksi. Vse druge spremenljivke pa se posredujejo kot indeksi ali kot absolutne vrednosti. (e) Obdobje opazovanja Uporabijo se naslednja obdobja opazovanja: Spremenljivka Obdobje opazovanja 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 ali 313 mesečno mesečno mesečno mesečno mesečno mesečno mesečno vsaj čertletno vsaj čertletno vsaj čertletno mesečno mesečno mesečno (f) Nivo razčlenitve 1. Vse spremenljivke se posredujejo na dvomestnem nivoju klasifikacije NACE Rev. 1. 2. Poleg tega se za področje D v NACE Rev. 1 indeks proizvodnje (št. 110) in indeks prodajnih cen (št. 310, 311, 312 ali 313) posredujejo na trimestnih in štirimestnih nivojih. Posredovani indeksi na tri- in štirimestnih nivojih morajo predstavljati vsaj 90 % skupne dodane vrednosti za vsako državo članico področja D, NACE Rev. 1, v danem baznem letu. Državam članicam, katerih skupna dodana vrednost v področju D, NACE Rev. 1 v danem baznem letu predstavlja manj kot 5 % celotne dodane vrednosti Skupnosti, teh spremenljivk ni potrebno posredovati na teh nivojih razčlenitve. 3. Spremenljivke, ki se prenesejo na trimestne in štirimestne nivoje se uporabijo za izračun agregiranih kazalcev Skupnosti kot celote in za skupino držav članic, ki so soudeležene pri skupni valuti. Ti kazalci so lahko diseminirani na tri ali štiri-mestnem nivoju za posamezno državo članico ter za drugačno grupiranje držav članic, če so zadevne države članice potrdile, da je kakovost podatkov zadovoljiva. 4. Poleg tega je potrebno posredovati vse spremenljivke za glavne industrijske skupine, katerih opredelitve (sklicevanje na dejavnosti NACE Rev. 1) se določijo skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 298 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 20 (g) Skrajni roki posredovanja podatkov 1. Spremenljivke se posredujejo do naslednjih skrajnih rokov po zaključku obdobja opazovanja: Spremenljivka Skrajni roki 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 313 1 mesec in 15 koledarskih dni 2 meseca 2 meseca 2 meseca 1 mesec in 20 koledarskih dni 1 mesec in 20 koledarskih dni 1 mesec in 20 koledarskih dni 3 meseci 3 meseci 3 meseci 1 mesec in 15 koledarskih dni 1 mesec in 5 koledarskih dni 1 mesec in 5 koledarskih dni 1 mesec in 15 koledarskih dni 2. Skrajni rok se lahko podaljša do 15 dni za tiste države članice, katerih dodana vrednost na področjih C, D in E v NACE Rev. 1 za dano bazno leto predstavlja manj kot 3 % celotne dodane vrednosti Evropske skupnosti. (h) Pilotne raziskave Prioritete za pilotne raziskave so naslednje: 1. ocenitev možnosti zgodnejšega posredovanja podatkov; 2. zbiranje podatkov o prodajnih cenah na tujem trgu; 3. razčlenitev spremenljivk za tuji trg na „Monetarno unijo“, „znotraj ES“, „izven ES“; 4. zbiranje kratkoročnih podatkov o ustanovitvah in prenehanjih podjetij; 5. priprava mesečnih informacij o zaposlenosti; 6. zbiranje podatkov o zalogah; 7. zagotavljanje podatkov za več dejavnosti, kot so navedene v odstavkih 6-9 področja C; 8. zbiranje podatkov o kratkoročnih investicijah; 9. zbiranje podatkov o zalogah naročil. (i) Prvo obdobje opazovanja Prvo obdobje opazovanja, za katero je potrebno poročati vse spremenljivke, je januar 1998 za mesečne podatke in prvo četrtletje leta za četrtletne podatke. (j) Prehodno obdobje 1. Za spremenljivko proizvodnja (št. 110), spremenljivki zaposlene osebe in opravljene delovne ure (št. 210, 220) ter za spremenljivko prodajne cene na domačem trgu (št. 311) se lahko skladno s postopkom, predpisanim v členu 18, dovoli prehodno obdobje največ treh let od datuma začetka veljavnosti uredbe. To prehodno obdobje se lahko podaljša za nadaljnji dve leti, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 2. Za vse druge spremenljivke se lahko skladno s postopkom, predpisanim v členu 18, dovoli prehodno obdobje največ petih let od datuma začetka veljavnosti uredbe. 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 299 PRILOGA B GRADBENIŠTVO (a) Področje uporabe Ta priloga se uporablja za vse dejavnosti področja F v NACE Rev. 1. (b) Enota opazovanja 1. Če ni drugače navedeno v odstavku 2 ali 3 ali odločeno drugače skladno s postopkom iz odstavka 4, je enota opazovanja za vse spremenljivke v tej prilogi enota enovrstne dejavnosti (KAU). 2. Za podjetja z majhnim številom zaposlenih oseb v sekundarni dejavnosti se kot enota opazovanja lahko uporabi lokalna enota ali podjetje. 3. Kjer je to ustrezno, so lahko statistični podatki dobljeni gradbeništva (CC). iz podatkov, pripravljenih skladno s klasifikacijo 4. O uporabi drugih enot opazovanja se lahko odloča skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. (c) Seznam spremenljivk 1. Statistični podatki v tej prilogi vsebujejo naslednje spremenljivke: Spremenljivka Naziv 110 115 116 130 135 136 210 220 230 320 321 322 411 412 Proizvodnja Visoke gradnje Nizke gradnje Nova prejeta naročila Nova naročila za visoke gradnje Nova naročila za nizke gradnje Število oseb, ki delajo Opravljene delovne ure Bruto plače Gradbeni stroški Materialni stroški Stroški dela Gradbena dovoljenja: število stanovanj Gradbena dovoljenja: kvadratni meter uporabne po- vršine ali drugo merilo velikosti 2. Od začetka prvega obdobja opazovanja se podatki o novih naročilih (št. 130) lahko nadomestijo z alternativnim vodilnim kazalcem, ki ga je mogoče izračunati iz podatkov raziskave o poslovnih tendencah. To ocenjevanje se dovoli za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. To obdobje se podaljša za največ nadaljnjih pet let, razen če se ne odloči drugače, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 3. Od začetega prvega obdobja opazovanja se podatki o osebah, ki delajo (št. 210), lahko nadomestijo s številom zaposlenih (št. 211). To ocenjevanje se dopusti za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. To obdobje se podaljša za največ nadaljnjih pet let, razen če se ne odloči drugače, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 4. Podatki o spremenljivkah za nova naročila (št. 130, 135, 136) se lahko ocenijo s podatki o gradbenih dovoljenjih. Dodatne ocene za te in druge spremenljivke se lahko opredelijo skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 5. Samo če spremenljivke gradbenih stroškov (št. 320, 321, 322) niso na voljo, se le-te lahko ocenijo s spremenljivko prodajnih cen (št. 310). 300 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 20 (d) Oblika 1. Vse spremenljivke, razen proizvodnje (št. 110), je treba posredovati v nepopravljeni obliki. 2. Spremenljivko proizvodnja (št. 110) je treba posredovati v obliki, ki je popravljena za število delovnih dni. 3. Poleg tega države članice lahko posredujejo desezonizirane podatke in lahko posredujejo tudi spremenljivke v obliki trend cikla. Samo če podatki niso posredovani v tej obliki, lahko Komisija (Eurostat) pripravi desezonizi- rane podatke in podatke trend ciklov za te spremenljivke. 4. Spremenljivke št. 110, 115, 116, 320, 321 in 322 je treba posredovati kot indekse. Spremenljivki št. 411 in 412 je treba posredovati v absolutnih vrednostih. Druge spremenljivke je treba posredovati kot indekse ali kot absolutne vrednosti. (e) Obdobje opazovanja Obdobje opazovanja, ki traja vsaj tri mesece, velja za vse spremenljivke v tej prilogi. (f) Nivo razčlenitve 1. Spremenljivke št. 110,130, 210, 220 in 230 se posredujejo vsaj na dvomestnem nivoju NACE Rev. 1. 2. Spremenljivke nova naročila (št. 130, 135 in 136) se posredujejo samo za skupini 45. 1 in 45. 2 NACE Rev. 1. 3. Spremenljivke gradbeni stroški (št. 320, 321 in 322) so obvezne samo za nove stanovanjske stavbe, niso pa vključene stanovanjske stavbe za skupnosti. 4. Spremenljivka gradbeno dovoljenje (št. 411) vključuje samo nove stanovanjske stavbe (brez skupinjskih stano- vanjskih stavb) in se razčleni v: (i) enostanovanjske stavbe; (ii) dvo- ali večstanovanjske stavbe. 5. Spremenljivka gradbenih dovoljenj (št. 412) vključuje samo stavbe in se razčleni v: (i) enostanovanjske stavbe; (ii) dvo- ali večstanovanjske stavbe; (iii) skupinjske stanovanjske stavbe; (iv) poslovne stavbe; (v) druge stavbe. (g) Skrajni roki za posredovanje podatkov 1. Spremenljivke se posredujejo po zaključku obdobja opazovanja v naslednjih skrajnih rokih: Spremenljivka Skrajni rok 110 115 116 130 135 136 210 220 230 320 321 322 411 412 2 meseca 2 meseca 2 meseca 3 mesece 3 mesece 3 mesece 3 mesece 3 mesece 3 mesece 3 mesece 3 mesece 3 mesece 3 mesece 3 mesece 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 301 2. Skrajni roki se lahko podaljšajo za 15 dni za tiste države članice, katerih skupna dodana vrednost v področju F NACE Rev. 1 v danem baznem letu predstavlja manj kot 3 % celotne dodane vrednosti Skupnosti. (h) Pilotne raziskave Prioritete za pilotske raziskave so naslednje. 1. zagotoviti informacije o prodajnih cenah; 2. razčleniti proizvodnjo (št. 110) v novo delo ter popravila in vzdrževanje; 3. zagotoviti mesečne podatke; 4. razčleniti spremenljivke št. 210, 220 in 230 v visoke in nizke gradnje; 5. zagotoviti informacije o stroških (št. 320, 321 in 322) za druge vrste gradnje (razen stanovanjskih stavb), kot tudi za popravila in vzdrževalna dela; 6. razčleniti spremenljivko visoke gradnje (št. 115) v stanovanjske in nestanovanjske stavbe; 7. zagotoviti podatke o kratkoročnih investicijah; 8. zagotoviti kratkoročne podatke o nastankih in ustanovitvah podjetij. (i) Prvo leto opazovanja Prvo obdobje opazovanja, za katero je treba posredovati spremenljivke, je januar 1998 za mesečne podatke in prvo četrtletje 1998 za četrtletne podatke. (j) Prehodno obdobje 1. Za spremenljivko proizvodnja (št. 110) in spremenljivki osebe, ki delajo, ter opravljene delovne ure (št. 210 in 220) se lahko, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18, dovoli prehodno obdobje največ treh let od datuma začetka veljavnosti uredbe. To prehodno obdobje se lahko podaljša za nadaljnji dve leti, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 2. Za vse druge spremenljivke se lahko skladno s postopkom, predpisanim v členu 18, dovoli prehodno obdobje največ petih let od datuma začetka veljavnosti uredbe. 302 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 20 PRILOGA C TRGOVINA NA DROBNO IN POPRAVILA (a) Področje uporabe Ta priloga se uporablja za dejavnosti v oddelku 52 klasifikacije NACE Rev. 1. (b) Enota opazovanja 1. Enota opazovanja za vse spremenljivke v tej prilogi je podjetje. 2. O uporabi drugih enot opazovanja se lahko odloči skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. (c) Seznam spremenljivk 1. Statistični podatki v tej prilogi vsebujejo naslednje spremenljivke: (Aneks obsega naslednje spremenljivke:) Spremenljivka Naziv 120 210 330 Prihodki od prodaje Število oseb, ki delajo Deflator prodaje 2. Podatek o obsegu prodaje (št. 123) lahko nadomesti deflator prodaje (št. 330). 3. Od začetega prvega obdobja opazovanja se lahko podatki o osebah, ki delajo (št. 210), nadomestijo s številom zaposlenih (št. 211). To ocenjevanje se dovoli za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. To obdobje se podaljša za največ nadaljnjih pet let, razen če se ne odloči drugače, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. (d) Oblika 1. Vse spremenljivke je treba posredovati v nepopravljeni obliki. 2. Tudi spremenljivki prihodki od prodaje (št. 120) popravljena za število delovnih dni. in obseg prodaje (št. 123) se posredujeta v obliki, ki je 3. Poleg tega države članice lahko posredujejo desezonizirane podatke, prav tako lahko posredujejo spremenljivke v lahko Eurostat pripravi desezonirane obliki trend ciklov. Samo če podatki niso posredovani v teh oblikah, podatke in podatke trend cikel. 4. Vse spremenljivke je treba posredovati kot indeks ali pa kot absolutna vrednost. (e) Obdobje opazovanja Uporabijo se naslednja obdobja opazovanja: Spremenljivka Obdobje opazovanja 120 210 330 ali 123 mesec četrtletje mesec (f) Nivo razčlenitve 1. Spremenljivko prihodek od prodaje (št. 120) in deflator prodaje/obseg prodaje (št. 330/123) je treba posredovati skladno z nivojem razčlenitve, opredeljenim v odstavkih 2, 3 in 4. Spremenljivka osebe, ki delajo (št. 210), se posreduje skladno z nivoji razčlenitve, opredeljenimi v odstavkih 3 in 4. 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 303 2. Natančnejši nivo pregrupiranja razredov in skupin NACE Rev. 1: Razred 52. 11; Razred 52. 12; Skupina 52. 2; Skupina 52. 3; seštevek razredov 52. 41, 52. 42 in 52. 43; seštevek razredov 52. 44, 52. 45 in 52. 46; seštevek razredov 52. 47 in 52. 48; Razred 52. 61. 3. Agregacijski nivoji pregrupiranja razredov in skupin NACE Rev. 1 seštevek razreda 52. 11 in skupine 52. 2; seštevek razreda 52. 12 in skupini 52. 3 do 52. 6; seštevek skupin 52. 1 do 52. 6. 4. Oddelek 52 Države članice, katerih dodana vrednost za skupino 52. 7 predstavlja manj kot 5 % njihove dodane vrednosti za oddelek 52 v danem baznem letu, lahko ocenijo oddelek 52 s seštevkom skupin 52. 1 do 52. 6. (g) Skrajni roki za posredovanja podatkov 1. Spremenljivke se posredujejo v treh mesecih po koncu obdobja opazovanja. Spremenljivke prihodki od prodaje in deflator prodaje/obseg prodaje (št. 330/123) se posredujejo v dveh mesecih za raven razčlenitve, (št. 120) določeno v odstavku 3 in 4 področja F. 2. Skrajni rok se lahko podaljša za največ en mesec za tiste države članice, katerih dodana vrednost v oddelku 52 v danem baznem letu predstavlja manj kot 3 % celotne dodane vrednosti Evropske skupnosti. (h) Pilotske raziskave Prioritete za pilotske raziskave so naslednje: 1. zagotoviti bolj podrobne razčlenitve dejavnosti; 2. oceniti možnosti za zgodnejši prenos podatkov; 3. zbirati podatke o številu zaposlenih oseb; 4. zbirati podatke o plačah; 5. uporabiti enoto enovrstne dejavnosti (KAU) kot enoto opazovanja; 6. zbirati kratkoročne podatke o ustanovitvah in prenehanjih podjetij. (i) Prvo obdobje opazovanja Prvo obdobje opazovanja, za katero je treba posredovati podatke za vse spremenljivke, je januar 1998 za mesečne podatke in prvo četrtletje 1998 za četrtletne podatke. (j) Prehodno obdobje 1. Za spremenljivko osebe, ki delajo (št. 210), se lahko skladno s postopkom, predpisanim v členu 18, dovoli prehodno obdobje največ treh let. To prehodno obdobje se lahko podaljša za nadalnji dve leti, skladno s postopkom, določenim v členu 18. 2. Za spremenljivko prihodki od prodaje (št. 120) na nivojih razčlenitve, določenih v odstavku 3 področja F, se lahko dovoli prehodno obdobje največ dveh let, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. 3. Za spremenljivko prihodki (št. 120) na nivojih razčlenitve, ki so določeni v odstavku 2 in 4 področja F, in za deflator prodaje/obseg prodaje (št. 330/123), se lahko dovoli prehodno obdobje največ pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe, skladno s postopkom, določenim v členu 18. 304 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 20 PRILOGA D DRUGE STORITVE (a) Področje uporabe Ta aneks se uporablja za vse dejavnosti, navedene v oddelkih 50 in 51 ter področjih H, I, J, K, M, N in O v NACE Rev. 1. (b) Enota opazovanja 1. Enota opazovanja za vse spremenljivke v tej prilogi je podjetje. 2. O uporabi drugih enot opazovanja se lahko odloči skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. (c) Seznam spremenljivk 1. Statistični podatki v tej prilogi vsebujejo naslednje spremenljivke: Spremenljivke Naziv 120 210 Prihodki od prodaje Število oseb, ki delajo 2. Od začetega prvega obdobja opazovanja se lahko podatki o osebah, ki delajo (št. 210), nadomestijo s številom zaposlenih (št. 211). To ocenjevanje se dovoli za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. To obdobje se podaljša za največ nadaljnjih pet let, razen če se ne odloči drugače, skladno s postopkom, predpisanim v členu 18. (d) Oblika 1. Vse spremenljivke je treba prenesti v neusklajeni obliki. 2. Spremenljivko prihodki od prodaje (št. 120) je prav tako potrebno posredovati popravljeno za število delovnih dni. 3. Poleg tega države članice lahko posredujejo desezonirane podatke in lahko posredujejo tudi spremenljivke v lahko Komisija (Eurostat) pripravi trend cikla. Samo, če podatki niso posredovani v teh oblikah, obliki desezonirane podatke in podatke trend cikel za te spremenljivke. 4. Vse spremenljivke je treba posredovati kot indekse ali pa kot absolutne vrednosti. (e) Obdobje opazovanja Za vse spremenljivke v tej prilogi se uporablja četrtletno obdobje opazovanja. (f) Nivo razčlenitve 1. Spremenljivka prihodki od prodaje (št. 120) se posreduje skladno z naslednjimi razvrstitvami klasifikacije NACE Rev. 1: seštevek 50. 1, 50. 3, 50. 4; 50. 2; 50. 5; 51, 64 vsaka na tromestnem nivoju; 50, 60, 61, 62, 63, 72, vsaka na dvomestnem nivoju; seštevek 74. 11, 74. 12, 74. 13, 74. 14; seštevek 74. 2, 74. 3; 74. 4 do 74. 8, vsaka na tromestnem nivoju. 2. Spremenljivka osebe, ki delajo (št. 210), se prenese na dvomestni nivo razčlenitve klasifikacije NACE Rev. 1 za oddelke 50, 51, 55, 60, 61, 62, 63, 64, 72 in 74. 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 305 3. Za oddelke 50, 51, 64 in 74 klasifikacije NACE Rev. 1 lahko države članice, katerih dodana vrednost v teh oddelkih NACE Rev. 1 v danem baznem letu predstavlja manj kot 5 % celotne dodane vrednosti Evropske skupnosti, spremenljivko prihodki od prodaje posreduje na dvomestnem nivoju razčlenitve. 4. Za področje I klasifikacije NACE Rev. 1 smejo tiste države članice, katerih dodana vrednost na področju I v danem osnovnem letu predstavlja manj kot 5 % celotne dodane vrednosti Evropske skupnosti, spremenljivko osebe, ki delajo (št. 120), posredovati samo na nivoju področja. (g) Skrajni roki za posredovanje podatkov Podatki spremenljivk se posredujejo v treh mesecih po koncu obdobja opazovanja. (h) Pilotske raziskave Prioritete za pilotske raziskave so naslednje: 1. zbirati informacije o plačah; 2. zbirati informacije o deflatorjih; 3. oceniti izvedljivost in ustreznost zbiranja podatkov o: (i) turističnih agencijah, NACE Rev. 1, skupina 63. 3; (ii) nepremičninah, NACE Rev. 1, Oddelek 70; (iii) dejavnosti izposoje, NACE Rev. 1, Oddelek 71; (iv) raziskavi in razvoju, Rev. 1 NACE, Oddelek 73; (v) dejavnosti vodenja holdingov, NACE Rev. 1, Razred 74. 15; (vi) NACE Rev. 1, Področja J, M, N in O; 4. pripraviti bolj podrobne razčlenitve; 5. oceniti možnosti bolj zgodnjega prenosa podatkov; 6. zbirati informacije o številu zaposlenih; 7. uporabiti enote KAU kot enote opazovanja; 8. zbirati kratkoročne podatke o nastankih in prenehanjih podjetij. (i) Prvo obdobje opazovanja Prvo obdobje opazovanja, za katero je potrebno posredovati podatke za vse spremenljivke, je prvo četrtletje 1998. (j) Prehodno obdobje Skladno s postopkom, predpisanim v členu 18, se za vse spremenljivke lahko dovoli prehodno obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti uredbe


title: Regulamento (CE) nº 1044/98 da Comissão de 19 de Maio de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 3719/88, que estabelece normas comuns de execução do regime de certificados de importação, de exportação e de prefixação para os produtos agrícolas

eurovoc_concepts:
agricultural product
export licence
import licence
tariff preference

text: 20. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 149/11 REGULAMENTO (CE) Nº 1044/98 DA COMISS(cid:212)O de 19 de Maio de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 3719/88, que estabelece normas comuns de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o, de exporta(cid:135)(cid:209)o e de prefixa(cid:135)(cid:209)o para os produtos agr(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Artigo 1º Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2) e, nomeadamente, o nº 2 do seu artigo 9º e o seu artigo 23º, bem como as disposi- (cid:135)(cid:210)es correspondentes dos outros regulamentos que estabe- lecem a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado para os produtos agr(cid:146)colas; Considerando que o artigo 16ºA do Regulamento (CEE) nº 3719/88 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1033/98 (4), auto- rizou a utiliza(cid:135)(cid:209)o dos sistemas inform(cid:145)ticos e electr(cid:155)nicos quando da emiss(cid:209)o e utiliza(cid:135)(cid:209)o dos certificados; que (cid:130) oportuno criar um quadro jur(cid:146)dico que autorize uma utili- za(cid:135)(cid:209)o mais flex(cid:146)vel e alargada desses processos; Considerando que o artigo 33º prev(cid:136) um prazo de seis meses durante o qual se deve fornecer a prova de que um produto exportado saiu do territ(cid:155)rio aduaneiro da Comu- nidade, ou chegou a um destino especificado; que, para simplificar o trabalho dos exportadores, (cid:130) oportuno prolongar esse prazo, de modo a que ele n(cid:209)o seja mais curto do que o existente para o fornecimento da mesma prova em mat(cid:130)ria de restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o; O Regulamento (CEE) nº 3719/88 (cid:130) alterado do seguinte modo: 1. O nº 2 do artigo 16ºA passa a ter a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: «2. Quando o titular ou o cession(cid:145)rio do certificado tenham necessidade de utilizar o certificado electr(cid:155)- nico num Estado-membro n(cid:209)o conectado ao sistema inform(cid:145)tico de emiss(cid:209)o, solicitam um extracto. Esse extracto (cid:130) emitido, sem demoras e sem despesas suplementares, sob forma do formul(cid:145)rio referido no artigo 16º A utiliza(cid:135)(cid:209)o eventual do referido extracto num Estado- -membro conectado ao sistema inform(cid:145)tico de emiss(cid:209)o (cid:130) feita sob forma de extracto em papel. »; 2. No nº 3, al(cid:146)nea a), segundo travess(cid:209)o e no nº 4 do artigo 33º os termos «seis meses» s(cid:209)o substitu(cid:146)dos pelos termos «doze meses». Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no s(cid:130)timo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer dos comit(cid:130)s de gest(cid:209)o em causa, No entanto, o nº 2 do artigo 1º (cid:130) igualmente aplic(cid:145)vel aos certificados ainda v(cid:145)lidos no dia da entrada em vigor do presente regulamento. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Maio de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 331 de 2. 12. 1988, p. 1. (4) JO L 148 de 19. 5. 1998, p. 4