title: Kommissionens förordning (EG) nr 1047/98 av den 19 maj 1998 om ändring av förordning (EEG) nr 1627/89 om uppköp av nötkött genom anbudsinfordran

text: 20. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 149/19 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1047/98 av den 19 maj 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 om uppk(cid:148)p av n(cid:148)tk(cid:148)tt genom anbudsinfordran EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2634/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 6. 7 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 av den 9 juni 1989 om uppk(cid:148)p av n(cid:148)tk(cid:148)tt genom anbuds- infordran (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 896/98 (4), inleds uppk(cid:148)p av vissa kvalitetsgrupper genom anbudsinfordran i vissa medlemsstater eller regioner i en medlemsstat. Till(cid:132)mpningen av artikel 6. 2–6. 4 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68 och behovet av att begr(cid:132)nsa intervention till uppk(cid:148)p av de kvantiteter som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att garantera marknaden ett rimligt st(cid:148)d medf(cid:148)r, p(cid:134) grundval av de f(cid:148)rteck- priser kommissionen har k(cid:132)nnedom om, att i en ningen (cid:148)ver de medlemsstater eller medlemsstat d(cid:132)r uppk(cid:148)p genom anbudsinfordran inletts, liksom de kvalitetsgrupper som kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r intervention, b(cid:148)r (cid:132)ndras i enlighet med bilagan till denna f(cid:148)rordning. regioner De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Bilagan till f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 skall ers(cid:132)ttas med bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 25 maj 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 19 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) EGT L 356, 31. 12. 1997, s. 13. (3) EGT L 159, 10. 6. 1989, s. 36. (4) EGT L 126, 28. 4. 1998, s. 20. L 149/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 5. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualit(cid:132)tsgruppen Jq(cid:145)tg l(cid:146)kg (cid:147) peqiow(cid:146)r jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai ol(cid:145)der poi(cid:149)tgtor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres et groupes de qualit(cid:130)s vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualit(cid:133) di cui all’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros e grupos de qualidades referidos no nº 1 do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1627/89 J(cid:132)senvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhm(cid:132)t Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147) peqiow(cid:146)r jq(cid:145)tour l(cid:146)kour Member States or regions of a Member State (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros J(cid:132)senvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner Belgi(cid:137)/Belgique Deutschland France Ireland Suomi Great Britain Northern Ireland Categor(cid:146)a A Kategori A Kategorie A Categor(cid:146)a C Kategori C Kategorie C Jatgcoq(cid:148)a A Jatgcoq(cid:148)a C Category A Cat(cid:130)gorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A U R (cid:253) (cid:253) Category C Cat(cid:130)gorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C O U R O (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253)


title: 98/346/EF: Kommissionens beslutning af 19. maj 1998 om ændring af beslutning 97/569/EF om midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kødprodukter (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
meat product
third country

formats: html pdf print

text: 28. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 154/35 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 19. maj 1998 om ændring af beslutning 97/569/EF om midlertidige lister over tredjelandsvirk- somheder, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kødprodukter (EØS-relevant tekst) (98/346/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets beslutning 95/408/EF af 22. juni 1995 om betingelserne for opstilling i en overgangs- periode af midlertidige lister over tredjelandsvirksomhe- der, hvorfra medlemsstaterne kan indføre visse animalske produkter, fiskerivarer og levende toskallede bløddyr (1), senest ændret ved beslutning 97/34/EF (2), særlig artikel 2, stk. 4, og VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I bilag I til beslutning 97/569/EF foretages følgende ændringer: a) Efter nr. 5 indsættes følgende: »PMP = fjerkrækødprodukter RMP = kaninkødprodukter FMP = kødprodukter af opdrættet vildt WMP = kødprodukter af vildtlevende vildt« ud fra følgende betragtninger: b) Bilaget til nærværende beslutning indsættes i bilag I. Der er opstillet foreløbige lister over tredjelandsvirksom- heder, som producerer kødprodukter, ved Kommissionens beslutning 97/569/EF (3), senest ændret ved beslutning 98/220/EF (4); New Zealand har sendt en liste over virksomheder, der producerer fjerkrækødprodukter, og som ifølge myndighe- derne er i overensstemmelse med EF-reglerne; der kan s(cid:134)ledes opstilles en foreløbig liste for New Zealand over virksomheder, der producerer fjerkrækød- produkter; beslutning 97/569/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den St(cid:134)ende Veterinær- komit(cid:130) — Artikel 2 Denne beslutning anvendes fra den 10. maj 1998. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 19. maj 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 243 af 11. 10. 1995, s. 17. (2) EFT L 13 af 16. 1. 1997, s. 33. (3) EFT L 234 af 26. 8. 1997, s. 16. (4) EFT L 82 af 19. 3. 1998, s. 47. L 154/36 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 5. 98 ANEXO — BILAG — ANHANG — PAQAQTGLA — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Pa(cid:146)s: NUEVA ZELANDA / Land: NEW ZEALAND / Land: NEUSEELAND / W ˜yqa: MEA FGKAMDIA / Country: NEW ZEALAND / Pays: NOUVELLE-Z(cid:144)LANDE / Paese: NUOVA ZELANDA / Land: NIEUW-ZEELAND / Pa(cid:146)s: NOVA ZEL(cid:215)NDIA / Maa: UUSI-SEELANTI / Land: NYA ZEELAND 1 2 3 4 5 ME 50 Alliance Group Ltd Lorneville LORNEVILLE Southland FMP PH 3 Waitaki Biosciences International Ltd CHRISTCHURCH Christchurch FMP PH 5 Healtheries of New Zealand Limited MT WELLINGTON Auckland PH 26 McFarlane Laboratories NZ Ltd AVONDALE Auckland PH 214 Garrett International Meats Ltd PENROSE Auckland PH 436 BioProducts (New Zealand) Limited MOSGIEL Mosgiel PH 448 En’’Zaq Aquaculture Limited BLENHEIM Blenheim FMP FMP FMP FMP FMP PH 3 Waitaki Biosciences International Ltd CHRISTCHURCH Christchurch WMP PH 5 Healtheries of New Zealand Limited MT WELLINGTON Auckland WMP PH 26 McFarlane Laboratories NZ Ltd AVONDALE Auckland WMP PH 436 BioProducts (New Zealand) Limited MOSGIEL Mosgiel WMP


title: WRITTEN QUESTION No. 1545/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Promotion of plants and flowers

eurovoc_concepts:
EU financing
aid system
co-financing
floriculture
living plant
producer organisation
quasi-fiscal charge
sales promotion

text: 5. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 31/55 (1999/C 31/071) WRITTEN QUESTION E-1545/98 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (19 May 1998) Subject: Promotion of plants and flowers With reference to Regulation (EC) 832/97 (1) on the promotion of floricultural products, it would seem that during the implementation of the first stage of the measure, the programmes submitted and carried out have suffered from the fact that only one body in the European Union possessed sufficient resources to cover the difference between the total costs of the promotional campaigns and the Community contribution. 1. Is this true? If so 2. Should the Commission not consider seriously whether this instrument is efficient, fair and impartial? 3. Does it not believe that the EU(cid:146)s acceptance of the Dutch law imposing a parafiscal levy on flowers (Community and other) in transit through its territory will in all probability exacerbate the imbalance in future years between the capacity of the Dutch Flower Bureau to provide financial support in this sector and that enjoyed by the flower sector in other Member States? Does it not consider that the omission of floriculture from Agenda 2000 is unjustified and will have adverse 4. effects in future years? (1) OJ L 119, 8. 5. 1997, p. 17. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 June 1998) In response to the Honourable Member(cid:146)s first point, the Commission(cid:146)s practical experience has been that many professional and interprofessional organisations have had the resources to co-finance the promotional measures selected. Co-financing of this type parallels existing practice in other sectors. As regards the Dutch levy, it should be pointed out that the use of funds raised from obligatory charges on operators in the sector can facilitate the implementation of programmes. For this reason their use was permitted by Commission Regulation (EEC) 803/98 of 16 April 1998 laying down detailed rules for 1998 for the application of Council Regulation (EC) 2275/96 introducing specific measures for live plants and floricultural products (1). Under Council Regulation (EC) 2275/96 of 22 November 1996 (2) Community aid is granted for promotional programmes lasting up to three years. The Commission must wait to assess the results obtained from the scheme before deciding what further action is required for the sector. (1) OJ L 115, 17. 4. 1998. (2) OJ L 308, 29. 11. 1996. (1999/C 31/072) WRITTEN QUESTION E-1548/98 by Doeke Eisma (ELDR) to the Commission (19 May 1998) Subject: Nuclear waste transported to Scotland from Georgia Is the Commission aware that there is a secret agreement between the United States and the United Kingdom 1. on the processing and storage of nuclear waste from Georgia at Dounreay in Scotland?


title: QUESTION ECRITE no 1553/98 de Ursula STENZEL à la Commission. Régions frontalières: le programme PHARE-CBC

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
Structural Funds
accession to the European Union
cross-border cooperation
development plan
frontier region

text: 22. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 402/143 Commission a jugØ que les contreparties principales permettant de compenser les concurrents du CrØdit Lyonnais devraient porter sur l(cid:146)Europe. Les autoritØs fran(cid:231)aises ont acceptØ cette approche, et ont prØsentØ des contreparties trŁs importantes en mai 1998, principalement en Europe, sous forme de cessions d(cid:146)actifs et de fermetures d(cid:146)agences. (cid:192) l(cid:146)issue de l(cid:146)Øvaluation du plan de restructuration de l(cid:146)entreprise, la Commission est arrivØe (cid:224) la conclusion que le CrØdit Lyonnais Øtait viable, y compris compte tenu du dØtachement de trŁs importantes contreparties; que les aides seraient limitØes au strict nØcessaire; et que les contreparties prØsentØes par les autoritØs fran(cid:231)aises permettraient de rØduire trŁs significativement la prØsence commerciale du CrØdit Lyonnais et ainsi les distorsions de concurrence provoquØes par les aides. Il convient d(cid:146)ajouter que le contr(cid:244)le qu(cid:146)exerce la Commission sur les aides d(cid:146)(cid:201)tat accordØes par les (cid:201)tats membres ne vise pas (cid:224) assurer la pØrennitØ des entreprises bØnØficiaires de ces aides, mais le fonctionnement normal du marchØ commun, sans distorsions de concurrence excessives. La Commission a pris note des engagements de privatisation rapide de la banque, au plus tard en octobre 1999, pris par la France, conformØment aux objectifs dØj(cid:224) affichØs par le gouvernement fran(cid:231)ais lors de l(cid:146)approbation de la prØcØdente dØcision en 1995. La Commission partage les vues de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur la neutralitØ du traitØ quant (cid:224) la propriØtØ des entreprises, telle qu(cid:146)ØnoncØe (cid:224) l(cid:146)article 222 du traitØ CE. La Commission note nonobstant que l(cid:146)intervention rØguliŁre de l(cid:146)(cid:201)tat en faveur des entreprises publiques bancaires fran(cid:231)aises a constituØ une distorsion de concurrence importante au dØtriment des entreprises bancaires privØes, qui n(cid:146)ont pas bØnØficiØ d(cid:146)un soutien quasi-systØmatique similaire de leurs actionnaires privØs. Dans ce contexte particulier, la Commission note que le transfert du CrØdit Lyonnais au secteur privØ contribuera (cid:224) ce qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)avenir le CrØdit Lyonnais fasse appel (cid:224) ses actionnaires privØs et au marchØ pour trouver les ressources supplØmentaires dont il aura besoin, plut(cid:244)t qu(cid:146)(cid:224) des aides d(cid:146)(cid:201)tat dont l(cid:146)effet distorsif perturbe le fonctionnement normal du marchØ commun. (1) JO C 368 du 23. 12. 1994. (98/C 402/190) QUESTION (cid:201)CRITE E-1553/98 posØe par Ursula Stenzel (PPE) (cid:224) la Commission (19 mai 1998) Objet: RØgions frontaliŁres: le programme PHARE-CBC Le programme PHARE-CBC a ØtØ mis sur les rails il y quelques annØes (cid:224) l(cid:146)initiative entre autres du Parlement europØen; ce programme devait permettre une coopØration avec les rØgions voisines l(cid:146)une de l(cid:146)autre dans l(cid:146)UE et ce, aux abords immØdiats des frontiŁres extØrieures de l(cid:146)UE et en complØment de l(cid:146)initiative communautaire Interreg. La Commission pourrait-elle garantir, dans le cadre du dØveloppement du programme PHARE-CBC, que les crØdits destinØs (cid:224) la coopØration avec Interreg ne pourront pas (cid:224) l(cid:146)avenir Œtre utilisØs pour toutes les frontiŁres des PECO? Pourrait-elle indiquer si la procØdure d(cid:146)Interreg sera respectØe pour le prochain programme PHARE-CBC? La Commission pourrait-elle confirmer que le catalogue des domaines jusqu(cid:146)ici Øligibles (cid:224) l(cid:146)aide tels que le tourisme, l(cid:146)agriculture/dØveloppement rural, innovation/tØlØcommunications, la santØ, etc restera couvert par le nouveau programme PHARE-CBC et que la coopØration transfrontaliŁre, d(cid:146)une importance cruciale dans les rØgions frontaliŁres particuliŁrement touchØes par l(cid:146)Ølargissement (cid:224) l(cid:146)Est, n(cid:146)est pas compromise? RØponse donnØe par M. Van den Broek au nom de la Commission (18 juin 1998) La Commission rØexamine actuellement le rŁglement (CE) 1628/94, du 4 juillet 1994, concernant la coopØration transfrontaliŁre (1) en vue d(cid:146)accro(cid:238)tre la souplesse du programme. Cet examen tiendra compte de l(cid:146)expØrience acquise dans la coordination entre les activitØs de coopØration transfrontaliŁre PHARE et celles qui sont financØes par les fonds structurels de la CommunautØ (Interreg IIA). Les orientations futures du programme de coopØration transfrontaliŁre PHARE font Øgalement l(cid:146)objet de discussions au sein du comitØ de gestion PHARE. Il n(cid:146)est pas encore possible (cid:224) l(cid:146)heure actuelle d(cid:146)indiquer quel sera le rØsultat final en ce qui concerne les zones gØographiques ou les types d(cid:146)activitØs qui seront Øligibles dans le cadre du rŁglement rØvisØ. (1) JO L 171 du 6. 7. 1994


title: Small-scale cogeneration in non-residential buildings.

eurovoc_concepts:
energy production
energy supply
energy technology
new technology


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1542/98 dell'on. Gianni TAMINO alla Commissione. Colomba crocifissa ad Orvieto il giorno di Pentecoste

eurovoc_concepts:
Umbria
application of EU law
bird
customs and traditions
protection of animals

text: 5. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 31/53 Tale registro dev(cid:146)essere a disposizione delle autorit(cid:224) degli Stati membri i quali, mediante opportuni controlli, garantiscono il rispetto dei requisiti fissati dalla direttiva. I dettaglianti di prodotti medicinali ad uso veterinario sono tenuti a registrarne con precisione i quantitativi e a garantirne la rintracciabilit(cid:224). I dati da registrare per ciascuna transazione comprendono la data, la precisa identit(cid:224) del prodotto medicinale ad uso veterinario, il numero di partita del fabbricante, il quantitativo ricevuto o fornito, il nome e l(cid:146)indirizzo del fornitore o del destinatario se del caso, il nome e l(cid:146)indirizzo del veterinario che prescrive la sostanza e una copia della prescrizione. Almeno una volta all(cid:146)anno dev(cid:146)essere effettuata una verifica dettagliata della corrispondenza tra i prodotti in entrata e in uscita e quelli attualmente in stock, registrando qualsiasi divergenza. (1) GU L 270 del 14. 12. 1970. (2) GU L 64 del 7. 3. 1987. (3) Modificato dalle direttive 90/676/CEE e 93/40/CEE del Consiglio (GU L 317 del 6. 11. 1981, 90/676/CGU L 373 del 31. 12. 1990, 93/40/CGU L 214 del 24. 8. 1993. ). (4) GU 317 del 6. 11. 1981. (5) Regolamento (CEE) 2377/90 del Consiglio, che definisce una procedura comunitaria per la determinazione dei limiti massimi di residui di medicinali veterinari negli alimenti di origine animale (GU L 224 del 18. 8. 1990. , modificato dal regolamento (CE) 434/97 del Consiglio, del 3 marzo 1997, che modifica il regolamento (CEE) 2377/90, che definisce una procedura comunitaria per la determinazione dei limiti massimi di residui di medicinali veterinari negli alimenti di origine animale (GU L 67 del 7. 3. 1997. ). (6) GU L 332 del 30. 12. 1995. (1999/C 31/069) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1542/98 di Gianni Tamino (V) alla Commissione (19 maggio 1998) Oggetto: Colomba crocifissa ad Orvieto il giorno di Pentecoste Una tradizione popolare in uso ad Orvieto prevede che nel giorno di Pentecoste una colomba, simbolo dello Spirito Santo, venga crocefissa ad una ruota di petardi e fatta scorrere lungo una fune di acciaio dalla chiesa di S. Francesco (patrono degli animali) fino alla porta del Duomo, tra le urla della folla e lo scoppio dei petardi e dei mortaretti infissi sulla ruota della colomba che spesso giunge alla fine del lancio morta o in fin di vita. Dalle condizioni dell(cid:146)animale al suo arrivo al Duomo si traggono auspici di buona o cattiva sorte per la citt(cid:224). La «incivile» cerimonia viene benedetta dal Vescovo della citt(cid:224) e patrocinata dalla Regione Umbria e dall(cid:146)Unione europea, come si pu(cid:242) vedere dal depliant illustrativo della manifestazione. Nonostante le ripetute proteste delle diverse associazioni per la tutela dei diritti degli animali (Amici della Terra, LAV, ENPA, WWF) presenti sul territorio, anche quest(cid:146)anno un(cid:146)altra colomba sar(cid:224) sacrificata in nome delle superstizioni. La Commissione ritiene compatibile una manifestazione del genere con la necessit(cid:224) di tutelare e salvaguardare il benessere degli animali, del resto riconosciuta nel corso dei lavori della CIG che ha portato al Trattato di Amsterdam? Con quale motivazione Ł stato concesso il patrocinio all(cid:146)iniziativa? Non ritiene essa che l(cid:146)immagine della bandiera dell(cid:146)UE sia indebitamente utilizzata e come intende tutelarsi? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (19 giugno 1998) Come Ł stato gi(cid:224) detto in parecchie occasioni, la Commissione deplora tutte le forme di crudelt(cid:224) nei confronti degli animali e ha costantemente cercato, nelle sue proposte in materia di benessere degli animali, di creare norme del massimo livello possibile. La Comunit(cid:224) dispone di una legislazione sul benessere degli animali riguardante gli animali da allevamento (pratiche di allevamento, trasporto e macellazione) e gli animali da laboratorio. Tale legislazione Ł stata spesso aggiornata in funzione delle piø recenti acquisizioni scientifiche. Il protocollo sul benessere degli animali contenuto nel trattato di Amsterdam esige che la Commissione e gli Stati membri tengano pienamente conto dei requisiti in materia di benessere degli animali nei settori dell(cid:146)agricoltura, dei trasporti, del mercato interno e della ricerca. Il protocollo ribadisce tuttavia che i riti religiosi, le tradizioni culturali e le usanze regionali devono continuare ad essere rispettati


title: Mitteilung der Kommission an den Rat und das Europäische Parlament - Bericht über die Umsetzung der Schlußforgerungen des Ministertreffens über Fischerei und Umwelt vom 13. und 14. März 1997 in Bergen

eurovoc_concepts:
Norway
common fisheries policy
environmental protection
fishery management
ministerial meeting

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 19. 05. 1998 KOM(1998) 326 endg. MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT UND DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT BERICHT ÜBER DIE UMSETZUNG DER SCHLUSSFOLGERUNGEN DES MINISTERTREFFENS ÜBER FISCHEREI UND UMWELT VOM 13. UND 14. MÄRZ 1997 IN BERGEN ITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT UND DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT BERICHT ÜBER DIE UMSETZUNG DER SCHLUSSFOLGERUNGEN DES MINISTERTREFFENS ÜBER FISCHEREI UND UMWELT VOM 13. UND 14. MÄRZ 1997 IN BERGEN 1. Einleitung Dieser Bericht bezieht sich nicht auf die Abschnitte "Guiding Principles, Management objectives und Strategies" (Leitlinien, Bewirtsschaftungsziele und Strategien) der genannten Schlußfolgerungen. Er befaßt sich mit dem Abschnitt "'Actions" (Maßnahmen), der den größten Teil der Schlußfolgerungen ausmacht und unmittelbar an die zuständigen Behörden gerichtet ist. Dieser Bericht betrifft Maßnahmen auf Gemeinschaftsebene und enthält keine Informationen über Maßnahmen einzelner Mitgliedstaaten. 2. Wiederauffüllung oder Erhaltung des Laicherbestands (Abschnitte 6 und 7 der Schlußfolgerungen) Im Dezember 1993 legte die Kommission dem Rat ihren Vorschlag für eine Ratsverordnung über die Bewirtschaftung bestimmter Fischereien für den Zeitraum 1994 bis 1997 vor (KOM(93) 663 endg. ). Der Rat hat diesen Vorschlag nicht angenommen. Für eine Reihe von Nordseebeständen wurden jedoch Ziele und Strategien im Rahmen der jährlichen bilateralen Vereinbarungen zwischen der EG und festgelegt. Zielwerte für die fischereiliche Sterblichkeit und den Norwegen Mindestlaicherbestand wurden für Hering, Makrele und Scholle vorgegeben. Diese Ziel werte galten zunächst für 1996 und wurden nicht für 1997 und 1998 verlängert. 1995 haben die EG und Norwegen bilaterale Gespräche über die Verbesserung der Bewirtschaftungsregelungen für Hering und Makrele aufgenommen (einschließlich der oben erwähnten Zielwerte für Sterblichkeit und Mindestlaicherbestand). Für Hering wurde dieses Verfahren abgeschlossen, für Makrele muß es noch weitergeführt werden, auch wenn Fortschritte erzielt wurden. Die von der EG und Norwegen anfangs vereinbarten Ziele und Strategien für Scholle müssen eventuell geändert werden. Auf jeden Fall müßte die von der EG und Norwegen für 1998 festgesetzte TAC für Scholle zu einer Reduzierung der fischereilichen Sterblichkeit führen. Die alarmierende Situation des Heringsbestands Anfang 1996 machte eine sofortige und drastische Reaktion der zuständigen Stellen erforderlich. Die EG und Norwegen trafen Sofortmaßnahmen mit dem Ziel einer erheblichen Reduzierung der Fangmengen an adulten und juvenilen Heringen für den Rest des Jahres 1996 (Kommissionsverordnung (EG Nr. 1265/96 vom 1. 7. 1996 und Ratsverordnung (EG) Nr. 1602/ vom 25. 7. 1996). Diese Maßnahmen einschließlich der Bestimmungen für die gezielte Sprottenfischerei, die den Beifang juveniler Heringe begrenzen sollten, wurden im wesentlichen für 1997 und 1998 fortgeschrieben. p:vpoolcl\rapports\minisler\doc282\de. doc Bisher ist es nicht möglich gewesen, ein spezifisches Programm zur Wiederauffiillung der Kabeljaubestände festzulegen. Eine der Hauptschwierigkeiten besteht in der Tatsache, daß verschiedene Arten von Fischereien betroffen sind. Die Einführung spezifischer Schutzmaßnahmen für Jungkabeljau wird dadurch behindert, daß dieser sich nicht über einen längeren Zeitraum in klar abgegrenzten geographischen Gebieten sammelt. Dennoch konnten einige Mitgliedstaaten vor kurzem als nationale Maßnahme die vorübergehende Einstellung der Fischerei verfügen, um eine Ansammlung von Jungkabeljau zu schützen. Außerdem konnte offenbar eine meßbare Reduzierung der Fischerei liehen Sterblichkeit erzielt werden. Die letzte umfangreiche Rekrutierung von Kabeljau zusammen mit den von der EG und Norwegen festgesetzten TAC für 1998 können zu einer schrittweisen Wiederauffüllung der Biomasse des Laicherbestands führen. Für 1998 hat die EG zum ersten Mal TAC für Sandaal, Seeteufel, Flügclbutt, Steinbutt und Glattbutt, Klicsche und Flunder, Limande und Rotzunge sowie Rochen festgelegt. Für 1998 erfolgten einzelstaatliche Quotenzuteilungen - ebenfalls zum ersten Mal - für Blauen Wittling, Stöcker, Stintdorsch, Sprotte und Beifänge an Junghering. Diese Quotenzuteilungen sollen verhindern, daß alle Teilnehmer versuchen nach so daß es schließlich zu Möglichkeit die gesamte TAC auszuschöpfen, Überschreitungen kommt. Der Festsetzung der TAC fur Seezunge und Seelachs für 1998 liegen rückläufige Sterblichkeitsraten zugrunde. Die Kommission ersuchte den ICES, für eine Reihe von Beständen Höchst- und Ziclwerte festzusetzen. Zu diesem Zweck traf die ICES-Arbeitsgruppe über den Vorsorgeansatz im Fischereimanagement im Februar 1998 zusammen. Die Arbeiten dieser Gruppe werden im ICES weiter erörtert. Mit der Ratsverordnung (EG) Nr. 847/96 vom 6. Mai 1996 wurden zusätzliche Bedingungen für die jährliche Verwaltung der TAC und Quoten eingeführt. Diese Verordnung wurde am 1. Januar 1998 voll anwendbar. Die Anwendung dieser Verordnung ermöglicht eine Reduzierung der Rückwürfe in der Mehrartenfischerei. Die zur Zeit bestehenden Schutzzonen für laichenden Hering wurden in den neuen technischen Maßnahmen vollständig beibehalten (siehe Abschnitt 4). Seit dem Ministertreffen wurde es nicht für angezeigt gehalten, weitere Maßnahmen dieser Art einzuführen. Die Schlußfolgerungen des Ministertreffens beziehen sich auch auf den Schutz von Rheinlachs und Rheinforelle. Die geltende Verordnung über technische Maßnahmen (siehe Abschnitt 4) sieht vor, daß die Fischerei auf Lachs oder Lachsforelle nicht jenseits der Zwölf-Seemeilen-Zone stattfindet. In den neuen technischen Maßnahmen ist diese Regel noch strenger: Lachs und Lachsforelle dürfen nicht außerhalb der Sechs-Seemeilen-Zonen befischt werden. p:\poolc I\rnpports\minisler\doc282\dc. doc 3. Reduzierung der Flottenkapazität und/ oder des Fischereiaufwands (Abschnitt 6. 9 der Schlußfolgerungen) die Kommission 1997 verabschiedete Im Dezember die Mehrjährigen Ausrichtungsprogramme für die Fangflotten in der Zeit vom 1. 1. 1997 bis zum 31. 12. 2001 (MAP IV). Ziel der mehrjährigen Ausrichtungsprogramme ist es, die Flottenkapazität so weit zu reduzieren, daß eine langfristige Abstimmung des Fischereiaufwands auf die Ressourcen gewährleistet wird. Die Leitlinien für die Zielsetzungen des MAP IV wurden mit der Entscheidung des Rates 97/413/EG vom 26. 6. 1997 festgelegt. Diesen Leitlinien zufolge wird der Fischereiaufwand im Rahmen des MAP IV für Bestände, die vom Zusammenbruch bedroht sind, um 30 % reduziert und für überfischte Bestände um 20 %. Die Prozentsätze hängen vom Anteil dieser Bestände an den Fängen ab. Die vom Zusammenbruch bedrohten Bestände (Beispiele: Hering und Scholle) und überfischten Bestände (Beispiele: Schellfisch und Seehecht) sind in der Entscheidung des Rates 97/413/EG genannt. Im MAP IV werden die Flottensegmente für alle Mitgliedstaaten aufgeführt und die für die einzelnen Segmente bis zum 31. 12. 2001 zu erreichenden Zielwerte für die Reduzierung des Fischereiaufwands nach befischten Beständen und verwendeten Fanggeräten festgelegt. Außerdem sind jährliche Zwischenziele vorgesehen, mit denen sichergestellt werden soll, daß die Reduzierungen schrittweise verwirklicht werden. Laut MAP IV betrifft die Reduzierung des Fischereiaufwands in erster Linie schwache Bestände ausüben. Flottensegmente, die Fischerei auf besonders Gleichzeitig wird versucht, die kurzfristigen sozio-ökonomischen Auswirkungen dieser Reduzierungen so gering wie möglich zu halten. Schiffe mit einer Gesamtlänge von weniger als 12 m, die stationäres Fanggerät verwenden, sind vom Kapazitätsabbau ausgenommen. Die Reduzierung des Fischereiaufwands von Schiffen, die aktives Fanggerät wie Schleppnetze oder Ringwaden einsetzen, kann im Rahmen von MAP IV durch eine Kombination aus Tätigkeitsverringerung und Kapazitätsabbau erfolgen, sofern die Tätigkeit in klar abgegrenzten Fischereien angemessen überwacht werden kann. Frankreich. Deutschland, Irland, die Niederlande, Schweden und das Vereinigte Königreich nutzen diese Bestimmung für einige ihrer Flottensegmente. Alle anderen Mitgliedstaaten haben die Absicht, die MAP-IV-Zielsetzungen allein über den Abbau von Kapazitäten zu verwirklichen. Die Zielsetzungen von MAP III dienen als Ausgangspunkt für die Berechnung der Zielwerte von MAP IV; das bedeutet, daß einige Mitgliedstaaten erst ihren Rückstand aus MAP III wettmachen müssen. Dies muß nach den Bedingungen von MAP III geschehen, so daß die Reduzierung zu mindestens 55 % über einen Kapazitätsabbau zu erfolgen hat. Diese Bedingung gilt auch für die Länder, die ihre MAP-IV-Ziele über einen Kapazitätsabbau erreichen wollen. Andere Mitgliedstaaten hingegen, die den p: poolc l\rapporls\minislcr\doc282\de. doc MAP-IIÎ-Ziclen mehr als genügt hatten, müssen im Rahmen von MAP IV wenig oder gar keine Reduzierungen vornehmen. In Übereinstimmung mit den Ratsverordnungen (EG) Nr. 685/95 vom 27. März 1995 und Nr. 2027/95 vom 15. Juni 1995 wurde eine Beschränkung der Einsatzdauer von Gemeinschaftsschiffen in der Grundfischerei unter anderem in den ICES-Bereichen VI Id und Vile festgelegt. Hierfür müssen Schiffe, die nicht mit VMS ausgerüstet sind, die Einfahrt in ein Aufwandsgebiet und ihre Ausfahrt aus diesem Gebiet sowie die an Bord behaltenen Fänge den zuständigen Behörden des Flaggenmitgliedstaats sowie gegebenenfalls des Küstenstaats mit herkömmlichen Kommunikationsmitteln melden. Außerdem sind diese Schiffe gehalten, die Dauer ihres Aufenthalts in den Aufwandsgebieten in ihr Fischereilogbuch einzutragen. Jeder Flaggenmitgliedstaat in den einzelnen führt Buch über die Einsatzdauer seiner Fischereifahrzeuge Aufwandsgebieten und rechnet diese in Kilowatt-Tage pro Fischerei um. 4. Schutz von Jungfischen, -krebstieren und -Weichtieren (Abschnitt 8 der Schlußfolgerungen) 1995 verabschiedete der Rat zum ersten Mal technische Maßnahmen für stationäres Fanggerät. Diese Vorschriften traten am 1. Januar 1998 in Kraft. technische Maßnahmen zum Schutz von 1998 erließ der Rat die Verordnung (EG) Nr. 850/98 zur Erhaltung der Fischereiressourcen über jungen Meeresorganismen. Diese Verordnung ersetzt ab 1. Januar 2000 die derzeitige Verordnung über technische Erhaltungsmaßnahmen, Ratsverordnung (EG) 894/97 vom 29. April 1997 (die ihrerseits die Ratsverordnung (EWG) 3094/86 vom 7. Oktober 1986 und aller folgenden Änderungen ersetzte). Sowohl die derzeitige als auch die neu verabschiedete Verordnung betrifft unter anderem die Nordsee, den Ärmelkanal und das Skagerrak. Hauptziel der neuen Verordnung (wie auch der jetzigen) ist es, die Fänge von jungen Fischen, Krebs- und Weichtieren soweit wie möglich einzuschränken. Mit der neuen Verordnung wurden vor allem folgende Verbesserungen erzielt: • die Standardmaschenöffnung im Ärmelkanal wird von 80 auf 100 mm angehoben, • die Bestimmungen über den prozentualen Anteil von Zielarten und Beifangen an Bord wurden so geändert, daß es weniger häufig zu obligatorischen Rückwürfen kommen dürfte, • Neue Bestimmungen über Fanggeräte dürften deren Selektivität steigern. Unter anderem gibt es Bestimmungen über die Garnstärke, die Verwendung von Doppelgarn und die Verwendung von Netzblättern mit Quadratmaschen. Die bestehenden Schutzzonen für Hering, Makrele und Rundfisch (Stintdorsch) wurden beibehalten, die Bestimmungen fur den Fischfang in der Schollen-Schutzzone verschärft und zum Schutz der Plattfischbestände zusätzliche Einschränkungen für den Garnelenfang erlassen. p. 'poolc I \rapports\minister\doc282\dc. doc Auch die neue Verordnung über technische Maßnahmen beschränkt - noch gezielter - den Einsatz automatischer Sortiermaschinen. Ziel ist es, ein übermäßig kommerzielles Aussortieren möglichst zu verhindern. Einige Mindestgrößen, deren Zweck nicht zu erkennen war, wurden in die neue (Streifenbrassen, Glattbutt, Meeraal, Flunder, Verordnung nicht übernommen Meeräsche, Limande, Meerbarbe, Meerbrasse, Menhaden, Steinbutt, Rotzunge). Dafür wurden einige andere Arten neu aufgenommen (Taschenkrebs, Leng, Tintenfisch, Bunte Kammuschel, Helmschnecken). Eine Reihe von Mindestgrößen wurde geändert (Seehecht, Flügelbutt, Scholle, Seespinne, Wittling). Die bestehenden technischen Maßnahmen für das Skagerrak wurden erst einmal beibehalten, da sie auf der vereinbarten Niederschrift zwischen der Gemeinschaft, Norwegen und Schweden aus dem Jahr 1982 beruhen. Die Kommission hofft, mit Norwegen Verhandlungen aufnehmen und neue technische Maßnahmen für das Skagerrak vereinbaren zu können. 5. Schutz von Arten und Lebensräumen (Abschnitt 9 der Schlußfolgerungen) Die Anwendung der jährlichen TAC/Quotenverordnung, der Verordnung über technische Maßnahmen und der Mehrjährigen Ausrichtungsprogramme, die alle darauf abzielen, die fischereiliche Sterblichkeit zu reduzieren und zu kontrollieren, wird sich auf die Ökosysteme der Nordsee positiv auswirken. Hauptinstrumente zum Schutz der Arten und Lebensräume innerhalb der Europäischen Gemeinschaft sind die entsprechenden Richtlinien für Lebensräume und Vögel. Sie sichern vor allem die Errichtung einer Anzahl von geschützten Gebieten durch die Kommission, dem sogenannten Natura-2000-Netz, für das die Mitgliedstaaten Vorschläge unterbreiten. Die Errichtung von Natura 2000 hat sich dadurch verzögert, daß einige Mitgliedstaaten ihren Verpflichtungen nach besagten Richtlinien noch nicht nachgekommen sind. Aufgrund dieses Versäumnisses wurde es sogar für notwendig erachtet, gegen bestimmte Mitgliedstaaten rechtlich vorzugehen. Die Kommission wird alle notwendigen Schritte unternehmen, um sicherzustellen, daß die Richtlinien mit möglichst geringer Verzögerung vollständig umgesetzt werden. ist bereits angelaufen. Bei der Die Vorbereitung von Natura 2000 dagegen Kommission sind Listen mit Standortvorschlägen eingegangen, und einige Mitgliedstaaten haben sich aktiv für die Aufnahme von Meeres- und Küstengebieten eingesetzt. Das erste Atlantisch-Biogeographische Seminar wird ein entscheidender Schritt hin zur Auswahl von Standorten mit besonderem Interesse für die Gemeinschaft sein. Im Juni 1997 hat die Kommission die Durchführung eines Seminars über die Umsetzung der Habitat-Richtlinie in Meeres- und Küstengebieten kofinanziert und ein gemeinsames Vorhaben des VK und Irlands (des Projekt Biomar) finanziell p: poole 1 \rapports\minister\doc282\de. doc unterstützt, dessen Ziel es ist, die marinen Biotope eingehend und vollständig zu klassifizieren. Einige Vorhaben im Meer und an der Küste wurden/werden im Rahmen von LIFE Nature gefördert. Die Kommission unterstützt ferner Maßnahmen im Rahmen von OSPAR zur Weiterentwicklung einer europaweiten Klassifikation von marinen Biotopen und zur Untersuchung des Ökosystemkonzepts für den Naturschutz in der Meersumwelt. 6. Schutz vor anderen Tätigkeiten als der Fischerei (Abschnitt 10 der Schlußfolgerungen) Zur Einschränkung der Gefahr von gefährlichen Stoffen für die im Wasser lebenden Arten wird von der Kommission derzeit eine Liste der vorrangigen Stoffe erstellt, für die nach der neuen Wasser-Rahmenrichtlinie Umweltqualitätsnormen gelten sollen. Diese Arbeit ergänzt die derzeitigen Bemühungen um Einsatz der besten verfügbaren Techniken im Rahmen der Richtlinie 96/61 über die integrierte Vermeidung und Verminderung der Umweltverschmutzung, deren Ziel die Verringerung von Emissionen aus industriellen Anlagen ist. Die Kommission organisiert ferner einen Workshop über die Einschränkung von Pflanzenschutzmitteln. Angesichts der Gefahr der Eutrophierung durch Nitrate aus der Landwirtschaft wird die Kommission gegen eine Reihe von Mitgliedstaaten aufgrund der unzureichenden Umsetzung der Richtlinie 91/676 rechtliche Schritte unternehmen. Die Kommission, die die Gemeinschaft als Vertragspartei des OSPAR- Übereinkommens für den Schutz des Nordostatlantiks vertritt, unterstützt im Rahmen dieses Übereinkommens neue Strategien zur Bekämpfung der Eutrophierung und gefährlicher Stoffe sowie zum Schutz der biologischen Vielfalt; um diesen letzten Aspekt geht es auch in einem neuen Anhang zum Übereinkommen. 7. Überwachung und Kontrollen (Abschnitt 11 der Schlußfolgerungen) Von der Kommission, den Mitgliedstaaten und Norwegen wurden zahlreiche Initiativen ergriffen, um die Zusammenarbeit zwischen den zuständigen Behörden für die Überwachung der Fangtätigkeiten in der Nordsee zu verstärken. Es fanden mehrere Tagungen statt, um Meinungen über Kontrollfragen im allgemeinen und Probleme im Zusammenhang mit Makrele und anderen pelagischen Fischereien im besonderen bilateralen Fischereikonsultationen zwischen der EG und Norwegen haben sich beide Parteien verpflichtet, eine stärkere Überwachung der Makrelenfischerei zu fördern. auszutauschen. jährlichen Rahmen der Im p: poolcl\rapporls\minisler\doc282\de. doc Auf der ersten Tagung zwischen der EG, Norwegen und den Färöern im Herbst 1997 wurde vereinbart, den einzelnen Flaggenstaaten Daten über die Anlandungen von Fischereifahrzeugen zur Verfügung zu stellen. Weitere Tagungen sind geplant, um den elektronischen Datenaustausch zwischen den Parteien zu regeln. In mehreren Fällen haben sich Fischereiinspektoren an einem Austausch zwischen an der Nordsee beteiligt, wobei auch Mitgliedstaaten und Drittländern Fischereiinspektoren der Europäischen Kommission beteiligt waren. Diese Austauschprogramme haben die Inspektoren mit den Kontrollverfahren und - praktiken der anderen Parteien vertraut gemacht und die Beziehung zwischen den verschiedenen Behörden durch die Herstellung persönlicher Kontakte verbessert. Der Rat hat ein System zur satellitengestützten Überwachung von Fischereifahrzeugen verabschiedet, das für bestimmte Fangflotten bereits ab 1. Juli 1998 und für alle Fischereifahrzeuge mit einer Länge von über 20 m ab 1. Januar 2000 Anwendung finden wird. Die EG wird Konsultationen mit anderen Parteien aufnehmen, um die in der Nordsee eingesetzten Satellitenüberwachung unter anderem auf alle Fischereifahrzeuge auszudehnen. Die Satellitenüberwachung wird zusammen mit effizienten Anlandekontrollen die Behörden sehr viel nachhaltiger in die Lage versetzen, die Fangtätigkeiten wirksam zu überwachen. 8. Wissenschaft, Technologie und wirtschaftliche Auswirkungen (Abschnitte 12, 13. 14 und 15 der Schlußfolgerungen) In der unlängst verabschiedeten geänderten Verordnung über technische Maßnahmen haben sich die Mitgliedstaaten darauf geeinigt, bei der Beantragung von Fördermitteln in den Jahren 1998, 1999 und 2000 Versuchsprojekten den Vorrang zu geben, die sich mit der Nützlichkeit von Quadratmaschen-Netzblättern und anderen Vorrichtungen zur Steigerung der Selektivität von Schleppgeräten befassen. Die Kommission ist entschlossen, solche Vorhaben vorrangig zu fordern. Die Kommission stellt Mittel zur Förderung von Studien zur Verfügung, die sämtliche Aspekte der Gemeinsamen Fischereipolitik betreffen, unter anderem auch besondere wissenschaftliche Probenahmeprogramme für einschlägige Fischereien. 9. Information und Beteiligung (Abschnitte 16, 17 und 18 der Schlußfolgerungen) 1997 hat die Kommission den Anstoß für eine Reihe von regional ausgerichteten Tagungen über die Bewirtschaftung bestimmter Fischereien gegeben. Teilnehmer an diesen Tagungen waren die regional beteiligten Mitgliedstaaten, die Industrie, Wissenschaftler und Ökonomen. Diese Tagungen könnten den Anfang regelmäßig durchgeführter regionaler Konsultationen bilden. p:\poolcl\rapports\ministor\doc282\dc. doc 1997 fanden solche Tagungen dreimal statt; Themen waren der Plattfischfang in der Nordsee, die pelagischen Fischereien im Nordostatlantik und der Grundfischfang in der Keltischen See und im westlichen Ärmelkanal. 10. Stärkere Integration von Fischerei und Umweltpolitik (Abschnitte 19 und 20 der Schlußfolgerungen) Die Kommission setzt sich dafür ein, daß eine anerkannte wissenschaftliche Stelle ein Arbeitsprogramm für Forschungstätigkeiten zu den biologischen Auswirkungen der Fischerei entwirft. Die Kommission verfolgt die internationale Entwicklung im Zusammenhang mit der Anwendung des Vorsorgeprinzips. Die Kommission hat an Tagungen zu diesem Thema teilgenommen, die unter anderem vom ICES, von NAFO und NASCO veranstaltet wurden. Die Kommission wird die Ergebnisse dieser Tagungen auswerten. p:\pootc I \rapporls\minister\doc282\de. doc ISSN 0254-1467 KOM(98) 326 endg. DOKUMENTE DE 03 14 06 Katalognummer : CB-CO-98-333-DE-C ISBN 92-78-36405-3 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg 3


title: 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose

eurovoc_concepts:
EU Member State
banking
bond
credit transfer
financial solvency
intra-EU payment

text: 06/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 107 31998L0026 L 166/45 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 6 11 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 98/26/EB 1998 m. gegužės 19 d. dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, (4) kadangi pageidautina, kad valstybės narės savo įstatymuose stengtųsi sumažinti ardomąjį poveikį sistemai, kurį daro tos sistemos dalyviui iškelta nemokumo byla; atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Europos pinigų instituto nuomonę (2), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (3), laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos (4) (1) (2) (3) kadangi 1990 m. Lamfalussy ataskaita Dešimties šalių grupės centrinių bankų valdytojams aiškiai parodė, jog egzistuoja rimta sisteminė rizika, susijusi su mokėjimų sis- temomis, kurios veikia kelių įstatymo numatytų mokėjimų tarpuskaitos rūšių, ypač daugiašalės tarpuskaitos, pagrin- du; kadangi labai svarbu sumažinti teisinę riziką, susijusią su dalyvavimu atskirų atsiskaitymų realiu laiku sistemose, atsižvelgiant į spartėjančią šių sistemų plėtrą; kadangi taip pat labai svarbu sumažinti riziką, susijusią su dalyvavimu vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose, ypač jeigu tokios sistemos yra artimai susijusios su mokėjimų sistemomis; kadangi šios direktyvos tikslas yra padėti užtikrinti veiks- mingą ir ekonomiškai efektyvų tarptautinių mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų tvarkos taikymą Bendri- joje, kuris sustiprina kapitalo judėjimo vidaus rinkoje lais- vę; kadangi dėl to šia direktyva norima toliau siekti pažan- gos kuriant vidaus rinką, ypač užtikrinant laisvę teikti paslaugas ir liberalizuojant kapitalo judėjimą, kad būtų sukurta Ekonominė ir pinigų sąjunga; (1) OL C 207, 1996 7 18, p. 13 ir OL C 259, 1997 8 26, p. 6. (2) Nuomonė, pareikšta 1996 m. lapkričio 21 d. (3) OL C 56, 1997 2 24, p. 1. (4) 1997 m. balandžio 9 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 132, 1997 4 28, p. 74), 1997 m. spalio 13 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 375, 1997 12 10, p. 34) ir 1998 m. sausio 29 d. Europos Par- lamento sprendimas (OL C 56, 1998 2 23 ). 1998 m. balandžio 27 d. Tarybos sprendimas. (5) (6) (7) (8) (9) kadangi Taryba dar nagrinės 1985 m. pateiktą ir 1988 m. vasario 8 d. iš dalies pakeistą pasiūlymą priimti direktyvą dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo; kadangi per 1995 m. lapkričio 23 d. valstybių narių susitikimą Taryboje parengtoje Konvencijoje dėl nemokumo bylų yra aiškiai nurodyta, kad ji netaikoma draudimo įmonėms, kredito įstaigoms ir investicinėms firmoms; šią direktyvą numatoma taikyti vidaus kadangi ir tarptautinėms mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskai- tymų sistemoms; kadangi ši direktyva taikoma Bendrijos sistemoms ir įkaitui, kurį dalyvaudamos šiose sistemose pateikia jų dalyviai tiek iš Bendrijos, tiek iš trečiųjų šalių; kadangi valstybės narės šios direktyvos nuostatas gali tai- kyti savo nacionalinėms įstaigoms, kurios tiesiogiai daly- vauja trečiųjų šalių sistemose, ir įkaitui, kuris pateikiamas dalyvaujant tokiose sistemose; kadangi valstybėms narėms reikėtų leisti nuspręsti, kad sis- temai, kurios pagrindinė veikla yra atsiskaitymai už verty- binius popierius, būtų taikoma ši direktyva net ir tuo atve- ju, kai tokios sistemos kai kurios operacijos yra susijusios su prekių išvestiniais instrumentais; kadangi tam, kad būtų sumažinta sisteminė rizika, pir- miausia reikia užtikrinti atsiskaitymų baigtinumą ir teisę perimti įkaitą; kadangi įkaitas gali apimti visus įkeitimo dalykus, kuriuos dalyvis pateikia kitiems mokėjimų ir (ar- ba) vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos dalyviams, kad užtikrintų su tokia sistema susijusias teises ir pareigas, įskaitant atpirkimo sutartis, įstatymų numatytą teisę per- imti įkaitą ir patikėjimo pagrindu atliekamus pervedimus; kadangi šioje direktyvoje pateiktas įkaito apibrėžimas neturėtų turėti įtakos nacionaliniuose įstatymuose nurody- tai naudotinai įkaito rūšiai; LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 06/3 t. 108 (10) kadangi ši direktyva, taikoma įkaitui, pateikiamam atlie- kant valstybių narių centrinių bankų, veikiančių kaip cent- riniai bankai, operacijas, įskaitant pinigų politikos opera- cijas, padeda Europos pinigų institutui vykdyti jo užduotį skatinti tarptautinių atsiskaitymų veiksmingumą, rengian- tis trečiajam Ekonominės ir pinigų sąjungos etapui, ir taip dalyvauja kuriant būtiną teisinę sistemą, kurios pagrindu būsimas Europos centrinis bankas galės plėtoti savo poli- tiką; (11) kadangi pervedimų pavedimų ir jų tarpuskaitos vykdymas turėtų būti teisiškai užtikrintas visų valstybių jurisdikcijose ir privalomas trečiosioms šalims; teisę į tam tikrus pristatytus arba pervestus vertybinius popierius arba patvirtina teisę juos pristatyti ar pervesti; (20) kadangi šios direktyvos 9 straipsnio 2 dalies nuostatomis siekiama užtikrinti, kad jeigu dalyvis, valstybės narės cent- rinis bankas arba būsimas Europos centrinis bankas turi galiojantį ir realų įkaitą pagal tos valstybės narės, kurioje veikia tam tikra registrų, sąskaitų arba centralizuoto depo- zitoriumo sistema, įstatymus, tada minėto įkaito galiojimas ir teisės jį perimti užtikrinimas minėtos sistemos (ir jos val- dytojo) ar bet kurio asmens, tiesiogiai arba netiesiogiai per šią sistemą pateikusiam reikalavimus, atžvilgiu turėtų būti nustatomi tik pagal tos valstybės narės įstatymus; (12) kadangi tarpuskaitos baigtinumo taisyklės neturėtų truk- dyti prieš atliekant tarpuskaitą patikrinti, ar į sistemą įvesti pavedimai atitinka jos taisykles ir ar sistema gali atlikti atsiskaitymus; (21) (13) kadangi jokia šios direktyvos nuostata neturėtų trukdyti sistemos dalyviui arba trečiajai šaliai pareikšti su pirminiu sandoriu susijusias teises ir reikalavimus, kuriuos vadovau- jantis įstatymais jie gali pateikti dėl lėšų susigrąžinimo ar žalos atlyginimo įvestų į sistemą pavedimų atžvilgiu, pvz. , apgaulės arba techninės klaidos atveju, jeigu dėl to siste- moje nepanaikinama tarpuskaita ar pervedimo pavedimas; kadangi šios direktyvos 9 straipsnio 2 dalies nuostatomis neketinama pažeisti valstybės narės įstatymų, reglamen- tuojančių vertybinių popierių išleidimą, arba valstybės narės, kurioje vertybiniai popieriai gali būti laikomi (regist- ruoti), įstatymų (įskaitant įstatymus, reglamentuojančius tokių vertybinių popierių sudarymą, nuosavybę ar perlei- dimą arba teises į tokius vertybinius popierius, bet neapsi- ribojant tokiais įstatymais) taikymo bei galiojimo ir todėl šios nuostatos neturėtų būti aiškinamos taip, kad teisė per- imti kiekvieną tokį įkaitą yra tiesiogiai užtikrinama arba kad kiekvienas toks įkaitas pripažįstamas valstybėje narėje pagal kitus, o ne tos valstybės narės, įstatymus; (14) kadangi būtina užtikrinti, kad pervedimo pavedimai negali būti panaikinami po tam tikro sistemos taisyklėse nusta- tyto momento; (22) kadangi pageidautina, kad valstybės narės stengtųsi įtvir- tinti pakankamus tarpusavio vertybinių popierių atsiskai- tymų sistemų, kurioms taikoma ši direktyva, ryšius siekiant kuo didesnio su vertybiniais popieriais susijusių sandorių skaidrumo ir teisinio apibrėžtumo; (15) kadangi būtina, kad valstybė narė nedelsdama praneštų kitoms valstybėms narėms apie sistemos dalyviui iškeltą nemokumo bylą; (16) kadangi nemokumo byla neturėtų turėti atgalinio poveikio sistemos dalyvių teisėms ir įsipareigojimams; (17) kadangi šia direktyva taip pat siekiama nustatyti, kuris nemokumo įstatymas turi būti taikomas sistemos dalyvio teisėms ir įsipareigojimams, susijusiems su jo dalyvavimu sistemoje, tuo atveju, kai jam iškeliama nemokumo byla; (18) kadangi nemokiam sistemos dalyviui taikomi teisės aktai, reglamentuojantys nemokumą, neturėtų turėti įtakos įkai- tui; (19) kadangi šios direktyvos 9 straipsnio 2 dalies nuostatos turėtų būti taikomos tik registrams, sąskaitoms arba cent- ralizuotam depozitoriumui, kuris patvirtina nuosavybės (23) kadangi šios direktyvos priėmimas yra pats tinkamiausias būdas įgyvendinti pirmiau minėtus tikslus ir kadangi šia direktyva nenustatomos priemonės, kurios nėra būtinos siekiant šių tikslų, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I SKIRSNIS TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKOS 1 straipsnis Šios direktyvos nuostatos taikomos: a) bet kuriai 2 straipsnio a punkte apibrėžtai sistemai, kurią reglamentuoja valstybės narės teisė ir kurios operacijos atlie- kamos bet kokia valiuta, ekiu arba įvairiomis valiutomis, kurias minėta sistema keičia vieną į kitą; 06/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 109 b) visiems tokios sistemos dalyviams; c) įkaitui, kuris pateikiamas: — dalyvaujant sistemoje arba — atliekant operacijas, kurias vykdo valstybių narių centriniai bankai, atlikdami savo, kaip centrinių bankų, funkcijas. 2 straipsnis Šioje direktyvoje: a) „sistema“ – tai oficialus susitarimas: — tarp trijų arba daugiau dalyvių, neįskaitant galimo atsis- kaitymų tarpininko, galimos kitos pagrindinės sandorio šalies, galimų kliringo namų arba galimo netiesioginio sis- temos dalyvio, kai pervedimo pavedimai tarp dalyvių vyk- domi taikant bendras taisykles ir laikantis standartizuotos tvarkos, — kurį reglamentuoja dalyvių pasirinktos valstybės narės teisė; tačiau dalyviai gali pasirinkti taikyti tik tos valstybės narės, kurioje yra bent vieno iš jų pagrindinė buveinė, teisę ir — kuris, nepažeidžiant kitų griežtesnių nacionalinės teisės aktuose nustatytų bendrai taikomų sąlygų, laikomas sis- tema ir apie kurį valstybė narė, kurios teisė yra taikoma, praneša Komisijai po to, kai įsitikina, kad sistemą regla- mentuojančios taisyklės yra tinkamos. Pagal pirmosios pastraipos sąlygas valstybė narė gali nuspręsti laikyti sistema tokį oficialų susitarimą, pagal kurį atliekama veikla apima pervedimo pavedimų, apibrėžtų i punkto antroje įtraukoje, vykdymą ir pagal kurį tam tikru ribotu mastu vyk- domi su kitais finansiniais instrumentais susiję pavedimai, jei- gu, minėtos valstybės narės nuomone, toks sprendimas patei- sinamas sisteminės rizikos požiūriu. Valstybė narė kiekvienu konkrečiu atveju gali nuspręsti laikyti sistema oficialų susitarimą tarp dviejų dalyvių, neįskaitant galimo atsiskaitymų tarpininko, galimos kitos pagrindinės sandorio šalies, galimų kliringo namų arba galimo netiesiogi- nio sistemos dalyvio, jeigu, minėtos valstybės narės nuomo- ne, toks sprendimas pateisinamas sisteminės rizikos požiūriu; b) „įstaiga“ – tai: — investicinė firma, kaip apibrėžta Direktyvos 93/22/EEB (2) 1 straipsnio 2 punkte, išskyrus tos pačios direktyvos 2 straipsnio 2 dalies a–k punktuose nurodytas įstaigas, arba — valstybinės valdžios institucijos ir įmonės, kurių prievolių įvykdymą garantuoja valstybė, arba — visos įmonės, kurių pagrindinė buveinė yra už Bendrijos teritorijos ribų ir kurių atliekamos funkcijos yra tokios pačios kaip Bendrijos kredito įstaigų arba investicinių firmų, apibrėžtų pirmoje ir antroje įtraukose, atliekamos funkcijos, kuri dalyvauja sistemoje ir yra atsakinga už finansinių įsipa- reigojimų pagal pervedimo pavedimus toje sistemoje įvyk- dymą. Jeigu sistema prižiūrima vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir yra skirta tik įvykdyti pervedimo pavedimus, kaip nurodyta i punkto antroje įtraukoje, bei atlikti mokėjimus pagal tokius pavedimus, valstybė narė gali nuspręsti, kad tokioje sistemoje dalyvaujančios ir už finansinių įsipareigo- jimų pagal pervedimo pavedimus toje sistemoje įvykdymą atsakingos įmonės gali būti laikomos įstaigomis, jeigu ne mažiau kaip trys tokios sistemos dalyviai priskiriami pirmoje pastraipoje nurodytoms įstaigų grupėms ir jeigu toks spren- dimas pateisinamas sisteminės rizikos požiūriu; c) d) „kita pagrindinė sandorio šalis“ – tai subjektas, kuris yra įstaigų tarpininkas sistemoje ir veikia kaip vienintelė nurodytų įstaigų kita sandorio šalis jų pervedimo pavedimų atžvilgiu; (arba) „atsiskaitymų tarpininkas“ – tai subjektas, kuris atidaro ir tvarko įstaigų ir sistemose dalyvaujančios kitos pagrindinės sandorio šalies atsiskaitomąsias sąskaitas, per kurias tokiose sistemose atliekami atsiskaitymai pagal perve- dimo pavedimus, ir kuris pagal aplinkybes teikia kreditus toms įstaigoms ir (arba) kitoms pagrindinėms sandorio šalims atsiskaitymo reikmėms; e) „kliringo namai“ – tai subjektas, kuris yra atsakingas už įstaigų, galimos kitos pagrindinės sandorio šalies ir (arba) galimo atsiskaitymų tarpininko grynųjų pozicijų apskaičiavimą; f) „dalyvis“ – tai įstaiga, kita pagrindinė sandorio šalis, atsiskai- tymų tarpininkas arba kliringo namai. — kredito įstaiga, kaip apibrėžta Direktyvos 77/780/EEB (1) 1 straipsnio pirmoje įtraukoje, įskaitant tos pačios direk- tyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas įstaigas, arba Vadovaujantis sistemos taisyklėmis tas pats dalyvis gali veikti kaip kita pagrindinė sandorio šalis, atsiskaitymų tarpininkas ar kliringo namai arba atlikti visas šias funkcijas ar jų dalį. (1) 1997 m. gruodžio 12 d. Pirmoji Tarybos direktyva 77/780/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kredito įstaigų veiklos pradėjimu ir plėtojimu, suderinimo (OL L 322, 1997 12 17, p. 30). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 96/13/EB (OL L 66, 1996 3 16, p. 15). (2) 1993 m. gegužės 10 d. Tarybos direktyva 93/22/EEB dėl investicinių paslaugų vertybinių popierių srityje (OL L 141, 1993 6 11, p. 27). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/9/EB (OL L 84, 1997 3 26, p. 22). 110 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 06/3 t. Taikant šią direktyvą, valstybė narė gali nuspręsti netiesioginį sistemos dalyvį laikyti sistemos dalyviu, jeigu toks sprendimas pateisinamas sisteminės rizikos požiūriu ir jeigu netiesioginis dalyvis sistemai yra žinomas; naudojimosi sistema, arba pateikiamas valstybių narių centri- niams bankams arba būsimam Europos centriniam bankui. g) „netiesioginis dalyvis“ – tai kredito įstaiga, kuri apibrėžiama b punkto pirmoje įtraukoje ir kurią su įstaiga, dalyvaujančia sistemoje ir vykdančia pervedimo pavedimus, apibrėžtus i punkto pirmoje įtraukoje, sieja sutartiniai ryšiai, leidžiantys pirmiau nurodytai kredito įstaigai per sistemą perduoti per- vedimo pavedimus; II SKIRSNIS TARPUSKAITA IR PERVEDIMO PAVEDIMAI h) „vertybiniai popieriai“ – tai visi Direktyvos 93/22/EEB priedo B skirsnyje išvardyti instrumentai; 3 straipsnis i) „pervedimo pavedimas“ – tai: — bet kuris dalyvio duotas nurodymas leisti gavėjui dispo- nuoti pinigų suma, darant įrašus kredito įstaigos, centri- nio banko arba atsiskaitymų tarpininko sąskaitose, arba bet kuris nurodymas, pagal kurį prisiimamas arba įvykdo- mas mokėjimo įsipareigojimas laikantis sistemos taisyklių, arba — dalyvio duotas nurodymas perduoti nuosavybės teisę į vertybinį popierių arba vertybinius popierius arba su jais susijusias turtines teises, darant įrašus registre arba kitu būdu; j) k) „nemokumo byla“ – tai valstybės narės arba trečiosios šalies teisėje numatyta bet kuri bendrai taikoma sistemos dalyvio likvidavimo arba reorganizavimo priemonė, jeigu tokia prie- monė yra susijusi su pervedimų arba mokėjimų sustabdymu arba apribojimu; „tarpuskaita“ – tai reikalavimų ir įsipareigojimų, atsirandan- čių dėl pervedimo pavedimų, kuriuos dalyvis ar dalyviai duoda vienam arba daugiau kitų dalyvių arba gauna iš jų, perskaičia- vimas į vieną grynąjį reikalavimą arba vieną grynąjį įsiparei- gojimą, dėl kurio galima pateikti tik grynąjį reikalavimą arba turėti tik grynąjį įsipareigojimą; l) „atsiskaitomoji sąskaita“ – tai sąskaita centriniame banke, pas atsiskaitymų tarpininką arba pas kitą pagrindinę sandorio šalį, naudojama lėšoms ar vertybiniams popieriams laikyti ir atsis- kaitymams tarp sistemos dalyvių atlikti; m) „įkaitas“ – tai visas pagal įkeitimo, atpirkimo arba panašią sutartį ar kitaip pateikiamas realizuotinas turtas (įskaitant pinigus, kurie pateikiami kaip įkeitimo dalykas), skirtas užtik- atsirasti dėl rinti įsipareigojimus, galinčius teises ir 1. Pervedimo pavedimų ir tarpuskaitos vykdymas yra teisiškai užtikrinamas ir privalomas trečiosioms šalims net ir tuo atveju, kai sistemos dalyviui yra iškelta nemokumo byla, jeigu pervedimo pavedimai buvo įvesti į sistemą iki to momento, kai buvo iškelta tokia nemokumo byla, kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalyje. Jeigu išimtiniais atvejais pervedimo pavedimai įvedami į sistemą jau iškėlus nemokumo bylą ir yra įvykdomi tą dieną, kai tokia byla iškeliama, jų vykdymas yra teisiškai užtikrinamas ir privalo- mas trečiosioms šalims tik tuo atveju, kai atlikus atsiskaitymą atsiskaitymų tarpininkas, kita pagrindinė sandorio šalis arba kli- ringo namai gali įrodyti, kad jie nežinojo ir neturėjo žinoti apie tokios bylos iškėlimą. 2. Joks įstatymas, kitas teisės aktas, taisyklė arba praktika, susiję su sutarčių ir sandorių, sudarytų iki to momento, kai buvo iškelta nemokumo byla, kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalyje, atidėjimu, nepanaikina tarpuskaitos. 3. Momentas, kada pervedimo pavedimas įvedamas į sistemą, apibrėžiamas tos sistemos taisyklėse. Jeigu sistemos veikimą regla- mentuojančiuose nacionalinės teisės aktuose yra numatytos sąly- gos, apibūdinančios pavedimo įvedimo į sistemą momentą, minėtos sistemos taisyklės turi atitikti tokias sąlygas. 4 straipsnis Valstybės narės gali nustatyti, kad nemokumo bylos iškėlimas sistemos dalyviui nedraudžia nemokumo bylos iškėlimo dieną panaudoti to dalyvio atsiskaitomojoje sąskaitoje esančių lėšų arba vertybinių popierių tokio dalyvio su sistema susijusiems įsipareigojimams įvykdyti. Be to, valstybės narės gali taip pat nustatyti, kad tokio dalyvio su sistema susijęs kreditas pagal turimą ir galiojantį įkaitą būtų panaudotas to dalyvio su sistema susijusiems įsipareigojimams įvykdyti. 06/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 111 5 straipsnis — valstybių narių centriniai bankai arba būsimasis Europos cent- rinis bankas į jiems pateiktus įkaitus, Sistemos dalyvis arba trečioji šalis negali panaikinti pervedimo pavedimo po tam tikro sistemos taisyklėse nustatyto momento. III SKIRSNIS SU NEMOKUMO BYLA SUSIJUSIOS NUOSTATOS 6 straipsnis 1. Šioje direktyvoje nemokumo bylos iškėlimo momentas — tai momentas, kai tam tikra teismo ar administracinė institucija pri- ima atitinkamą sprendimą. 2. Priėmus sprendimą pagal šio straipsnio 1 dalį, tam tikra teismo ar administracinė institucija nedelsdama apie tai informuoja ati- tinkamą instituciją, kurią pasirenka jos valstybė narė. 3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodyta valstybė narė nedelsdama informuoja kitas valstybes nares. 7 straipsnis įsipareigojimams, kylantiems dėl Nemokumo byla neturi atgalinio poveikio sistemos dalyvio teisėms ir jo dalyvavimo sistemoje ar susijusiems su tokiu dalyvavimu, kurie atsiranda iki to momento, kai buvo iškelta nemokumo byla, kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalyje. 8 straipsnis Iškėlus nemokumo bylą sistemos dalyviui, tokio dalyvio teises ir jo dalyvavimo sistemoje ar įsipareigojimus, kylančius dėl susijusius sistemą reglamentuojantys teisės aktai. su tokiu dalyvavimu, nustato minėtą neturi įtakos nemokumo bylos, iškeltos įkaitą pateikusiam siste- mos dalyviui arba valstybių narių centrinių bankų arba būsimo Europos centrinio banko kitai sandorio šaliai. Toks įkaitas gali būti panaudotas šioms teisėms realizuoti. 2. Jeigu vertybiniai popieriai (taip pat ir teisės į vertybinius popie- rius) yra pateikiami kaip įkaitas sistemos dalyviams ir (arba) vals- tybių narių centriniams bankams arba būsimam Europos centri- niam bankui, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, ir jų (arba jų vardu veikiančio bet kurio paskirtojo asmens, tarpininko arba tre- čiosios šalies) teisės, susijusios su vertybiniais popieriais, teisiškai pagrįstai įtraukiamos į valstybėje narėje esantį registrą, sąskaitas arba centralizuotą depozitoriumą, tokių asmenų, kaip įkaito turėtojų, teises, susijusias su minėtais vertybiniais popieriais, regla- mentuoja tos valstybės narės teisė. V SKIRSNIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 10 straipsnis Valstybės narės apibrėžia sistemas, kurios turi būti įtrauktos į šios direktyvos taikymo sritį ir praneša apie jas Komisijai, taip pat informuoja Komisiją apie institucijas, kurias jos yra pasirinkusios pagal 6 straipsnio 2 dalį. Sistema nurodo valstybei narei, kurios teisė yra taikoma, sistemos dalyvius, įskaitant visus galimus netiesioginius dalyvius, taip pat praneša apie bet kokius jų pasikeitimus. Be informacijos, pateikiamos pagal šio straipsnio antrąją pastraipą, valstybės narės, kurių jurisdikcijai priklauso sistemos, gali nustatyti jų priežiūros arba leidimo veikti reikalavimus. Kiekvienas teisėtų interesų turintis asmuo gali pareikalauti, kad įstaiga jį informuotų apie sistemas, kuriose ji dalyvauja, ir pateiktų informaciją apie tokių sistemų veikimą reglamentuojančias pagrindines taisykles. IV SKIRSNIS ĮKAITO TURĖTOJŲ TEISIŲ APSAUGOJIMAS NUO ĮKAITO DAVĖJO NEMOKUMO POVEIKIO 11 straipsnis 9 straipsnis 1. Teisėms, kurias turi: — sistemos dalyvis į įkaitą, kuris jam pateikiamas dalyvaujant sis- temoje, ir 1. Valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtina nuo- statas, būtinas, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 1999 m. gruodžio 11 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 112 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 06/3 t. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo sri- tyje priimamų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. Tokiame pranešime valstybės narės pateikia atitikimo lentelę, kurioje pagal kiekvieną šios direktyvos straipsnį nurodomos esamos arba pri- imtos nacionalinės teisės nuostatos. 13 straipsnis Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. Ši direktyva skirta valstybėms narėms. 14 straipsnis 12 straipsnis Priimta Briuselyje, 1998 m. gegužės 19 d. Ne vėliau kaip praėjus trejiems metams po 11 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie šios direktyvos taikymą, reikia, kartu pateikdama pasiūlymus ją pataisyti. jei Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas J. M. GIL-ROBLES Pirmininkas G. BROWN


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1723/98 van Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ aan de Commissie. Overschrijding van de grenswaarden bij het vervoer van radioactief afval

eurovoc_concepts:
France
approximation of laws
export of waste
health control
ionising radiation
occupational safety
public health
radioactive pollution
radioactive waste

text: C 402/156 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 12. 98 (98/C 402/208) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1723/98 van Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) aan de Commissie (19 mei 1998) Betreft: Overschrijding van de grenswaarden bij het vervoer van radioactief afval De Franse veiligheidsinstantie DSIN heeft aan de buitenkant van containers voor het vervoer van radioactieve stoffen en op de voertuigen radioactieve straling gemeten die ten dele ver boven de toegestane grenswaarden lag. Dergelijke gevaarlijke contaminaties zijn niet alleen geconstateerd bij transporten binnen Frankrijk, maar ook bij grensoverschrijdende transporten uit andere lidstaten en uit derde landen naar Frankrijk. 1. Beschikt de Commissie over informatie betreffende de vorenvermelde situatie en zo ja welke? Sinds wanneer beschikt de Commissie over deze informatie en van wie en wanneer heeft zij deze informatie 2. gekregen? 3. Welke maatregelen is de Commissie voornemens te treffen om de Europese werknemers in de onder- nemingen die het vervoer van radioactieve stoffen verzorgen tegen de gevaren van deze verhoogde radioactieve straling te beschermen? 4. Hoe effectief vindt de Commissie de regelingen op het gebied van bescherming tegen ioniserende straling en de daarin vervatte controles in de Europese Unie met het oog op de onlangs aangetoonde overschrijdingen van de grenswaarden? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (24 juni 1998) De Commissie heeft op 30 april 1998 voor het eerst informatie over deze kwestie van het Franse (cid:132)Office de protection contre les rayonnements ionisants(cid:148) ontvangen. Sindsdien wordt zij regelmatig op de hoogte gehouden naarmate de Franse autoriteiten en de betrokken exploitanten verdere informatie beschikbaar stellen. Er is eveneens contact opgenomen met andere lidstaten. Uitgebreide informatie over het niveau en de mate van besmetting van de voor het vervoer gebruikte vaten en de feitelijke of mogelijke blootstelling van werkers en leden van de bevolking heeft zij zowel schriftelijk als in de vergadering van 18 mei 1998 van de Permanente werkgroep van de Commissie voor de veiligheid van het vervoer van radioactief materiaal ontvangen. De grenzen voor niet-vaste besmetting van de buitenzijde die kenmerkend is voor vervoerscontainers, voort- vloeiende uit Richtlijn 94/55/EG van de Raad van 21 november 1994 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake het vervoer van gevaarlijke goederen over de weg (1) en Richtlijn 96/49/EG van de Raad van 23 juli 1996 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake het vervoer van gevaarlijke goederen per spoor (2), zijn inderdaad in bepaalde gevallen, waarbij het ging om plaatselijke (cid:132)hot spots(cid:148) aan de buitenzijde van de vaten met afgewerkte splijtstof en in het omhulsel waarin zij vervoerd werden, overschreden. De beschikbare informatie geeft echter duidelijk aan dat werkers noch leden van het bevolking blootgesteld zijn aan doses die hoger liggen dan de stralingsgrenzen zoals deze in de communautaire richtlijn betreffende de basisnormen voor de bescherming van de gezondheid der bevolking en der werkers tegen de aan ioniserende straling verbonden gevaren vastgesteld zijn. Een controle van werkers heeft geen teken van enige significante besmetting laten zien. Deze bevinding spoort met de conservatief vastgestelde besmettingsgrenzen voor buitenzijden. Indien een oppervlak van 100 cm2 besmet is met niet-vast cesium 137 en dit in zijn geheel is opgenomen, dan zou de stralingsdosis waaraan de betrokkene wordt blootgesteld aanzienlijk onder 1 % van de jaarlijkse limiet per hoofd van de bevolking liggen. De lidstaten zijn verantwoordelijk voor de toepassing van de bovengenoemde communautaire richtlijnen. In het voorliggende geval hebben de autoriteiten passend gereageerd op de door hen aan het licht gebrachte situatie, waardoor zij aan hun verplichtingen hebben voldaan. Bovendien laten de resultaten van het Franse onderzoek zien dat, zelfs met de afwijkingen van de vereisten die hebben plaatsgevonden, werkers noch het publiek aan bestraling hebben blootgestaan. De Franse ervaring is uitgebreid in de vergadering van de permanente werkgroep van 18 mei 1998 behandeld en de daaruit getrokken lessen zijn aan de autoriteiten van de lidstaten meegedeeld. Er werd met name opgemerkt dat de International Nuclear Events Scale uitgebreid moet worden zodat de ernst van transportincidenten aan het publiek duidelijk kan worden gemaakt. De Commissie voorziet geen andere actie mits de onderzoeken van de lidstaten geen nieuwe gezichtspunten opleveren en zij bevestiging krijgt van de stappen die de lidstaten hebben beloofd te ondernemen om een herhaling van de situatie te voorkomen. (1) (2) PB L 319 van 12. 12. 1994. PB L 235 van 17. 9. 1996


title: WRITTEN QUESTION No. 1717/98 by Carl LANG to the Commission. Supplementary social protection schemes

eurovoc_concepts:
application of EU law
free movement of persons
health insurance
life assurance
private insurance
social security
supplementary pension

formats: html print


title: Regulamento (CE) nº 1040/98 da Comissão de 19 de Maio de 1998 que fixa os preços comunitários de produção e os preços comunitários de importação para os cravos e as rosas em aplicação do regime de importação de determinados produtos de floricultura originários de Chipre, de Israel, da Jordânia, de Marrocos, bem como da Cisjordânia e da Faixa de Gaza

eurovoc_concepts:
Cyprus
Middle East
Morocco
floriculture
import policy
producer price

formats: pdf print

text: 20. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 149/1 I (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) Nº 1040/98 DA COMISS(cid:212)O de 19 de Maio de 1998 que fixa os pre(cid:135)os comunit(cid:145)rios de produ(cid:135)(cid:209)o e os pre(cid:135)os comunit(cid:145)rios de impor- ta(cid:135)(cid:209)o para os cravos e as rosas em aplica(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o de deter- minados produtos de floricultura origin(cid:145)rios de Chipre, de Israel, da Jord(cid:131)nia, de Marrocos, bem como da Cisjord(cid:131)nia e da Faixa de Gaza A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 4088/87 do Conselho, de 21 de Dezembro de 1987, que determina as condi(cid:135)(cid:210)es de aplica(cid:135)(cid:209)o dos direitos aduaneiros preferen- ciais na importa(cid:135)(cid:209)o de determinados produtos da floricul- tura origin(cid:145)rios de Chipre, Israel, Jord(cid:131)nia e Marrocos, bem como da Cisjord(cid:131)nia e da Faixa de Gaza (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1300/97 (2), e, nomeadamente, o nº 2, al(cid:146)nea a), do seu artigo 5º, Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o do nº 2 do artigo 2º, e do artigo 3º do Regulamento (CEE) nº 4088/87 acima referido, os pre(cid:135)os comunit(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o e os pre(cid:135)os comunit(cid:145)rios de produ(cid:135)(cid:209)o s(cid:209)o fixados de quinze dias para os cravos unifloros (standard) e cravos multiflores (spray), as rosas de flor grande e as rosas de flor pequena, aplic(cid:145)- veis durante per(cid:146)odos de duas semanas; que, em conformi- dade com o artigo 1ºB do Regulamento (CEE) nº 700/88 da Comiss(cid:209)o, de 17 de Mar(cid:135)o de 1988, que estabelece determinadas normas de execu(cid:135)(cid:209)o do regime aplic(cid:145)vel na importa(cid:135)(cid:209)o na Comunidade de determinados produtos da floricultura origin(cid:145)rios de Chipre, de Israel, da Jord(cid:131)nia, de Marrocos, bem como da Cisjord(cid:131)nia e da Faixa de Gaza (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2062/97 (4), estes pre(cid:135)os s(cid:209)o fixados para per(cid:146)odos de duas semanas com base nos dados ponderados fornecidos pelos Estados-membros; que (cid:130) importante que os referidos pre(cid:135)os sejam fixados sem atrasos a fim de determinar os direitos alfandeg(cid:145)rios a aplicar; que, para o efeito, (cid:130) oportuno prever a aplica(cid:135)(cid:209)o imediata do presente regulamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os pre(cid:135)os comunit(cid:145)rios de produ(cid:135)(cid:209)o e os pre(cid:135)os comuni- t(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para os cravos unifloros (standard), os cravos multifloros (spray), as rosas de flor grande e as rosas de flor pequena referidos no artigo 1ºB do Regula- mento (CEE) nº 700/88, relativos a um per(cid:146)odo de duas semanas, s(cid:209)o fixados em anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 20 de Maio de 1998. (cid:144) aplic(cid:145)vel de 20 de Maio a 2 de Junho de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Maio de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 382 de 31. 12. 1987, p. 22. (2) JO L 177 de 5. 7. 1997, p. 1. (3) JO L 72 de 18. 3. 1988, p. 16. (4) JO L 289 de 22. 10. 1997, p. 1. L 149/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 5. 98 ANEXO (em ecus por 100 unidades) Per(cid:146)odo: 20 de Maio (cid:190) 2 de Junho de 1998 Pre(cid:135)o comunit(cid:145)rio de produ(cid:135)(cid:209)o Cravos unifloros (standard) Cravos multifloros (spray) Rosas de flor grande Rosas de flor pequena 14,36 8,40 31,78 15,18 Pre(cid:135)o comunit(cid:145)rio de importa(cid:135)(cid:209)o Cravos unifloros (standard) Cravos multifloros (spray) Rosas de flor grande Rosas de flor pequena Israel Marrocos Chipre Jord(cid:131)nia Cisjord(cid:131)nia e Faixa de Gaza 9,05 15,97 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 9,20 14,24 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 15,78 13,42 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1041/98 av den 19 maj 1998 om återinförande av förmånstullar vid import av småblommiga rosor med ursprung i Israel

eurovoc_concepts:
Israel
customs duties
floriculture
import
tariff preference

text: 20. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 149/3 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1041/98 av den 19 maj 1998 om (cid:134)terinf(cid:148)rande av f(cid:148)rm(cid:134)nstullar vid import av sm(cid:134)blommiga rosor med ursprung i Israel EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastst(cid:132)llande av villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mpning av f(cid:148)rm(cid:134)nstullar p(cid:134) import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko i V(cid:132)stbanken och Gazaremsan (1), senast (cid:132)ndrad samt genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1300/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 5. 2 b i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EEG) nr 4088/87 fastst(cid:132)lls villkoren f(cid:148)r till- l(cid:132)mpningen av f(cid:148)rm(cid:134)nstullar p(cid:134) storblommiga rosor, sm(cid:134)blommiga rosor, nejlikor och prydnadsnejlikor (p(cid:134) kvist) som (cid:134)rligen (cid:148)ppnas f(cid:148)r import av f(cid:132)rska snittblommor till gemen- skapen. inom gr(cid:132)nserna f(cid:148)r de tullkvoter Genom r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1981/94 (3), senast (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 650/ 98 (4), (cid:148)ppnas och f(cid:148)reskrivs f(cid:148)rvaltningen av gemen- skapens tullkvoter f(cid:148)r vissa produkter med ursprung i Cypern, Egypten, Israel, Malta, Marocko, V(cid:132)stbanken och Gazaremsan, Tunisien och Turkiet, samt om f(cid:148)reskrifter f(cid:148)r (cid:148)kning och anpassning av dessa tullkvoter. I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1040/98 (5) fastst(cid:132)lls gemenskapens producent- och importpriser p(cid:134) nejlikor och rosor f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av f(cid:148)rfarandet vid import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. De representativa marknadskurser som anges i artikel 1 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 (8), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (9), anv(cid:132)nds f(cid:148)r att r(cid:132)kna om belopp uttryckta i tredje lands valutor och som grundval fastst(cid:132)llande av jordbruksomr(cid:132)kningskur- serna i medlemsstaternas valutor. N(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser f(cid:148)r till(cid:132)mpningen och fastst(cid:132)llandet av dessa omr(cid:132)knings- kurser fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1068/93 (10), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 96/ 98 (11). f(cid:148)r Den f(cid:148)rm(cid:134)nstull som fastst(cid:132)lls f(cid:148)r sm(cid:134)blommiga rosor med ursprung i Israel genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1981/94 upph(cid:132)vs genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 660/ 98 (12). P(cid:134) grundval av de prisnoteringar som har gjorts i enlighet med f(cid:148)rordningarna (EEG) nr 4088/87 och (EEG) nr 700/ 88 m(cid:134)ste det konstateras att villkoret f(cid:148)r att (cid:134)terinf(cid:148)ra den f(cid:148)rm(cid:134)nstull som f(cid:148)reskrivs i artikel 2. 4 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 4088/87 (cid:132)r uppfyllt i fr(cid:134)ga om sm(cid:134)blommiga rosor med ursprung i Israel. F(cid:148)rm(cid:134)nstullen b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:134)terin- f(cid:148)ras. Mellan f(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)ns m(cid:148)ten skall dessa (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas av kommissionen. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 I fr(cid:134)ga om import av sm(cid:134)blommiga rosor (KN- 1. nummer ex 0603 10 11 och ex 0603 10 51) med ursprung i Israel skall den f(cid:148)rm(cid:134)nstullsats som fastst(cid:132)lldes i den (cid:132)ndrade f(cid:148)rordningen (EG) nr 1981/94 (cid:134)terinf(cid:148)ras. 2. F(cid:148)rordning (EG) nr 660/98 upph(cid:132)vs. I kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 700/88 (6), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2062/97 (7), fastst(cid:132)lls till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r dessa f(cid:148)rfaranden. Artikel 2 (1) EGT L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EGT L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EGT L 199, 2. 8. 1994, s. 1. (4) EGT L 88, 24. 3. 1998, s. 8. (5) Se sida 1 i denna tidning. (6) EGT L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (7) EGT L 289, 22. 10. 1997, s. 1. Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 20 maj 1998. (8) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (9) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. (10) EGT L 108, 1. 5. 1993, s. 106. (11) EGT L 135, 8. 5. 1998, s. 5. (12) EGT L 90, 25. 3. 1998, s. 36. L 149/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 5. 98 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 19 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1557/98 van Graham WATSON aan de Commissie. Etnische minderheden en de Europese instellingen

eurovoc_concepts:
EU institution
European official
action programme
anti-discriminatory measure
ethnic group
foreign national
regulations for civil servants

text: C 354/112 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 11. 98 Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (19 juni 1998) De Commissie is van mening dat Richtlijn 76/207/EEG van de Raad van 9 februari 1976 betreffende de gelijke behandeling van mannen en vrouwen ten aanzien van de toegang tot het arbeidsproces, de beroepsopleiding, de promotiekansen en ten aanzien van de arbeidsvoorwaarden alleen van toepassing is op de arbeidsverhoudingen die onder een overeenkomst tussen de werknemer en zijn werkgever vallen. Aangezien kandidaatstelling voor verkiezingen geen arbeidsverhouding in voornoemde zin is, valt deze niet binnen het toepassingsgebied van artikel 119 van het EG-Verdrag, noch binnen dat van Richtlijn 76/207/EEG. De Commissie is het ermee eens dat de Gemeenschapswetgeving geen wettelijke belemmering vormt voor nationale maatregelen ter verbetering van de vertegenwoordiging van vrouwen in gekozen organen. Aanbeveling 96/694/EG van de Raad van 2 december 1996 betreffende de evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan het besluitvormingsproces (1) beveelt de lidstaten aan een allesomvattende, ge(cid:14)¤ntegreerde strategie aan te nemen ter bevordering van een evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan het besluitvormingsproces. (1) PB L 319 van 10. 12. 1996 (98/C 354/178) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1557/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (19 mei 1998) Betreft: Etnische minderheden en de Europese instellingen Welke plannen heeft de Commissie voor een actieprogramma ter verhoging van het aantal personen van etnische minderheden die bij de EU-instellingen werken? (98/C 354/179) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1558/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (19 mei 1998) Betreft: Etnische minderheden en de Europese instellingen Kan de Commissie mededelen welk percentage van het personeel van de EU-instellingen afkomstig is van etnische minderheden? (98/C 354/180) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1559/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (19 mei 1998) Betreft: Etnische minderheden en de Europese instellingen Welke plannen heeft de Commissie om op etnische minderheden programma(cid:146)s toe te passen die vergelijkbaar zijn met de programma(cid:146)s die zij heeft ter bestrijding van discriminatie van vrouwen? Gecombineerd Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1557/98, E-1558/98 en E-1559/98 (15 juni 1998) Het personeel is steeds aangeworven op grond van artikel 27 van het Statuut van de ambtenaren, dat bepaalt dat de ambtenaren worden aangeworven uit de onderdanen van de lidstaten met inachtneming van een zo breed mogelijke aardrijkskundige spreiding; hierbij wordt geen onderscheid gemaakt ten aanzien van ras, politieke opvattingen, levensovertuiging of geloof, geslacht of seksuele geaardheid, burgerlijke staat of gezinssituatie. De Commissie heeft dus geen positieve actieprogramma(cid:146)s behoeven op te zetten om etnische minderheden meer aan bod te doen komen bij de aanwerving van haar personeel


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1553/98 af Ursula STENZEL til Kommissionen. Grænseregioner: PHARE-CBC

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/143 v(cid:230)sentligste af de modydelser, der m(cid:229)tte kr(cid:230)ves for at tilgodese konkurrenterne, m(cid:229)tte v(cid:230)re koncentreret om Europa. Dette blev accepteret af de franske myndigheder, som fremlagde meget betydelige modydelser i maj 1998, prim(cid:230)rt i Europa, i form af afh(cid:230)ndelser og lukninger. Efter at have gennemg(cid:229)et bankens omstrukturerings- plan drog Kommissionen den konklusion, at CrØdit Lyonnais ville v(cid:230)re levedygtig, ogs(cid:229) med de meget betydelige afh(cid:230)ndelser, der blev kr(cid:230)vet, at stłtten var begr(cid:230)nset til, hvad der var strengt nłdvendigt, og at de modydelser, den franske regering havde tilbudt, ville fłre til en meget betydelig indskr(cid:230)nkning af CrØdit Lyonnais(cid:146) kommercielle virksomhed og dermed mindske stłttens konkurrencefordrejende virkninger. Desuden bem(cid:230)rkes, at form(cid:229)let med den kontrol, Kommissionen fłrer med statsstłtte ydet af medlemsstaterne, ikke er at sikre, at de stłttemodtagende virksomheder kan overleve, men derimod at f(cid:230)llesmarkedet kan fungere efter hensigten, uden for store konkurrencefordrejninger. Kommissionen har noteret sig Frankrigs tilsagn om hurtigt at privatisere banken, senest i oktober 1999, i overensstemmelse med, hvad den franske regering allerede havde stillet i udsigt, da Kommissionen godkendte den tidligere stłtte i 1995. Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at traktaten er neutral med hensyn til ejendomsretten til virksomhederne, s(cid:229)ledes som det fremg(cid:229)r af artikel 222. Men n(cid:229)r staten bestandigt tr(cid:230)der til med stłtte til offentlige franske banker, skaber det betydelige konkurrencefordrejninger til skade for de private banker, som ikke har nydt godt af en lige s(cid:229) systematisk stłtte fra deres private aktion(cid:230)rer. I denne s(cid:230)rlige kontekst bem(cid:230)rker Kommissionen, at n(cid:229)r CrØdit Lyonnais overg(cid:229)r til den private sektor, vil CrØdit Lyonnais fremover v(cid:230)re nłdt til at vende sig mod sine private aktion(cid:230)rer for at skaffe de yderligere midler, banken har brug for, og ikke l(cid:230)ngere mod staten, s(cid:229)ledes at de konkurrencefordrejende virkninger p(cid:229) f(cid:230)llesmarkedet af statsstłtten vil blive undg(cid:229)et i fremtiden. (1) EFT C 368 af 23. 12. 1994. (98/C 402/190) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1553/98 af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen (19. maj 1998) Om: Gr(cid:230)nseregioner: PHARE-CBC PHARE-CBS-programmet blev for nogle (cid:229)r siden bl. a. ogs(cid:229) indfłrt p(cid:229) initiativ af Europa-Parlamentet for umiddelbart ved EU(cid:146)s eksterne gr(cid:230)nser at muliggłre et samarbejde med naboomr(cid:229)derne i EU til supplering af f(cid:230)llesskabsinitiativet »INTERREG«. Kan Kommissionen udelukke, at de midler, der er afsat til samarbejdet med INTERREG inden for rammerne af den fremtidige udformning af PHARE-CBC, fremover anvendes for alle gr(cid:230)nser til de centrale og łsteurop(cid:230)iske lande? Kan Kommissionen oplyse, om man for det fremtidige PHARE-CBC fłlger INTERREG(cid:146)s fremgangsm(cid:229)de? Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at listen over de hidtil stłtteegnede omr(cid:229)der som turisme, landbrug, landdistrikter, innovation/telekommunikation, sundhedsv(cid:230)sen osv. forbliver u(cid:230)ndret med hensyn til nyudformningen af PHARE- CBC, og det meget vigtige tv(cid:230)rregionale samarbejde i de gr(cid:230)nseregioner, der s(cid:230)rligt berłres af udvidelsen mod łst, ikke bringes i fare? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans van den Broek (18. juni 1998) Kommissionen er for łjeblikket i gang med at se n(cid:230)rmere p(cid:229) forordningen om gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (Kommissionens forordning (EF) 1628/94 af 4. juli 1994 (1)) for undersłge om PHARE-programmet kan głres mere fleksibelt. I denne forbindelse vil man słge at udnytte den erfaring man allerede har opn(cid:229)et med hvordan arbejdet under PHARE-programmet kan koordineres med de aktiviteter der gennemfłres som led i F(cid:230)llesskabets strukturfonde (Interreg IIA). PHARE-forvaltningsudvalget drłfter ogs(cid:229) hvilket sigte PHARE-programmet błr have for fremtiden. Det er endnu ikke muligt at sige hvad disse drłftelser ender med hvad ang(cid:229)r geografiske omr(cid:229)der, og hvilke aktivitetstyper der bliver stłtteberettigede under den reviderede forordning. (1) EFT L 171 af 6. 7. 1994


title: 98/362/EF: Kommissionens beslutning af 19. maj 1998 om en anden ændring af beslutning 93/42/EØF om supplerende garantier vedrørende IBR for kvæg bestemt til medlemsstater eller regioner i medlemsstater, der er fri for sygdommen, så den kommer til at gælde for Sverige, og om ændring af beslutning 95/109/EF (meddelt under nummer K(1998) 1355) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Sweden
animal disease
cattle
health certificate
intra-EU trade
veterinary inspection

text: L 163/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 98 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 19. maj 1998 om en anden ændring af beslutning 93/42/EØF om supplerende garantier vedrø- rende IBR for kvæg bestemt til medlemsstater eller regioner i medlemsstater, der er fri for sygdommen, s(cid:134) den kommer til at gælde for Sverige, og om ændring af beslutning 95/109/EF (meddelt under nummer K(1998) 1355) (EØS-relevant tekst) (98/362/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1), handel senest ændret ved direktiv 97/12/EF (2), særlig artikel 9, stk. 3, og artikel 10, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: Ved Kommissionens beslutning 95/71/EF (3) blev der godkendt et program for udryddelse af IBR i Sverige; programmet anses for at have udryddet sygdommen i Sverige; for at sikre de fremskridt, der er gjort, og for at afslutte IBR-programmet med godt fik Sverige visse supplerende garantier ved Kommissionens beslutning 95/ 109/EF (4); resultat Sverige betragter sit omr(cid:134)de som fri for IBR og har sendt Kommissionen dokumentation herfor; de svenske myndigheder anvender regler for flytning af kvæg inden for landets grænser, som mindst svarer til dem, der er fastsat i denne beslutning; ved Kommissionens beslutning 93/42/EØF (5), ændret ved beslutning 94/962/EF (6), fastsættes der supplerende garantier vedrørende IBR for kvæg bestemt for Danmark og Finland; der bør foresl(cid:134)s supplerende garantier for at værne om de fremskridt, der er sket i Sverige; derfor bør nævnte beslut- ning ændres, s(cid:134) Sverige bliver omfattet af de samme garantier; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den St(cid:134)ende Veterinær- komit(cid:130) (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Bilaget til beslutning 93/42/EØF affattes som anført i bilaget til denne beslutning. Artikel 2 Anden linje i bilaget til beslutning 95/109/EF udg(cid:134)r. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 19. maj 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT 121 af 29. 7. 1964, s. 1977/64. (2) EFT L 109 af 25. 4. 1997, s. 1. (3) EFT L 59 af 17. 3. 1997, s. 33. (4) EFT L 79 af 7. 4. 1995, s. 32. (5) EFT L 16 af 25. 1. 1993, s. 50. (6) EFT L 371 af 31. 12. 1994, s. 27. 6. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 163/49 BILAG Medlemsstat Danmark Finland Sverige Region Alle regioner Alle regioner Alle regioner


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tad-19 ta’ Mejju 1998 li temenda id-Deċiżjoni 97/486/KE dwar it-tħejjija ta’ listi provviżorji ta’ stabbilimenti ta’ pajjiżi terzi li minnhom l-Istati Membri jawtorizzaw l-importazzjonijiet ta’ laħam ta’ kaċċa ferali (notifikata taħt dokument numru C(1998) 1375)Test b’relevanza għaż-ŻEE

eurovoc_concepts:
game meat
health legislation
import
third country
veterinary legislation

text: 03/Vol. 23 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 139 31998D0369 L 165/30 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 10. 6. 1998 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI tad-19 ta’ Mejju 1998 li temenda id-Deċiżjoni 97/486/KE dwar it-tħejjija ta’ listi provviżorji ta’ stabbilimenti ta’ pajjiżi terzi li minnhom l-Istati Membri jawtorizzaw l-importazzjonijiet ta’ laħam ta’ kaċċa ferali (notifikata taħt dokument numru C(1998) 1375) (Test b’relevanza għaż-ŻEE) (98/369/KE) Il-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: Artikolu 1 L-Anness li Anness tad-Deċiżjoni 97/468/KE. jinsab ma’ din id-Deċiżjoni huwa miżjud ma’ l- Artikolu 2 Din id-Deċiżjoni għandha tgħodd mill-10 ta’ Mejju 1998. Artikolu 3 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fid-19 ta’ Mejju 1998. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni Wara li kkonsidrat it-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea, Wara li kkonsidrat id-Deċiżjoni tal-Kunsill 95/408/KE tat-22 ta’ Ġunju 1995 dwar il-kundizzjonijiet għat-tħejjija, għal perjodu temproanju, ta’ listi provviżorji ta’ stabbilimenti ta’ pajjiż terz li minnhom l-Istati Membri huma awtorizzati li jimportaw ċerti ta’ oriġini mill-annimali, prodotti miss-sajd jew prodotti molluski bi-valvoli ħajjin (1), kif l-aħħar emendata bid-Deċiżjoni 97/34/KE (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 2(4) tagħha, listi proviżorji ta’ stabbilimenti tħejjew bid-Deċiżjoni li jipproduċu l-laħam ta’ tal-Kummissjoni Billi kaċċa ferali 97/468/KE (3); l-Istati Unita ta’ il-Kanada, New Zealand, Billi l-Amerika u l- Urugwaj bagħtu lista ta’ stabbilimenti li jipproduċu laħam ta’ kaċċa ferali u li għalihom, l-awtoritajiet responsabbli jiċċerti- fikaw li l-istabbilimenti huma skond ir-regoli tal-Komunità; Billi lista provviżorja ta’ stabbilimenti li jipproduċu l-laħam ta’ kaċċa ferali tista’ għalhekk titħejja għall-Kanada, New Zealand, l- Istati Unita ta’ l-Amerika u l-Urugwaj; l-miżuri Billi skond l-opinjoni tal-Kumitat Veterinarju Permanenti, li għalihom tipprovdi din id-Deċiżjoni huma (1) ĠU L 243, tal-11. 10. 1995, p. 17. (2) ĠU L 13, tas-16. 1. 1997, p. 33. (3) ĠU L 199, tas-26. 7. 1997, p. 62. 140 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 23 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA País: Canadá — Land: Canada — Land: Kanada — Χώρα: Kavaδάς — Country: Canada — Pays: Canada — Paese: Canada — Land: Canada — País: Canadá — Maa: Kanada — Land: Kanada 1 54 2 3 4 Alsask Beef Company Ltd Edmonton Alberta 5 PH 6 a País: Nueva Zelanda — Land: New Zealand — Land: Neuseeland — Χώρα: Nέα Zηλanδia — Country: New Zealand — Pays: Nouvelle-Zélande — Paese: Nuova Zelanda — Land: Nieuw-Zeeland — País: Nova Zelândia — Maa: Uusi-Seelanti — Land: Nya Zeeland 1 2 3 4 5 PH 3 Waitaki Biosciences International Ltd Christ- church Christ- church PH-CS PH 23 PH 26 PH 58 PH 83 Mair Venison Ltd Rotorua Rotorua PH-CS McFarlane Laboratories NZ Ltd Avondale Auckland PH-CS PPCS Mossburn Venex Ltd Mossburn Mossburn PH-CS Wairoa Wairoa PH-CS PH 206 Mair Venison Ltd Hokitika West Coast PH-CS PH 248 Glenalbany Holdings Ltd Kaiapoi Christ- church PH-CS PH 356 Mountain Range Venison Ltd Murupara Murupara PH-CS PH 436 BioProducts (New Zealand) Ltd Mosgiel Mosgiel PH 469 Pacifica Venison Ltd Oxford North Canterbury PH-CS PH-CS 6 a a a a a a a a a a País: USA — Land: USA — Land: USA — Χώρα: HΠA — Country: USA — Pays: USA — Paese: USA — Land: USA — País: USA — Maa: USA — Land: USA 1 2 3 4 13517/P-13517 Southern Wild Game/Intergame USA Devine Texas 5 PH 6 aT País: URUGUAY — Land: URUGUAY — Land: URUGUAY — Χώρα: URUGUAY — Country: URUGUAY — Pays: URUGUAY — Paese: URUGUAY — Land: URUGUAY — País: URUGUAI — Maa: URUGUAY — Land: URUGUAY 1 58 2 3 4 Frigorífico Casablanca SA (Fricasa) Casa Blanca Paysandú 5 PH 6 b