title: Ehdotus Euroopan Parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön nuoriso-toimintaohjelmasta - (komission esittämä)

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
vocational training
young person
youth employment

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO ft** ft ft ft ft ft ft ft^ft Bryssel, 27. 05. 1998 KOM(1998)3311opull. 98/0197 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta (komission esittämä) I. JOHDANTO PERUSTELUT Komissio tekee kolme päätösehdotusta yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisotoiminnan alalla sekä jatkaa ja laajentaa yhteisön käynnissä olevia toimintaohjelmia, jotka päättyvät 31. joulukuuta 1999. Näin se antaa konkreettisen muodon strategisille suuntaviivoille, jotka on esitetty Agenda 2000 -asiakirjassa ja kyseisten kolmen alan osalta marraskuussa 1997 annetussa komission tiedonannossa Tietojen ja taitojen Eurooppaan. 1 Komissio ilmoitti jo kyseisessä asiakirjassa tärkeimmät ulottuvuudet ja strategiset tavoitteet yhteisön toimille, joiden tarkoituksena on rakentaa vähitellen tietojen ja taitojen kehittä miseen, kansalaiskasvatuksen edistämiseen ja ammattitaidon kehittämiseen suuntautuvaa eurooppalaista koulutusaluetta. Kaikkien kolmen päätösehdotuksen keskeisenä tavoitteena on tukea elinikäistä koulutusta kaikilla tasoilla. Kolmessa ehdotuksessa näkyy halu toteuttaa yhtenäistä lähestymistapaa: Yhdessä ehdotukset tuovat esiin poliittisen tahdon korostaa elinikäistä koulutusta Euroopassa. Tälle on ominaista rakentaa vähitellen tietojen ja taitojen kehittämiseen, kansalaiskasvatuksen edistämiseen ja ammattitaidon kehittämiseen suuntautuvaa eurooppalaista koulutusaluetta. Kussakin päätösehdotuksessa säädetyillä yhteisillä toimilla vahvistetaan osaltaan tätä yhtenäisyyttä. Erityisesti teknologisten muutosten ja tietoyhteiskunnan vaikutusten vuoksi nopeasti kehittyvässä maailmassa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen välinen raja tulee yhä häilyvämmäksi samoin kuin vanha jako ammatilliseen peruskoulutukseen ja täydennyskoulutukseen ja vapaa muotoiseen koulutukseen. tai vakiintuneissa koulutusrakenteissa annettavaan Samaa lähestymistapaa sovelletaan myös täytäntöönpanoon ja hallintoon. Nykyisiin ohjelmiin verrattuna tämä näkyy haluna yksinkertaistaa, kohdentaa ja hajauttaa ohjelmia ja varmistaa samalla mahdollisimman suuri avoimuus, jotta lisättäisiin ohjelmaan osallistumis mahdollisuuksia. Ehdotetussa lähestymistavassa on otettu huomioon eri tekijöitä: * kokemukset aikaisemmista ohjelmista: kaikki nykyiset ohjelmat on analysoitu perinpohjaisesti (samoin kuin niitä edeltäneet ohjelmat). Analysoinnissa on arvioitu näiden kolmen ohjelman vaikutusta jäsenvaltioiden toimintalinjoihin ja järjestelmiin kyseisillä aloilla. Niissä on myös arvioitu sitä lisäarvoa, jota ohjelmissa toteutetut toimet tuovat Euroopan tasolla koulutus- ja nuorisoalan eri kohderyhmien liikkuvuuteen sekä kansainväliseen yhteistyöhön. Arvioinneissa on myös korostettu tiettyjä heikkouksia, jotka johtuvat pääasiassa menettelyiden monimutkaisuudesta ja hitaudesta, mitä näillä ehdotuksilla pyritään korjaamaan. Jäljempänä esitetystä taulukosta ilmenee, miten päätösehdotuksissa otetaan huomioon halu yksinkertaistaa, kohdentaa ja hajauttaa ohjelmia. * täydentävyys ja yhtenäisyys muiden yhteisön toimenpiteiden kanssa ehdotusten kattamalla alalla. On tärkeää taata täydentävyys ja yhtenäisyys tietojen ja taitojen politiikan kanssa -erityisesti tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvän viidennen puiteohjelman kanssa - ja muilla aloilla (kulttuuri ja audiovisuaalinen ala, KOM(97) 563 lopullinen. sisämarkkinoiden kuluttajansuoja, pk-yritykset, työllisyys ja kansanterveys), jotta voitaisiin tehostaa toimia ja lisätä toimien yhteisön tasolla tuomaa lisäarvoa. tietoyhteiskunta, toteuttaminen, ympäristö, Näissä kolmessa ehdotuksessa korostetaan myös varsinkin ammatillisen koulutuksen osalta toimien toteuttamista läheisessä ja jatkuvassa yhteistyössä yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa rakennerahastojen, varsinkin Euroopan sosiaalirahaston, toimien kanssa. Yleissivistävä samoin kuin kansalaisten aktiivinen osallistuminen yhteiskunnan toimintaan vahvistavat osaltaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota. ja ammatillinen koulutus työllisyysasiain huippukokous, koordinoidun työllisyysstrategian tarjoamat uudet puitteet: Marraskuussa 1997 jossa Eurooppa-neuvosto pidettiin ylimääräinen määritteli uudet työllisyyttä koskevat suuntaviivat. Näissä suuntaviivoissa tuodaan selkeästi esiin, että vakiintuneissa koulutusrakenteissa annettava ja vapaamuotoinen yleissivistävä koulutus sekä laajasti käsitetty ammatillinen koulutus ovat olennaisia tukea tekijöitä voimakkaasti yrittäjyyden kehittämistä tulee ja voimakkaasti esiin kaikissa päätösehdotuksissa erityisesti pohdittaessa ohjelmien (varsinkin Leonardo da Vincin) vaikutusta pk-yrityksiin suunnatun yhteisön strategian täytäntöönpanoon. ja sopeutumiskyvyn kannalta. Niillä voidaan tasa-arvon edistämistä. Tämä työllistettävyyden osallistumismahdollisuudet ohjelmiin: Jotta voitaisiin jatkaa EFTA-/ETA-maiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden ja Kyproksen kanssa jo tehtävää yhteistyötä, jonka tulokset näkyvät aktiivisena osallistumisena nykyisiin ohjelmiin, ehdotuksissa ilmoitetaan selvästi (10 artikla) halu antaa osallistumismahdollisuus liittymistä edeltävässä vaiheessa oleville hakijamaille. yhteisön toimintaohjelmiin Ohjelmien kattamat kolme alaa itse asiassa tarjoavat positiivista ja konkreettista tukea laajentumisprosessille. Myös Turkki voi osallistua ohjelmaan sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. Myös Malta voi osallistua ohjelmaan sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. toimissa yhteisön ehdotetuissa toissijaisuusperiaate ja yhteisön toimien lisäarvo Euroopan tasolla: Missään e i- päätösehdotuksessa perustamissopimuksen määräysten mukaisesti - aseteta kyseenalaiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaa. Yhteisön toimilla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toteuttamia toimia ja hallintomenettelyillä vahvistetaan yhteistyötä ja ehdotetuilla varmistamalla ohjelmien avoimuus. Toteutettujen toimien eurooppalainen ulottuvuus, varsinkin henkilöiden liikkuvuus ja virtuaaliliikkuvuus, kansainväliset pilottihankkeet ja Eurooppalaiset verkot sekä kielitaidon edistämiseen tarkoitettu tuki monipuolistavat jäsenvaltioiden koulutuskäytäntöjä. täytäntöönpano- toimenpiteissä ja * * * I - Tietoja ja taitoja edistävät toimet A. Ensisijainen tavoite Sekä Amsterdamin sopimuksessa että Agenda 2000 -asiakirjassa korostetaan, miten tärkeää tietoja ja taitoja edistävä toiminta on unionin kehityksen kannalta: "Tietoon liittyvät politiikat -tutkimus, uutta luova toiminta ja koulutus - ovat unionin tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeitä. Tutkimuksen ohella keskeinen sijoituskohde on koulutus. " Kuten komission tiedonannossa Tietojen ja taitojen Eurooppaan todetaan, tavoitteena on "edistää kansalaisten mahdollisimman korkeaa tiedon tasoa koulutuksen tavoitettavuuden ja jatkuvan ajantasaistamisen avulla. " Elinikäistä oppimista ja nuorisotyötä kehitettäessä yhteisöllä on seuraavat kolme tavoitetta: a) b) c) työllisyyttä Luxemburgin edistetään työllisyysasiain huippukokouksen päätösten mukaisesti tukemalla työn ja sen organisoinnin muuttuessa tarvittavia taitoja ja osaamista sekä yrittäjyyttä lisätään osaamista, tavoitteena luoda yhteiskunnalliset ja tekniset edellytykset talous kasvua ja elintasoa parantavien innovaatioiden edistämiselle tarjotaan kansalaisille eurooppalaisia kokemuksia, joilla vahvistetaan tunnetta yhteisestä. identiteetistä ja kuulumisesta yhteiseen alueeseen. B. Yhtenäistetty ja yksinkertaistettu lähestymistapa Ehdotuksissa otetaan kaikilta osin huomioon päättyvien ohjelmien tulokset ja erityisesti seuraavat kolme kohtaa: a) ohjelmien oikeusperusta on kokemuksen vahvistama ja määrittelee selkeästi yhteisön toimivallan b) ohj elmien täytäntöönpano on pyrkinyt j atkuvasti tukemaan j äsenvaltioiden toimia c) kehitetään joukko samantyyppisiä toimia seuraavien kuuden toimenpidetyypin pohjalta: liikkuvuus ja virtuaaliliikkuvuus, verkottuminen, kielitaidon edistäminen, uutta luovien hankkeiden ja tuotteiden tukeminen sekajärjestelmien tuntemuksen parantaminen. Eurooppalaisten kumppanuuksien avulla on lisätty yhteisön toiminnan näkyvyyttä ja parannettu sen laatua sekä tarjottu Euroopan kansalaisille entistä paremmat mahdollisuudet hankkia tietoja ja taitoja. Osittain näiden kokemusten perusteella kaksi kolmesta kansalaisesta toivoo nykyisin, että Eurooppalaisella yhteistyöllä olisi erityinen rooli koulutus- ja nuorisoasioissa. Komissio perustaa ohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä työryhmiä, jotka muodostetaan asiaankuuluvilla eri aloilla ansioituneista henkilöistä. Perustaessaan ryhmiä komissio pyrkii varmistamaan naisten ja miesten tasapuolisen osallistumisen ja kannustaa jäsenvaltioita tekemän samoin niiden muodostaessa ohjelmakomiteoita. Ohjelmien kohderyhmien ja muiden toimijoiden toivomuksesta komissio sovittaa ohjelmat yhteen. Yhteensovittamisen ansiosta koulutus- ja nuorisoalan yhteisötoimien päämääriin voidaan pyrkiä 31. joulukuuta 1999 jälkeen entistä tehokkaammin. Tiedonannossaan Tietojen ja taitojen Eurooppaan komissio osoitti, mitä hyötyä on siitä, että alan kolme päätöstä sovitetaan tiiviisti yhteen ja niissä omaksutaan yhtenäinen lähestymistapa. Selvitys perustui kokemuksiin, jotka osoittavat, että kaikilla tasoilla on tarpeen luoda yhteisiä koulutuslinjoja todellisen eurooppalaisen koulutusalueen rakentamista. lisätä järjestelmien välisiä yhteyksiä, joilla edistetään ja Ehdotuksessa pyritään elinikäisen oppimisen tavoitteeseen yhtenäisellä lähestymistavalla, joka näkyy seuraavilla kolmella tasolla: a) kaikkien kolmen ohjelman selkeänä tarkoituksena on rakentaa vaiheittain avointa ja dynaamista eurooppalaista koulutusaluetta, jossa elinikäisen oppimisen tavoitteeseen pyritään käytännössä. Kullakin ohjelmalla on tavoitteidensa mukaiset erityistoimet, mutta kaikki toimet toteutetaan seuraavien kuuden toimenpiteen avulla: opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus virtuaaliliikkuvuus eri muodoissaan sekä uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttömenetelmät Eurooppalaisten yhteistyöverkkojen rakentaminen kielitaidon ja kulttuuritietouden edistäminen innovaatioiden edistäminen eurooppalaisena yhteistyönä kansainväliseen yhteistyökumppanuuteen perustuvien pilottihankkeiden avulla jäsenvaltioiden koulutus- ja nuorisoalan järjestelmiin ja toimintalinjoihin liittyvien yhteisönlaajuisten vertailutietojen jatkuva parantaminen (muun muassa tietokannat ja hyvät toimintatavat). b) c) kutakin kolmea alaa koskevissa päätösehdotuksissa ja näin ollen ehdotetuissa säädöksissä -jotka eivät ole täysin samanlaiset alojen erityisluonteen vuoksi - on sama rakenne ja hyvin samankaltainen sisältö, joka perustuu moniin samantapaisiin säännöksiin keskeisissä asioissa kuten komiteaan liittyvissä kysymyksissä kaikissa kolmessa ehdotuksessa on erityissäännöksiä yhteistoimien käynnistämisestä. Tätä varten komissio esittää asianmukaisia aloitteita, esimerkiksi yhteisiä hakemus pyyntöjä, tiiviissä yhteistyössä kyseisten ohjelmakomiteoiden kanssa. Yhteistoimilla pyritään kehittämään esimerkiksi: • • • • yhteinen tiedotusjärjestelmä yhtenäinen elinikäistä oppimista edistävien hyvien toimintatapojen seuranta järjestelmä opetuksessa käytettäviin multimediavälineisiin liittyvät yhteistoimet alueelliset tietojaja taitoja edistävät eurooppalaiset yhteyspisteet. II. NUORISOALAN OHJELMAA KOSKEVA EHDOTUS I. Johdanto Nuorten Eurooppa -ohjelman kolmannen vaiheen arvioinnista kävi ilmi, että vuonna 1992 laajemmissa puitteissa aloitettujen "nuorisoalan ensisijaisten toimien" liittäminen yhtenäiseksi kokonaisuudeksi on yhtenäistänyt yhteisön alueella tehtävää alan yhteistyötä. Samalla on kehittynyt myös nuorisovaihto, jota esiintyi jo ennen ohjelman kolmatta vaihetta. • Yli 60 000 nuorta on voinut vuosittain osallistua nuorisovaihtoon. Joka vuosi lähes 50 % vaihtoa järjestäneistä nuorisojärjestöistä on ollut uusia, mikä todistaa, että toimi houkuttelee uusia edunsaajia tehokkaasti yhteisön yhteistyön piiriin. Yhteisön nuorisovaihdolle myöntämästä talousarviosta 37 % on suunnattu heikommassa asemassa oleville nuorille. Arvioinnissa korostettiin lisäksi, että vaihto kannustaa nuoria ja nuorisojärjestöjä osallistumaan muihin yhteisön toimiin. Kahdenvälisten vaihtojen osuus on kuitenkin vielä liian suuri siitä huolimatta, että tällainen vaihto yleensä järjestetään kahdenvälisiin kansallisiin sopimuksiin kuuluvien perinteisten vaihtomallien ulkopuolella. Osallistumismahdollisuuksia on parannettava. Tähän tarvitaan menettelytapojen yksinkertaistamista ja monenväliset vaihdot mahdollistavaa talousarviota. Hankkeen alkuvaiheessa pystyttiin myös luomaan pohjaa kolmansien maiden kanssa tapahtuvalle nuorisovaihdolle rohkaisemalla perinteisen vaihdon asteittaista moni puolistamista. • Arvioinnista ja edunsaajien keskuudessa suoritetusta kyselystä kävi korostetusti ilmi, että "nuorisoaloite"-toimet ovat saaneet liikkeelle sellaisia nuoria ja nuorisojärjestöjä, jotka eivät muuten olisi koskaan osallistuneet yhteisön ohjelmiin. Yli kolmasosa näistä toimista on mahdollistanut uuden järjestön luomisen. Toiminnalla on siis ollut kerrannaisvaikutuksia, ja sitä on jatkettava. Vastaavien aloitteiden kehittämistä on rohkaistava järjestelmällisemmin. a Lisäksi ohjelman hallintomalli mahdollistaa yli 70 % yhteisön varoista voidaan käyttää suoraan nuorten hyväksi, mikä osoittaa, että yhteisön varoja on käytetty hyvin. • Nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä koskevan kokeilutoimen jatkuva seuranta on vahvistanut, että yksilöity lähestymistapa on sopiva, sillä se on antanut mahdollisuuden vastata nuorten ja hankkeiden tarpeisiin paremmin. Yli 2 300 nuorta on mahdollisuuksiensa ja erityistarpeidensa mukaan hyötynyt toimesta. Uudenlaisia mahdollisuuksia on annettu myös nuorille, joilla on paljon vaikeuksia (terveysongelmia, huumeiden väärinkäyttöä tai he ovat muuten syrjäytyneet yhteiskunnasta). Heille on erityisesti tiennäyttäjäprojektien kautta tarjottu yksilöllistettyjä toimia. Eurooppalainen vapaaehtoistyö tarjoaa nuorille joko merkittävän mahdollisuuden kokeilla vapaamuotoista koulutusta, alun uudelle elämälle tai tilaisuuden tutustua uusiin sosiaalisiin tai kulttuurisiin ympäristöihin. Tarjolla olisi oltava eripituisia vapaaehtoistyön jaksoja, jotta ohjelmaan osallistuminen olisi helpompaa. Kokeilutoimesta saadut kokemukset vahvistavat, että Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö on erinomainen keino saada sosiaalisia ja henkilökohtaisia kokemuksia sekä parantaa kielitaitoa. Lisäksi vapaaehtoistyö kannustaa nuoria aktiivisesti sopeutumaan yhteiskuntaan. • Yhteisön sisäisellä yhteistyöllä on merkittävä tehtävä toimien käynnistäjänä, ja tämän tehtävän hoitamista on jatkettava, vaikka menettelytavoissa onkin huomattu pieniä puutteita. 1. Komissio ehdottaa nuorisoalan yhteistyötä koskevaa toimintaohjelmaa. Kyse on vapaamuotoisista koulutustoimista, joilla pyritään niiden omalla saralla saamaan nuoret mukaan Euroopan rakentamiseen, tukemaan heidän aktiivista osallistumistaan ja tarjoamaan heille hyödyllisiä kokemuksia. Toimilla edistetään nuorten kansalaisten koulutusta ja jäsenvaltioiden yhteistyötä alalla. Toimia ei voida toteuttaa samassa kehyksessä kuin koulutusrakenteisiin liittyviä toimia, vaan ne vaativat erillisen ohjelman, koska niiden kohderyhmät ja tavoitteet ovat erilaiset ja niitä hoitavat eri kansalliset viranomaiset. 2. Ohjelmalla täydennetään eurooppalaista koulutustarjontaa ja osallistutaan siten tietojen ja taitojen Euroopan rakentamiseen. Ohjelma on avoin kaikille nuorille, ja sen tarkoituk sena on edistää heidän luovuuttaan sekä tarjota heille monenlaisia mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan. Ohjelman menetelmät ja toimintamallit on valittu nuorten toiveiden mukaan. Tämä on yksi tapa rakentaa Eurooppaa, jonka kansalaiset kokevat omakseen. tason 3. Yhteisön yhteistyö nuorisoasioissa alkoi noin kymmenen vuotta sitten, ja siinä on pyritty edistämään jäsenvaltioiden ja paikallisen toimia nuorille ja erityisesti heikoimmassa asemassa oleville nuorille. Yhteistyön ansiosta Euroopan unionista on muodostunut paikka, jossa on hyvä kokeilla ja kehittää tällaisia toimia. Yhteistyön myötä on voitu laajentaa toimintaa uusiin maihin niiden maantieteellisten alueiden lisäksi, joiden kanssa jäsenvaltioilla on vanhastaan ollut suhteita. Yhteisön yhteistyö on vuosien kuluessa laajentunut siten, että ryhmätapaamisten lisäksi siinä edistetään nuorten omaa aloitekykyä ja järjestetään nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä. Toimintaan on saatu mukaan uusia kumppaneita, ja jäsenvaltioiden nuorisoalan rakenteita on vahvistettu. II. Ehdotettu järjestelmä 4. Uuteen ohjelmaan on sisällytetty alaohjelmat Nuorten Eurooppa ja Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö. Ne molemmat sisältyvät alaohjelmaan Mahdollisuus nuorille, jossa autetaan nuoria kehittämään omaa toimintaa. 5. Komissio katsoo, että samalla tavoin kuin koulutusalalla myös nuorisotyössä on aika yhtenäistää yhteisötoimia ja vahvistaa niiden vaikutuksia liittämällä ne muihin yhteisö- toimiin ja erityisesti muodollisen yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin. Liittämällä ohjelmat tiiviimmin toisiinsa niitä voidaan vahvistaa ja niiden tuloksia hyödyntää entistä paremmin. Tällä tavoin edistetään uutta luovien toimien jatkumista ja kehittämistä koko yhteisössä ja parannetaan nuorisoalan toimien laatua sekä yhteistyötä eri toimijoiden kesken. ALAOHJELMA 1: NUORTEN EUROOPPALAINEN VAPAAEHTOISTYÖ 6. Alaohjelma 1 on jatkoa kokeilutoimessa aloitetulle toimintamallille ja siinä noudatetaan toimintatapaa, jota komissio käytti monivuotista ohjelmaa koskeneessa ehdotuksessaan. Eurooppalaisessa vapaaehtoistyössä omaksuttu yksilöperustainen lähestymistapa, ja osallistuvien organisaatioiden lukumäärä tarjoavat kaikille nuorille sopivia toiminta muotoja. Rajoitettua määrää toimintoja jatketaan yhteisön ulkopuolisissa maissa niissä toteutettujen hankkeiden arviointitulosten sekä nuorten ja järjestöjen toiveiden mukaisesti. ALAOHJELMA 2: NUORTEN EUROOPPA 7. Yhteisöllä on kymmenen vuoden kokemus alalla, ja kaikkia alaohjelman nuorisovaihto- ohjelmia jatketaan erityisesti siksi, että niissä jo 15-vuotiaat voivat saada ensimmäisen Euroopan yhteisön laajuisen kokemuksen. 8. Uudessa alaohjelmassa ehdotetaan, että nuorison ryhmätapaamisia monipuolistetaan. Tavoitteena on edistää erilaisuuden hyväksyntää ja suvaitsevaisuutta siten, että tuetaan kaikille nuorille avointa, opetusmielessä järjestettävää liikunta-ja kulttuuritoimintaa. 9. Yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa toteutettavassa nuorisovaihdossa pyritään samoihin koulutustavoitteisiin kuin yhteisön sisäisessä vaihdossa. Vaihto on pieni muotoista, mutta sen avulla on voitu tukea toimintaa, joka on tarjonnut mallin nuorisoasioista vastaaville tahoille jäsenvaltioissa ja yhteisön ulkopuolisissa maissa. Nuorten Eurooppa III -ohjelman väliarviointikertomuksessa2 vahvistetaan, että monen välinen toiminta on vähentänyt ennakkoluuloja ja että yhteisellä lähestymistavalla on ollut kerrannaisvaikutuksia. Kertomuksesta käy ilmi, että nuoret ovat entistä tietoisempia merkityksestään vparemman yhteisen tulevaisuuden rakentamisessa. Se, että eurooppalaisia nuoria osallistuu israelilaisten ja palestiinalaisten nuorten tai Etelä- Afrikan mustien ja valkoisten nuorten tapaamisiin, viestittää, että Eurooppa on rauhan asialla. ALAOHJELMA 3: MAHDOLLISUUS NUORILLE 10. Nuorisoaloitteet tarjoavat nuorille erinomaisen keinon vaikuttaa aktiivisesti tulevaisuuteensa. Ne suovat nuorille käytännön mahdollisuuden toteuttaa omia suunnitelmiaan sekä kehittää ja ilmaista luovuuttaan yksilöllisesti tai ryhmässä. Nuorisoaloitteilla on tässä ohjelmassa kaksi ulottuvuutta: niissä tuetaan nuoren tai nuorisoryhmän vetämää hanketta ja ohjataan ja seurataan nuoria käytännössä ohjelmaan osallistumisen jälkeen. 11. Nuorten Eurooppa -ohjelmassa toteutetut nuorisoaloitteet (ks. väliarviointi) osoittavat, että joka kolmas hanke luo uusia työpaikkoja. ALAOHJELMA 4: YHTEISTOIMET 12. Nuorisoalan yhteistyöllä ja nimenomaan nuorten välisellä yhteistyöllä on todistettavasti edistetty vapaamuotoista koulutusta. Kaikkia vapaamuotoiseen koulutukseen liittyvien toimien tarjoamia mahdollisuuksia voidaan kuitenkin hyödyntää vain siten, että vahvistetaan yhteisvaikutuksia muodollisen yleissivistävän koulutusalan resurssien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien kanssa. Ohjelmassa tarjotaan tämä mahdollisuus siten, että tuetaan nuorisoalan yhteistoimia esimerkiksi edellä mainittujen alojen kanssa. Näin hankkeissa, joihin osallistuu monenlaisia kohderyhmiä ja toimijoita, voidaan toteuttaa nuorten tarpeisiin vastaavaa toimintaa, riippumatta siitä, tapahtuuko se vakiintuneissa rakenteissa vai vapaamuotoisesti. Yhteistoimien valinnassa suositaan hankkeita, joissa keskitytään tiedottamiseen ja uudenlaisten toimintatapojen levittä miseen ja osoitetaan siten, miten tärkeä ja antoisa monialainen lähestymismalli on. KOM(98) 52 lopullinen. ALAOHJELMA 5: LIITÄNNÄISTOIMENPITEET 13. Liitännäistoimenpiteillä tuetaan ja täydennetään ohjelman toimia. Niillä pyritään vahvistamaan ja hyödyntämään saatuja tuloksia, jatkamaan ja kehittämään edelleen uudenlaisia toimia koko yhteisössä sekä parantamaan laatua esimerkiksi vaihtamalla hyviä toimintatapoja ja kouluttamalla ohjaajia yhteisöulottuvuuteen liittyvissä asioissa. 14. Tämä tavoite on erityisen tärkeä nuorisoasioissa, joissa ollaan usein tottumattomia ajattelemaan mahdollisuuksia tehdä kansainvälistä yhteistyötä. Nuorten Eurooppa III -ohjelman kokemukset osoittavat, että yhteistyön avulla voidaan ja monipuolistaa osallistujakuntaa ja aktiivista yhteistyötä. laajentaa 15. Kokeilutoimilla edistetään nuorille tärkeisiin aiheisiin ja toimintamalleihin liittyvää innovaatiotoimintaa. Tässä toiminnassa voidaan käsitellä aiheita, jotka eivät kuulu perinteisesti nuorisoalaan, ja kokeilla vapaamuotoiseen koulutukseen soveltuvia menetelmiä. Näin on mahdollista järjestää urheilu- tai kulttuuritoimintaa, joka motivoi nuoria suunnittelemaan keskenään tai kummitoiminnan avulla toteutettavia koulutus menetelmiä, jotka ovat osoittautuneet hyviksi muilla aloilla. 16. Tiedotuksen onnistuminen riippuu lähinnä siitä, osataanko siinä käyttää kohderyhmän kieltäjä viestintäkanavia. Nuorten Eurooppa III -ohjelmaan kuuluvassa nuorisotiedotus- alaohjelmassa on luotu apuvälineitä, jotka ovat tehokkaita, koska niillä voidaan viestiä kaikilla nuoria kiinnostavilla aloilla ja luoda heille ominaisia lähestymistapoja. Näille viestintäkeinoille on ominaista se, että niissä neuvotaan, miten tietoa kannattaa käyttää. Komissio aikoo kehittää ja levittää edelleen nuorille kohdennettua ja nuorten keräämää tietoa. Se pyrkii yhteistyössä esimerkiksi koulutusalan kanssa asettamaan kerätyn tiedon saataville sellaisiin paikkoihin, missä nuoret liikkuvat ja tapaavat toisiaan. 17. Euroopan parlamentin ja neuvoston pyynnöstä komissio tukee tutkimuksia, joissa arvioidaan esimerkiksi yhteisöohjelmien vaikutuksia nuorten elämään. Aiheesta "Eurooppa mullisti elämäni" on lukuisia tarinoita, mutta perusteellisia tutkimuksia tästä lisäarvosta Euroopalle ei ole. III. Budjettivarat 18. Tavoitteisiin pääsemiseksi on tärkeää, että ohjelmalla on suunniteltujen toimien luonteen, määrän ja laadun mukaiset budjettivarat. Pettymyksiltä ja osallistumis halukkuuden laskulta vältytään vain, jos ohjelmalle myönnetään riittävä rahoitus. Esimerkiksi alaohjelmat Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö ja Mahdollisuus nuorille ovat innovatiivisia toimintamuotoja, ja siksi on tärkeää, että niihin saadaan tarpeeksi osallistujia. IV. Päätelmät 19. Nuorisoalan yhteistyössä lisätään tapoja saada nuoret aktiivisesti mukaan yhteiskunnan toimintaan ja edistää heidän toimimistaan Euroopan kansalaisina. Yhteistyössä on voitu nopeasti vastata nuorten tarpeisiin ja hyödyntää nuorten aloitekykyä ja luovuutta vahvistettaessa yhteiskuntaan kuulumisen ja yhteisvastuun tunnetta. 20. Komissio katsoo, että tällä ohjelmalla tuetaan jo nyt erinomaisesti onnistunutta toimintaa ja edistetään siten kaikille nuorille avoimen eurooppalaisen koulutusalueen rakentamista. 9 Nuorten Eurooppa Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyo Nuoriso-ohjelma 2 ohjelmaa 10 tavoitetta 8 alaohjelmaa 20 alatoimea Yksi yhteison laaja-alainen nuoriso-ohjelma selkeyttdd tilannetta Nuoriin kohdistetut tiivistetyt tavoitteet I 1 ohjelma 3 tavoitetta (rohkaista solidaarisuutta edistamalla nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyota; kannustaa nuorten osallistumista Euroopan rakentamiseen nuorisovaihdon kautta; edistaa nuorten aloitekyvyn ja luovuuden kehitysta) Ohjelmien rakenteen jdrkeistdminen 4 alaohjelmaa (nuorten vapaaehtoistyo; nuorisovaihto, nuorisoaloitteet ja nuoriso- ohjelmista vastuussa oleviin henkiloihin ja nuoriin kohdistuvat liitannaistoimet) 7 alatoimea Edunsaqjien mukaan keskitetyt toimenpiteet 6 nuorten alaohjelmaa Nuoriso-ohjelmista vastuussa oleviin henkiloihin kohdistettujen toimenpiteiden hajonta: 4 koulutustoimea 3 nuorten alaohjelmaa Nuoriso-ohjelmista vastuussa oleviin henkiloihin kohdistettujen toimenpiteiden keskittaminen: yksi koulutustoimi Hajautetumpi tdytdntodnpano 50 % toimista hajautettu 70 % talousarviosta hallinnoidaan hajautetusti 40 % toimista valitaan keskitetysti 80 % toimista hajautetru 85 % talousarviosta hallinnoidaan hajautetusti 15 % toimista valitaan keskitetysti Kansallisen hallinnon yksinkertaistaminen 2 kansallista hajautetun hallinnon verkostorakennetta 1 kansallinen hajautetun hallinnon || verkostorakenne Komissionjq kansallisten rakenteiden vdlinen tehokkaampi tiedonvdlitys j a reaaliaikainen seuranta Tiedonvalitys ja seuranta tapauskohtaisesti Toteutetaan tietokoneistettu tiedonvalitys-, hallinta ja reaaliaikainen seuranta jar jestelma Yhtendisempi lahestymistapa Yhteydet yleissivistavaa ja ammatillista koulutusta Yhteistoimet, jotka on selvasti saadetty koskeviin ohjelmiin puuttuvat paatoksessa Joustavuus, joka mahdollistaa ohjelman muiden osien yhtenaisen toteutuksen Tietojen ja taitojen eurooppalaisten yhteyspisteiden perustaminen yhtaaikaa Tehokkaampi tietojenja tuloksien vdlitysjdrjestelmd Alueelliset ja paikalliset tiedonvalittajat puuttuvat Tapauskohtaiset tiedonvalityshankkeet ^ = = = = = = =^= = ! = = = = = = = == Alueellinen ja paikallinen tiedonvalitys eurooppalaisten yhteyspisteiden kautta Toimi (5. 1), joka kohdistuu selvasti tulosten valitykseen 10 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen3, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon4, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon5, toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti6, sekä katsovat, että 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan yhteisö pyrkii muun muassa kehittämään korkealaatuista koulutusta; tavoitetta laajennettiin 2 päivänä lokakuuta 1997 allekirjoitetussa Amsterdamin sopimuksessa, jossa mainitaan, että yhteisön tavoitteena on myös edistää kansalaistensa korkeaa tietojen ja taitojen tasoa tarjoamalla runsaasti koulutusmahdollisuuksia sekä edistää tietojen ja taitojen ylläpitoa, 2. 3. 4. 3 4 5 6 7 8 9 10 Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat päätöksellä N:o 818/95/EY nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa koskevan toimintaohjelman; nuorisoalaa koskevan yhteistyön ja toimien jatkamisessa ja vahvistamisessa olisi tukeuduttava kyseiseen yhteisön toimintaohj elmaan, Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä ylimääräisessä työllisyysasiain kokouksessa hyväksyttiin yhteinen työllisyysstrategia, jonka mukaan elinikäisellä oppimisella on merkittävä asema jäsenvaltioiden työllisyys- politiikan suuntaviivojen täytäntöönpanossa ja jonka tavoitteena on ammattitaidon, joustavuuden ja yrittäjyyden9 sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen, komissio määritteli tiedonannossaan "Tietojen ja taitojen Eurooppaan"10 eurooppalaisen koulutusalueen asteittaisen rakentamisen suuntaviivat, joilla elinikäisen oppimisen tavoite pyritään saavuttamaan. Samassa yhteydessä komissio määritteli yhteisön tasolla kehitettävät kuusi toimenpidetyyppiä, joilla edistetään maiden välistä yhteistyötä ja EYVL EYVL EYVL EYVL EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 1. EYVL C 30, 28. 1. 1997, s. 1. Komission tiedonanto neuvostolle "Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: tulevaisuuden painopistealat", KOM (98) 222 lopullinen/2, 21. 4. 1998. Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Tietojen ja taitojen Eurooppaan, KOM(97) 563 lopullinen, 12. 11. 1997. 11 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen , ottavat huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon4, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon5, toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti6, sekä katsovat, että 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan yhteisö pyrkii muun muassa kehittämään korkealaatuista koulutusta; tavoitetta laajennettiin 2 päivänä lokakuuta 1997 allekirjoitetussa Amsterdamin sopimuksessa, jossa mainitaan, että yhteisön tavoitteena on myös edistää kansalaistensa korkeaa tietojen ja taitojen tasoa tarjoamalla runsaasti koulutusmahdollisuuksia sekä edistää tietojen ja taitojen ylläpitoa, 2. 3. 4. 10 Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat päätöksellä N:o 818/95/EY7 nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa koskevan toimintaohjelman; nuorisoalaa koskevan yhteistyön ja toimien jatkamisessa ja vahvistamisessa olisi tukeuduttava kyseiseen yhteisön toimintaohj elmaan, Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä ylimääräisessä työllisyysasiain kokouksessa hyväksyttiin yhteinen työllisyysstrategia, jonka mukaan elinikäisellä oppimisella on merkittävä asema jäsenvaltioiden työllisyys politiikan suuntaviivojen8 täytäntöönpanossa ja jonka tavoitteena on ammattitaidon, joustavuuden ja yrittäjyyden9 sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen, komissio määritteli tiedonannossaan "Tietojen ja taitojen Eurooppaan"10 eurooppalaisen koulutusalueen asteittaisen rakentamisen suuntaviivat, joilla elinikäisen oppimisen tavoite pyritään saavuttamaan. Samassa yhteydessä komissio määritteli yhteisön tasolla EYVL EYVL EYVL EYVL EYVL L 87,20. 4. 1995, s. 1. EYVL C 30, 28. 1. 1997, s. 1. Komission tiedonanto neuvostolle "Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: tulevaisuuden painopistealat", KOM (98) 222 lopullinen/2,21. 4. 1998. KOM(97) 563 lopullinen, 12. 11. 1997. 11 5. 6. 7. 8. 9. tuodaan lisäarvoa jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin noudattaen samalla toissijaisuus periaatetta sekä pyrkien yksinkertaistamaan menettelyjä, valkoisessa kirjassa "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa"11 todetaan, että kognitiivisen yhteiskunnan kehittymisen vuoksi on edistettävä uusien tietojen ja taitojen hankintaa, minkä vuoksi on kehitettävä keinoja kannustaa ihmisiä oppimaan; vihreässä kirjassa "Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet"12 korostettiin etuja, joita liikkuvuus tuo yksilöille ja koko yhteisön kilpailukyvylle, kansalaisten aktiivista osallistumista on kannustettava sekä vahvistettava tämän ohjelman toimien välisiä yhteyksiä ja kaikenlaisen syrjäytymisen, rasismin ja muukalais vihan vastaisia toimia sekä kiinnitettävä erityistä huomiota kaikenlaisen syrjinnän poistamiseen ja naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen, Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto ovat tehneet päätöksen. /99/EY13 [yleissivistävä koulutus] ja neuvosto päätöksen. /99/EY14 [ammatillinen koulutus] yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen toimintaohjelmista, joissa yhdessä nuorisoalan ohjelman kanssa toteutetaan liittyvää politiikkaa, tietoihin ja taitoihin yhteisön toimien lisäarvon parantamiseksi on tarpeen varmistaa kaikilla tasoilla tämän päätöksen johdosta toteutettavien toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys verrattuna yhteisön muihin toimenpiteisiin, erityisesti kun nämä koskevat kulttuuria15, audio visuaalista kuluttajansuojaa, tietoyhteiskuntaa, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sosiaalipolitiikkaa, työllisyyttä ja kansanterveyttä. toteutumista, ympäristöä, sisämarkkinoiden alaa, komission ehdotukset rakennerahastojen uudistamisesta16, erityisesti Euroopan sosiaali rahaston uudistamisesta, sekä niihin liittyvät yhteisön aloitteet perustuvat pyrkimykseen järjestelmien tukea koulutukseen sopeuttamista ja nykyaikaistamista, työllistämiseen toimintojen liittyvien ja ja 10. Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa (9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994) ja Cannesin kokouksessa (26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1995) korostettiin tarvetta aloittaa uusia toimia, joilla edistetään nuorten yhteiskunnallista ja ammatillista integroitumista Euroopassa; Eurooppa-neuvoston Firenzen kokouksen päätelmissä (21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1996) korostettiin, että on tärkeää helpottaa nuorten pääsyä työelämään, ja Eurooppa-neuvoston Amsterdamin kokouksessa (16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997) kannatettiin vapaaehtoisuuteen perustuvaa toimintaa; Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat vahvistaneet yhteisön toimintaohjelman "Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö" perustamisesta tehdyn päätöksen 1686/98/EY , Komission valkoinen kirja koulutuksesta: "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa", Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1996. Komission vihreä kirja Koulutus - ammattikoulutus - tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet, KOM (96) 462, lopullinen, 2. 10. 1996. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamisesta (Kulttuuri 2000 -ohjelma), EYVL C 211, 7. 7. 1998, s. 18. Ehdotukset neuvoston asetukseksi EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. EYVL L 214, 31. 7. 1998, s. 1. rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, (EY) 12 11. assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille on annettava mahdollisuus osallistua tähän ohjelmaan asianmukaisissa sopimuksissa, erityisesti assosiaatiosopimuksissa ja niiden lisäpöytäkirjoissa, sovittujen ehtojen mukaisesti, Kyprokselle EFTA- ja ETA-maihin sovellettavien menettelyjen mukaisesti sekä Turkille ja Maltalle kyseisten valtioiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaan, 12. komission ja jäsenvaltioiden on yhdessä varmistettava, että ohjelmaa seurataan ja arvioidaan jatkuvasti ja että arvioinnin perusteella voidaan muuttaa etenkin toimen piteiden painopisteitä, tavoitteita, 13. perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperi aatteiden mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun jotka koskevat nuorisoalaa suosivan yhteistyöpolitiikan toiminnan kehittämistä ja vahvistamista, nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö sekä yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa toteutettava nuorisovaihto mukaan lukien, nuorisoalan monimuotoisuuden takia; nämä tavoitteet voidaan yhteisön toimien ja toimenpiteiden kansainvälisen ulottuvuuden takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; kyseisessä päätöksessä tavoitteiden saavuttamiseksi eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen, ainoastaan vähimmäisvaatimukset näiden asetetaan 14. Tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission antaman julistuksen18 1 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä, ja 15. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat tehneet 20 päivänä joulukuuta 1994 sopimuksen19 yhteistoimintatavasta perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettujen säädösten täytäntöönpanomenettelyssä, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön toimintaohjelma "Nuoriso", jäljempänä 'ohjelma', jossa tehdään nuorisoalan yhteistyötä ja johon kuuluvat Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö sekä nuorisovaihto yhteisössä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. 2. Ohjelma toteutetaan 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana. 3. Ohjelmalla kehitetään osaltaan tietoja ja taitoja yhteisössä rakentamalla eurooppalaista koulutusaluetta, joka edistää elinikäistä oppimista. Ohjelman avulla edistetään tietoja ja osaamista, j otka parantavat kansalaistaitoj a. 4. Ohjelma tukee jäsenvaltioiden toteuttamia toimia ja täydentää niitä kunnioittaen jäsenvaltioiden kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta. EYVLC 102, 4. 4. 1996, s. 4. EYVLC 102,4. 4. 1996, s. 1. 13 2 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelmassa pyritään tarjoamaan nuorille mahdollisuudet hankkia tietoja ja taitoja sekä toimia vastuullisina kansalaisina, mikä helpottaa heidän aktiivista osallistumistaan yhteiskunnan toimintaan ja edistää erityisesti nuorten naisten asemaa. Ohjelmalla on seuraavat tavoitteet: a) b) c) vahvistetaan nuorten yhteisvastuullisuuden tunnetta siten, että kannustetaan jossain jäsenvaltiossa laillisesti asuvia nuoria osallistumaan kansainväliseen yhteisölliseen toimintaan Euroopan yhteisössä tai yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ja erityisesti niiden maiden kanssa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksen, tuetaan nuorten aktiivista osallistumista Euroopan rakentamiseen siten, että tarjotaan heille mahdollisuus osallistua kansainväliseen vaihtoon Euroopan yhteisössä tai yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa; näin he näkevät Euroopan monipuolisen todellisuuden ja tutustuvat uusiin ympäristöihin, mikä tukee rasismin, antisemitismin ja muukalaisvihan vastaista toimintaa, edistetään nuorten aloitekykyä, luovuutta ja yrittäjähenkeä, jotta he voivat osallistua aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan, ja korostetaan Euroopan tasolla saadun vapaamuotoisen oppimiskokemuksen arvoa. 2. Tavoitteisiin pyrittäessä komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että ohjelman toimet ovat johdonmukaisa yhteisön muiden toimien ja toimintalinjojen kanssa, erityisesti työllisyyden, tasa-arvoisen kohtelun, naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalipolitiikan kannalta. 3 artikla Yhteisön toimet 1. Tämän ohjelman tavoitteisiin pyritään seuraavassa lueteltujen toimien avulla. Tämän päätöksen liitteessä esitellään seuraavien toimien sisältöjä niihin liittyvät menettelyt: a) Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö b) Nuorten Eurooppa c) Mahdollisuus nuorille d) Yhteistoimet e) Liitännäistoimet. 2. Toimien toteutuksessa voidaan hyödyntää ja yhdistellä useita seuraavassa luetelluista yhteisön toimenpiteistä: a) b) nuorten liikkuvuuden tukeminen virtuaaliliikkuvuuden edistäminen 14 c) sellaisten Euroopan laajuisten yhteistyöverkkojen kehittäminen, joiden avulla voidaan vaihtaa kokemuksia ja hyviä toimintatapoja vastavuoroisesti d) kielitaidon j a erilaisten kulttuurien tuntemuksen edistäminen e) f) sellaisten innovatiivisten pilottihankkeiden tukeminen, jotka perustuvat maiden välisiin kumppanuuksiin ja joilla pyritään innovatiivisuuden edistämiseen nuorisoalan vertailutietojen jatkuva kehittäminen. järjestelmiin ja toimintalinjoihin liittyvien yhteisönlaajuisten 4 artikla Ohjelmaan osallistuminen 1. Ohjelma on tarkoitettu lähinnä 15-25-vuotiaille, laillisesti jossain jäsenvaltiossa asuville nuorille sekä lisäksi nuorisoalan toimijoille. 2. Komission ja jäsenvaltioiden on huolehdittava erityisesti siitä, että kaikilla nuorilla, ketään syrjimättä, on mahdollisuus osallistua ohjelmassa järjestettävään toimintaan. 3. Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että huomioidaan erityisesti ne nuoret, joiden on kulttuurisista, sosiaalisista, fyysisistä, taloudellisista tai maantieteellisistä syistä kaikkein vaikeinta osallistua toimintaohjelmiin yhteisössä, jäsenvaltiossa tai alue- taikka paikallistasolla. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat huomioon kyseisen kohderyhmän vaikeudet. 5 artikla Ohjelman toteuttaminen ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 1. Komissio toteuttaa ohjelmaan kuuluvat yhteisön toimet liitteessä tarkoitetulla tavalla. 2. Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa liitteessä mainitut toimenpiteet tuloksia (alaohjelma 5. 3), jotta nuorisotyön alalla toteutetun yhteisön yhteistyön hyödynnetään. jäsenvaltioissa perustettuja rakenteita kehitetään edelleen, 3. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat tarpeelliset toimet, jotta ohjelman myötä yhteisössä ja jotta helpotetaan paikallistasolla nuorten ja muiden osallistujien mahdollisuuksia päästä ohjelmaan ja taataan ohjelmaan kuuluvien toimien arviointi ja seuranta, sekä että sovelletaan yhteistyö- ja valintamenettelyjä. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä, joilla edistetään ohjelmaan osallistuville nuorille tiedottamista ja erityisesti sitä, että nuorille vapaaehtoisille kerrotaan heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan yhteisössä, jäsenvaltioissa ja paikallisesti. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet, jotta ohjelmaan kuuluvista toimista tiedotetaan riittävällä tavalla. 4. Kukin jäsenvaltio pyrkii toteuttamaan ohjelman moitteettoman toiminnan kannalta tarpeelliset toimenpiteet ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin poistaakseen tekijät, jotka vaikeuttavat osallistumista ohjelmaan. 5. Lisäksi komissio huolehtii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa siirtymävaiheesta nuorisoalan aikaisempiin ohjelmiin (Nuorten Eurooppa, Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö) liittyvien toimien ja tämän ohjelman mukaisesti toteutettujen toimien välillä. 15 6 artikla Yhteistoimet Tietojen ja taitojen Euroopan toteuttamisen yhteydessä ohjelman toimenpiteet voidaan toteuttaa yhdessä muun tietoja ja taitoja edistävän yhteisön toiminnan, erityisesti yleis sivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmien kanssa. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä seuraavissa asioissa: a) b) ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, tarvittaessa myös ohjelman toimien toteuttamista koskeva vuotuinen työohjelma perusteet, joita käytetään hajautetusti toteutettaviin toimiin tarkoitettujen varojen alustavassa jakamisessa jäsenvaltioiden kesken c) ohjelman arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 3. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 4. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: - - komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä luetelma kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 5. Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tämän ohjelman toteuttamista koskevissa kysymyksissä. Tällöin komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa tarvittaessa äänestettyään lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 16 8 artikla Rahoitussäännökset 1. Ohjelman toteuttamiseen myönnetyt määrärahat 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle vahvistetaan 600 miljoonaksi ecuksi. 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 9 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman ja muiden ja yhteisön muun yhteisön erityisesti tietoja ja taitoja edistävän toiminnan yhteensovittaminen varmistetaan. toimien keskinäisen johdonmukaisuuden. Ohjelman Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhteistyössä myös, että ohjelman toteuttaminen on johdonmukaista verrattuna muihin yhteisön toimiin, jotka koskevat nuorisoalaa, audiovisuaalista alaa, sisämarkkinoiden toteuttamista, tietoyhteiskuntaa, ympäristöä, kuluttajansuojaa, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sosiaalipolitiikkaa, työllisyyttä sekä kansanterveyttä. Komissio varmistaa, että ohjelma ja yhteisön ulkosuhteiden yhteydessä toteutettavat nuorisoalan ohjelmat ja toimet ovat kiinteässä yhteydessä toisiinsa. 2. Komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että ohjelmaan sisältyvät toimet toteutetaan yhteisen työllisyysstrategian yhteydessä työllisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa vuosittain määriteltyihin ohjeisiin ja että toimet sovitetaan yhteen tässä yhteydessä määriteltävien muiden toimintasuunnitelmien toimien kanssa. johdonmukaisesti verrattuna 3. Komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että ohjelman yhteydessä toteutetut toimet ja ja toimet ovat keskenään liittyvät yhteisön johdonmukaisia rakennerahastoihin täydentävät toisiaan. 10 artikla Assosioituneiden Keski-ja Itä-Euroopan maiden sekä Kyproksen, Turkin ja Maltan osallistuminen 1. Ohjelmaan voivat osallistua myös assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) niiden kanssa tai tai lisäpöytäkirjojen mukaisesti, siltä osin kuin ne koskevat kyseisten maiden osallistumista yhteisön ohjelmiin. Kypros voi osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella ja samojen edellytysten mukaisesti, joita sovelletaan Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluviin Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltioihin. Myös Turkki voi osallistua ohjelmaan sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. tehtävien Eurooppa-sopimusten tehtyjen 2. Myös Malta voi osallistua ohjelmaan sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 11 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio kehittää yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja toimivaltaisten kansain välisten organisaatioiden, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa. 17 12 artikla Seuranta ja arviointi 1. Ohjelman seuranta on jatkuvaa, ja seurannan toteuttavat komissio ja jäsenvaltiot yhteistyössä. Seuranta varmistetaan 3 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja erityistoimien avulla. 2. Komissio ja jäsenvaltiot arvioivat ohjelman säännöllisin väliajoin. Arvioinnin avulla tehokkuutta verrattuna 2 artiklassa selvittämään toteutettujen toimien pyritään tarkoitettuihin tavoitteisiin. Arvioinnissa tarkastellaan myös ohjelman toimien ja yhteisön muiden ohjelmien toimien, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston varoista tuettujen toimien, keskinäistä täydentävyyttä. Ulkopuolinen arvioija tarkastelee säännöllisin väliajoin yhteisön toimenpiteiden tuloksia 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 3. Jäsenvaltiot kertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 sekä 30 päivänä kesäkuuta 2005. toimittavat komissiolle ohjelman toteutusta ja vaikutusta koskevan 4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle seuraavat asiakirjat: väliaikaiskertomuksen ohjelman kuuta 2003 toteutuksesta viimeistään 30 päivänä kesä loppukertomuksen ohjelman kuuta 2005. toteutuksesta viimeistään 31 päivänä joulu 13 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta puhemies puheenjohtaja 18 LIITE tuet määritellään yhteis- ja Tässä ohjelmassa myönnettävät lisärahoitusperiaatteiden mukaisesti. Päätöksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti pyritään helpottamaan niiden nuorten osallistumista, joilla on kulttuurisia, sosiaalisia, taloudellisia, fyysisiä, mielenterveyteen liittyviä tai maantieteellisiä vaikeuksia. Päätöksen 7 artiklan mukainen komitea määrittelee, miten heidän osallistumistaan helpotetaan käytännössä. Yhteisön tukea jaettaessa otetaan huomioon se, että on tarpeen taata lukuisten vaihtojen välinen tasapaino sekä nuorten yhtäläiset mahdollisuudet osallistua ohjelmaan kussakin jäsenvaltiossa. Ohjelman tavoitteisiin pyrittäessä toteutetaan seuraavia viidenlaisia toimintamuotoja, joissa tukeudutaan päätöksen 3 artiklassa määriteltyihin toimenpiteisiin: Alaohjelma 1 : Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö Alaohjelma 2: Nuorten Eurooppa Alaohjelma 3: Mahdollisuus nuorille Alaohjelma 4: Yhteistoimet Alaohjelma 5: Liitännäistoimet. 19 ALAOHJELMA 1 - NUORTEN EUROOPPALAINEN VAPAAEHTOISTYÖ Tämän alaohjelman yhteydessä 'nuori vapaaehtoinen' tarkoittaa 18-25-vuotiasta henkilöä, joka asuu laillisesti jossain Euroopan yhteisön jäsenvaltiossa. Nuori vapaaehtoinen sitoutuu tekemään aktiivisena kansalaisena yhteisvastuullista käytännön työtä, ja samalla hän hankkii sosiaalisia ja yksilöllisiä taitoja, joita hän voi hyödyntää työssään vastaisuudessa, sekä edistää yhteisön hyvinvointia. Nuori vapaaehtoinen osallistuu jäsen valtion ja yhteisön hyväksymässä hankkeessa voittoa tuottamattomaan ja palkattomaan toimintaan, joka on merkityksellistä vastaanottavan yhteisön kannalta. Toiminta tapahtuu muussa kuin nuoren asuinvaltiossa tai mahdollisesti yhteisön ulkopuolisessa maassa, ja sen kesto on rajoitettu (enintään 12 kuukautta). Täysihoito ja ohjaajan valvonta taataan. Vapaa- ehtoistyöhankkeissa varmistetaan, että nuorella vapaaehtoisella on sairausvakuutus ja muut asianmukaiset vakuutukset. Nuori vapaaehtoinen saa pienen palkkion tai taskurahaa. Päätöksen 7 artiklassa tarkoitettuun komiteaan liittyvien säännösten mukaisesti nuoret saavat komission laatiman todistuksen osallistumisestaan eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön ja sen aikana hankituista kokemuksista ja taidoista. • Alaohjelma 1. 1 Yhteisön sisäinen eurooppalainen vapaaehtoistyö Yhteisö tukee maidenvälisiä hankkeita (kesto periaatteessa kolmesta viikosta vuoteen), joissa nuoret voivat osallistua aktiivisesti ja yksilöllisesti yhteiskunnan kannalta tarpeelliseen toimintaan lukuisilla aloilla (muun muassa sosiaali-, ympäristö-, kulttuuri- ja sosiaalis- kulttuurisilla aloilla). Hankkeissa pyritään siihen, että nuoret ovat tekemisissä muiden kielten ja kulttuurien kanssa, kuulevat uusia ajatuksia ja näkevät uudenlaista toimintaa moni kulttuurisessa kansalaisyhteiskunnassa. Yhteisö voi tukea muun muassa kieltenopetukseen ja kansainvälisyyskasvatukseen liittyvää toimintaa, jossa valmennetaan nuoria vapaaehtoisia ennen lähtöä ja helpotetaan heidän sopeutumistaan eurooppalaisen vapaaehtoistyön aikana jälkeen. Yhteisön osallistuminen voi olla esimerkiksi kummitoimintaa. sen ja • Alaohjelma 1. 2 Eurooppalainen vapaaehtoistyö kolmansien maiden kanssa Yhteisö tukee yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa toteutettavia hankkeita (kesto periaatteessa kolmesta viikosta vuoteen), joissa nuoret voivat osallistua aktiivisesti ja yksilöllisesti yhteiskunnan kannalta tarpeelliseen toimintaan lukuisilla aloilla (muun muassa sosiaali-, ympäristö-, kulttuuri- ja sosiaalis-kulttuurisilla aloilla). Hankkeissa pyritään siihen, että nuoret ovat tekemisissä muiden kielten ja kulttuurien kanssa, kuulevat uusia ajatuksia ja näkevät uudenlaista toimintaa monikulttuurisessa kansalaisyhteiskunnassa. Alaohjelmassa voidaan tukea toimintaa, jossa luodaan perusta yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa toteutettaville eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeille tai vahvistetaan nykyisiä hankkeita. Yhteisö voi tukea muun muassa kieltenopetukseen ja kansainvälisyyskasvatukseen liittyvää toimintaa, jossa valmennetaan nuoria vapaaehtoisia ennen lähtöä ja helpotetaan heidän sopeutumistaan eurooppalaisen vapaaehtoistyön aikana jälkeen. Yhteisön osallistuminen voi olla esimerkiksi kummitoimintaa. sen ja 20 ALAOHJELMA 2 - NUORTEN EUROOPPA • Alaohjelma 2. 1 Yhteisön sisäinen nuorisovaihto Yhteisö tukee vähintään viikon pituisia nuorten ryhmätapaamisia. Tapaamiset toteutetaan yhteisön sisäisinä yhteishankkeina, ja niihin voivat osallistua periaatteessa 15-25-vuotiaat nuoret, jotka asuvat laillisesti jossain jäsenvaltiossa. Toiminta perustuu eri maiden nuorisoryhmien välisiin kumppanuuksiin; niissä nuoret osallistuvat aktiivisesti ja tutustuvat todellisuuteen, joka on yhteiskunnallisesti ja kulttuurisesti erilainen. Lisäksi kumppanuuksissa kannustetaan nuoria osallistumaan muuhun Euroopan laajuiseen toimintaan tai käynnistämään itse tällaista toimintaa. Erityisesti painotetaan sellaisten nuorten osallistumista, jotka eivät ole ennen olleet mukana Euroopan laajuisessa toiminnassa, sekä sellaisten pienten ja paikallisten järjestöjen osallistumista, joilla ei ole yhteisötason kokemusta. Alaohjelmassa on aluksi noin kahden vuoden käynnistämisvaihe, minkä jälkeen yhteisön tukea myönnetään ensisijaisesti monenvälisiin ryhmätapaamisiin. Kahdenvälisiä ryhmä tapaamisia tuetaan vain, jos ne ovat perusteltuja kohderyhmän tai erityisen kasvatuksellisen lähestymistavan takia. Tässä alaohjelmassa voidaan tukea toimintaa, jolla edistetään nuorten aktiivista osallistumista ryhmätapaamisiin. Se voi olla esimerkiksi nuorten kielellistä ja kansainvälisyyteen valmistavaa valmennusta ennen lähtöä. • Alaohjelma 2. 2 Nuorisovaihto yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa Yhteisö tukee vähintään viikon pituisia nuorten ryhmätapaamisia. Tapaamiset toteutetaan yhteishankkeina, ja niihin voivat osallistua periaatteessa 15-25-vuotiaat nuoret, jotka asuvat laillisesti jossain jäsenvaltiossa tai yhteisön ulkopuolisissa maissa. Vaihdossa on oltava mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota. Toiminta perustuu eri maiden nuorisoryhmien välisiin kumppanuuksiin; niissä nuoret osallistuvat aktiivisesti ja tutustuvat todellisuuteen, joka on yhteiskunnallisesti ja kulttuurisesti erilainen. Lisäksi kumppanuuksissa kannustetaan nuoria osallistumaan muuhun Euroopan laajuiseen toimintaan tai käynnistämään itse tällaista toimintaa. Näiden hankkeiden avulla yhteisön ulkopuolisten maiden kumppanit voivat lisäksi kokeilla tätä toimintatapaa vapaamuotoisessa koulutuksessa ja auttaa kehittämään nuorisoalan järjestötoimintaa ja työpaikkoja omassa maassaan. Alaohjelmassa voidaan tukea toimintaa, jolla edistetään nuorten aktiivista osallistumista ryhmätapaamisiin. Se voi olla esimerkiksi nuorten kielellistä valmennusta ja kansain välisyyteen valmistavaa toimintaa ennen lähtöä. ALAOHJELMA 3 - MAHDOLLISUUS NUORILLE Edistääkseen nuorten aloitekykyä ja luovuutta yhteisö tukee hankkeita, joissa nuoret osallistuvat aktiivisesti ja suoraan luoviin ja innovatiivisiin aloitteisiin sekä aloitteisiin, joissa kannustetaan nuoria yhteisvastuullisuuteen paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti ja yhteisön laajuisesti. Näissä hankkeissa nuoret voivat kehittää yrittäjyyttä ja toteuttaa suunnittelemaansa toimintaa käytännössä siten, että ovat siinä itse päätoimijoina. 21 Yhteisö tukee aloitteita, joissa autetaan nuoria hyödyntämään vapaaehtoistyössä saatuja kokemuksia ja edistetään heidän aktiivista sopeutumistaan yhteiskuntaan. Näiden aloitteiden avulla, joita nuoret toteuttavat itse eurooppalaisen vapaaehtoistyön jälkeen, he voivat käynnistää ja edistää yhteiskunnallista, kulttuurista, sosiaalis-kulttuurista ja taloudellista toimintaa ja osallistua täydentävään koulutustoimintaan. Aloitteet on tarkoitettu ensisijaisesti nuorille, jotka tällaista tukea eniten tarvitsevat. Erityisesti on hyväksymistä sekä torjutaan kaikenlaista syrjäytymistä. tuettava aloitteita, joilla edistetään suvaitsevaisuutta ja erilaisuuden Yhteisö on kiinnostunut aloitteista, joissa erityisesti kulttuuria ja liikuntaa käytetään nuorten tärkeimpänä kommunikaatiokeinona yhteisön tasolla. tuettaessa korostetaan hankkeiden Nuorisoaloitteita laajentamista siten, että niihin yhdistettäisiin samantapaisia, muissa jäsenvaltioissa toteutettavia aloitteita. Näin tuetaan hankkeiden kansainvälisyyttä ja nuorten välistä kokemustenvaihtoa ja yhteistyötä. Tässä tapaamisten yhteydessä voidaan järjestämistä. Rahoitustukea voidaan myöntää siihen, että perustetaan pitkäaikaisia kumppanuuksia, joilla edistetään kansainvälisten nuorisoaloitteiden vaikutuksia ja pysyvyyttä. tukea nuorisoaloitteiden vetäjien yhteisönlaajuisten ALAOHJELMA 4 - YHTEISTOIMET Päätöksen 6 artiklassa tarkoitettujen toimien osalta yhteisön tukea voidaan myöntää muiden tietoja ja taitoja edistävien ja erityisesti koulutusalan yhteisöohjelmiin kuuluvien yhteisö- toimien kanssa toteutettaviin yhteistoimiin. Ohjelmien välinen koordinointi voidaan toteuttaa yhteisten hankepyyntöjen avulla. Tässä yhteydessä komissio aikoo kehittää yhteisen taitoja edistävien hyvien tietoja toimintatapojen tiedotus- ja seurantajärjestelmän sekä yhteisiä toimia, jotka liittyvät opetuksessa käytettäviin multimediavälineisiin. Toimet voivat olla monenlaisia ja monelta alalta, esimerkiksi nuorisotyön alalta, täydentävästi eri yhteisöohj elmista. ja niitä voidaan tukea ja Alaohjelmassa voidaan hyväksyä asianmukaisia toimenpiteitä kuten "tietojen ja taitojen eurooppalaisten yhteyspisteiden" perustaminen, joiden avulla taataan paikallisesti ja alueellisesti yhteydet ja yhteistoiminta tähän ohjelmaan ja toisaalta koulutusalan ohjelmiin osallistuvien välillä. ALAOHJELMA 5 - LIITANNAISTOIMET • Alaohjelma 5. 1 Nuorisoalan työntekijöiden koulutus ja yhteistyö Tukea myönnetään: 1. toimintaan, jossa annetaan täydennyskoulutusta nuorisoalan työntekijöille, kuten eurooppalaisen vapaaehtoistyön ohjaajille, nuoriso-ohjaajille sekä yhteisöhankkeista vastaaville ja nuorisoaloitteissa neuvoville tahoille, jotka osallistuvat tämän ohjelman alaohjelmissa 1, 2 ja 3 nuorille suoraan tarkoitettuihin toimiin, joilla taataan niiden sisällön laatu. Erityishuomiota saavat ne, jotka tukevat niiden nuorten osallistumista, joiden on kaikkein vaikeinta osallistua yhteisötoimiin 22 2. 3. 4. 5. toimintaan, jossa muokataan eurooppalaisia moduuleja, jotka vastaavat kansainvälisen yhteistyön vaatimuksiin esimerkiksi opintokäynteihin, toteutettavuustutkimuksiin, seminaareihin ja käytännön harjoitteluihin, tai yleisesti kiinnostavaa tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihtoa tai pysyviä kansainvälisiä kumppanuuksia ja monenvälisiä verkkoja nuorisoalalla joilla edistetään ensisijaisesti yhteistoimiin liittyvää toimintaa kokeilutoimintaan, kokeilemalla uusia toimintamalleja, tarjoamalla uusia yhteistyömuotoja ja luomalla yhteistyötä taustaltaan erilaisten toimijoiden välille täydennetään nuorisoalan luodaan uutta jossa ja konferensseihin ja kokouksiin, joissa edistetään nuorisoalan yhteistyötä ja hyvien toimintatapojen vaihtoa; yhteisön tukea voivat saada myös muut yhteisön tuella toteutetut nuorisoalan toimenpiteet, joissa hyödynnetään hankkeiden ja muun toiminnan tuloksia ja tiedotetaan niistä. liittyvät yhteisön sisäiseen tai yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa Toimenpiteet toteutettavaan toimintaan. Erityisesti painotetaan sellaisten alueellisten ja paikallisten nuorisoalan toimijoiden osallistumista, joilla on vähän tai ei lainkaan kokemusta tai yhteyksiä Euroopan laajuisesti, sekä toimintaa, jossa nuoret ovat päätoimijoina. • Alaohjelma 5. 2 Nuorisotiedotus ja -tutkimus tavoitteiden mukaisesti 1. Komissio tukee nuorisoalan toimijoiden osallistumista nuorisotiedotukseen yhteisössä ohjelman ja erityisesti edistääkseen kaikkien nuorten tiedonsaantimahdollisuuksia sekä heidän aloitteellisuuttaan ja aktiivista osallistumistaan yhteiskunnan toimintaan. Lisäksi komissio tukee nuorten tieto- ja viestintäjärjestelmien välistä yhteistyötä jäsenvaltioissa ja yhteisössä. Tässä yhteydessä korostetaan erityisesti, että koulutusalan kanssa tehtävää yhteistyötä voitaisiin laajentaa. Alaohjelmassa tuetaan nuorten valistaja nuorten kanssa käytävää vuoropuhelua. 2. Tähän pyrittäessä tuetaan aloitteita, j oissa: - - - kartutetaan kokemusta ja sisältävien nuorisotiedotukseen nuorisolle tarjoamiseksi tarkoitettujen taitoja, joita liittyvien hankkeiden ja tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä sekä neuvontapalvelujen toteuttamiseksi erityisesti tietopalvelujen toteutetaan yhteistyöhankkeita, joiden avulla tiedotetaan nuorisolle ohjelman alaan kuuluvista asioista; pyritään tarjoamaan nuorille tietoa, joka on tärkeää ohjelman tavoitteiden kannalta perustetaan kansainvälisillä yhteistyöhankkeilla järjestelmiä, joiden avulla nuorten kanssa ja välillä voidaan käydä vuoropuhelua; järjestelmissä voidaan hyödyntää esimerkiksi nuorten suosimia viestintävälineitä ja uutta tekniikkaa. 3. Yhteisö tukee sellaisia ohjelman tavoitteiden mukaisia nuorisotutkimuksia, joista käy ilmi nuorten hyväksi toteutettujen toimenpiteiden vaikutus, ja erityisesti sellaisia tutkimuksia, olla tapaustutkimuksia. yhteistyötä. Tutkimukset edistetään voivat joilla alan 23 Q Alaohjelma 5. 3 Tukitoimenpiteet 1. Kansalliset toimistot Yhteisön jäsenvaltioissa perustettujen rakenteiden toimintaa. tukea voidaan myöntää edistämään päätöksen 5 artiklassa tarkoitettujen 2. Tekninen ja toiminnallinen tuki Komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan turvautua teknistä tukea antaviin järjestöihin, joiden rahoitus voidaan sisällyttää ohjelman kokonaispuitteisiin. Komissio voi samoin edellytyksin turvautua myös asiantuntijoihin. Lisäksi komissio voi suorittaa arviointeja sekä järjestää seminaareja, konferensseja ja muita asiantuntijatapaamisia, jotka voivat edistää ohjelman toteuttamista. Se voi myös järjestää tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimintaa. 24 YHTEISÖN NUORISOALAN TOIMINTAOHJELMA RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Yhteisön nuorisoalan toimintaohj elma. 2. BUDJETTIKOHDAT B3-1010jaosaA. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artikla. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös. /. /EY tehty. päivänä. kuuta. , yhteisön nuorisoalan toimintaohjelmasta. 4. TALOUSARVION KUVAUS 4. 1. Menojen luokitus, rahoitusnäkymien otsake Ei-pakolliset menot; jaksotetut määrärahat; rahoitusnäkymien otsake 3. 4. 2. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Yhteisön viisivuotinen toimintaohjelma on voimassa 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen 31 päivään joulukuuta 2004. Ohjelman uusimisesta ja sen tarkistamisesta päätetään ohjelman seuranta- ja arviointitoimista saatujen tulosten perusteella. 5. MENOLAJI Yleensä rahallinen tai ei-rahallinen avustus osarahoituksena muiden julkisten tai yksityisten rahoituslähteiden kanssa. Yhteisön tuella katetaan kokonaan tai osittain erityisesti hankkeen toteuttajien todellisia kustannuksia, jotka syntyvät maksutapahtumista kolmannen osapuolen kanssa. Yhteisön tuen käyttökohteeksi hyväksytään hankkeen toteutukseen tarvittavat sisäiset resurssit (esim. palvelut, henkilöstö, laitteet tai tarvikkeet). Kyseisten resurssien arvon määrittäminen ei ensisijaisesti perustu niiden taloudelliseen arvoon, vaan niiden ratkaisevalle asemalle hankkeiden toteutuksessa. Yhteisön osuutta hankkeen kokonaisrahoituksesta voidaan muuttaa rahoituksen yksityiskohtaisista säännöistä riippuen. 25 Erityistä huomiota kiinnitetään nuoriin, joiden osallistumista ohjelmaan vaikeuttavat sosiaaliset, kulttuuriset, taloudelliset, fyysiset, henkiset tai maantieteelliset syyt. Näille epäedullisessa asemassa oleville nuorille ja heille suunnatuille hankkeille voidaan myöntää ylimääräistä tukea kohderyhmän erityistarpeet ja -olosuhteet huomioon ottaen. 6. YHTEISÖN RAHOITUSTUEN TARPEELLISUUS JA OHJELMAN TAVOITTEET 6. 1. Yhteisön rahoitustuen perustelut Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti nuorisoalan toiminta ohjelma tukee ja täydentää jäsenvaltioiden aloittamaa ja niissä harjoitettavaa toimintaa. Yhteisön tuki täydentää kansallisia toimenpiteitä ja edistää kansallisella tasolla kokonaan puuttuvia tai vielä kehittymättömiä toimenpiteitä (esim. nuorten vapaaehtoistyö ja nuoriso- aloitteet joissakin jäsenvaltioissa). Yhteisön tuella voidaan myös aloittaa nuorison ja nuorisotyöntekijöiden vaihtotoiminta sellaisten jäsenvaltioiden välillä, joilla ei ole kokemusta syrjäisten yhteistyöstä jäsenvaltioiden ja alueiden välinen yhteistyö). Lisäksi tuki on mahdollistanut kansalliset rajat ylittävän yhteistyön nuoriso-ohjaajien koulutuksessa ja nuorisotyöntekijöiden kokemusten vaihdon alalla, jossa kehitys yleensä rajoittuu kansalliselle tai alueelliselle tasolle. (esim. eräiden pohjoisten jäsenvaltioiden ja eteläisten tai Nuorisoa koskeva yhteistyö tukee jäsenvaltioiden toimia erilaisin keinoin. Toisaalta se parantaa nuorison parissa toimivien toimintatapojen laatua (eri rakenteiden välistä koulutus toimintaa ja yhteistyötä sekä tutkimusta nuorison hyväksi toteutettavista toimenpiteistä). Toisaalta nuorisoa koskevista toimenpiteistä vastaavien, perinteisesti hyvin hajautettujen kansallisten rakenteiden asema on vahvistunut, koska ne ovat keskeisessä osassa yhteistyötoimenpiteiden toteutuksessa. toteutettujen Ohjelma perustuu aikaisemmista toimenpiteistä tehtyihin arvioihin, joissa on korostettu eurooppalaisen yhteistyön merkitystä nuorison hyväksi toimenpiteiden kehittämisessä sekä näin syntyneitä uusia toimintatapoja ja uutta taitotietoa. Lisäksi arvioista on käynyt ilmi, että yhteisössä jo toteutettu yhteistyö on aktivoinut myös kansallisia lisärahoituslähteitä. Yhteisön osarahoituksella on kaksinkertainen vaikutus: toisaalta se kiinnittää kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten huomion siihen, miten tärkeää on myöntää varoja nuorison kansainväliseen yhteistyöhön, ja toisaalta osarahoituksella on myönteinen vaikutus nuorten oppimiseen, koska se aktivoi nuoria etsimään lisärahoitusta. Tämä politiikan ansiosta on mahdollista saavuttaa hankkeen erityistavoitteet rajallisin kustannuksin ja saada aikaan sekä rahoituslähteitä että edunsaajien lukumäärää koskeva kerrannaisvaikutus. Luomalla alalle yhteiset ja rationalisoidut puitteet tämä ohjelma tehostaa oleellisesti yhteisön tukemia nuorisolle suunnattuja toimenpiteitä. Tehostamisen rinnalla monessa jäsenvaltiossa on jo useamman kuukauden ajan lisätty nuorten hyväksi toteutettavia kansallisia toimia. Yhtäaikaisuus on omiaan vahvistamaan yhteisön toimenpiteiden katalysaattorivaikutusta useimmissa jäsenvaltioissa jo alkaneen suuntauksen voimistajana. 6. 2. Toimenpiteen yleistavoite Yhteisön nuorisoalan toimintaohjelman yleistavoite on tukea tietoja ja taitoja edistävää toimintaa yhteisön tasolla tavoitteena luoda yhtenäinen eurooppalainen koulutusalue, jolla edistetään elinikäistä oppimista. Tarkoituksena on kehittää nuorten tietoja ja taitoja sekä heidän tunnettaan kuulumisesta yhteisöön. Ohjelman avulla pyritään erityisesti parantamaan eurooppalaisten nuorten pääsyä koulutukseen sekä nuorisotoimintaan, edistämään nuorten 26 aloitekykyä, levittämään tietoa nuorisoon liittyvistä hyviksi todetuista käytännön menettely tavoista yhteisön tasolla, parantamaan jatkuvasti vastavuoroista tiedotusta, koulutusta ja nuorisoa koskevista järjestelmistä ja toimista. Yhteisön nuorisoalan toimintaohjelman yleistavoite perustuu tiiviiseen yhteistyöhön sekä jäsenvaltioiden välillä että yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä ja pyrkii edistämään nuorten vapaamuotoista oppimista erityisesti heidän liikkuvuuttaan lisäämällä. Näiden kokemusten avulla nuoret voivat hankkia tietoja ja taitoja sekä harjoittaa vastuullista kansalaisuutta, jota he tarvitsevat voidakseen aktiivisesti sopeutua yhteiskuntaan. 6. 3. Erityistavoitteet ja kohderyhmät 6. 3. 1. Erityistavoitteet Yhteisön nuorisoalan toimintaohjelman tärkeimmät, ohjelman yleistavoitteeseen nojautuvat erityistavoitteet ovat seuraavat: - - - - - TAVOITE 1: voimistaa yhteisvastuun tunnetta ja tukea taitojen hankkimista edistämällä nuorten osallistumista kansalliset rajat ylittäviin toimiin paikallis tasolla, Euroopan yhteisössä tai yhteistyössä kolmansien maiden kanssa, TAVOITE 2: aktiivista myötävaikuttamista Euroopan rakentamiseen tukemalla heidän osallistumistaan kansalliset rajat ylittävään vaihtotoimintaan, edistää nuorten TAVOITE 3: kannustaa nuorten aloitekykyä, yrittäjyyttä ja luovuutta, ja näin kehittää heidän aktiivista yhteyttään eurooppalaiseen todellisuuteen, TAVOITE 4: myötävaikuttaa nuorison parissa työskentelevien aktivoimiseen, tukea heidän tai yksityisen alan yhteistyökumppaneita kestävään osallistumiseen, työtään sekä kannustaa muita julkisen TAVOITE 5: tukea korkealaatuista nuorisoalan yhteistyötä yhteistoimilla sekä parantamalla alalla toimivien osapuolten toimintaa. 6. 3. 2. Kohderyhmät Ohjelmalla on kaksi ensisijaista kohderyhmää. - - Ohjelma on ensisijaisesti suunnattu yhteisön jossakin jäsenvaltiossa laillisesti asuville 15-25-vuotiaille nuorille. Vaikka yhteisön 56 miljoonan nuoren osallistuminen ohjelmaan ei ole mahdollista, kunkin toimintamuodon tavoitteena on saavuttaa riittävän suuri kriittinen massa. Ohjelman vaikutus kohdeyleisön asenteisiin riippuu myös tuettujen hankkeiden laadukkuudesta. Ohjelma on tarkoitettu myös nuorten parissa työskenteleville (opetushenkilöstölle, nuoriso-ohjaajille, sosiaalityöntekijöille, kouluttajille sekä kansalaisjärjestöjen aktiiveille ja vastuuhenkilöille), jotka vievät nuorisotyötä eteenpäin ja näin vaikuttavat sen muotoutumiseen, erityisesti sen kansalliset rajat ylittäviltä ja eurooppalaiseen ulottuvuuteen liittyviltä osilta. 27 6. 3. 3. Kriittisen massan käsite Yksi tämän ohjelman erityistavoitteista on nuorisoalan järjestelmiin ja rakenteisiin sekä laajemmassa merkityksessä nuorison käytäntöihin, asenteisiin ja ajattelutapoihin vaikuttaminen osana nuorten yhteiskunnallista sopeutumista sekä heidän oma aktiivinen (tavoite 4). Kriittisen massan käsite on osallistumisensa sopeutumisprosessiin erottamaton osa mahdollisesti syntyvää vaikutusta. Kriittisen massan saavuttaminen määrittää tarvittavat määrärahat toivotun vaikutuksen saavuttamiseksi Euroopan unionin tasolla. • Eurooppalainen vapaaehtoistyö Kriittisen massan käsite on erityisen tärkeä pitkäaikaisten eurooppalaisten vapaaehtoistyöjaksojen (6-12 kuukautta) kohdalla, jotka muodostavat tämän alaohjelman ytimen. Pitkäaikainen nuorten eurooppalaisten vapaaehtoistyö (NEUVO) vaikuttaa paikallistasolla sekä nuoreen vapaaehtoiseen (osaaminen ja taidot) että hänet vastaanottavaan ympäristöön (isäntäyhteisön saama hyöty, kulttuurien välinen oppiminen, vapaaehtoistyön tuloksena syntyvät toiminnot). Pitkäaikaisen vapaaehtoistyöjakson kriittinen massa - eli ohjelmaan osallistuvien vaikutusta jotta vapaaehtoisten järjestelmään lähtien ja sen rakenteisiin - määritellään ekstrapoloimalla vertailukohdasta, jota voidaan pitää merkittävänä ohjelman mittakaavassa. vähimmäismäärä, toimenpiteellä olisi Tämän perusteella voidaan päätellä, että pitkäaikaisen Eurooppalaisen vapaaehtoistyön osalta tavoitettava kriittinen massa on noin 12 500 vapaa ehtoista vuodessa. Nuorisovaihto Kansalliset rajat ylittävän nuorisovaihdon vaikutukset voivat olla ratkaisevia nuorille, jotka kuuluvat ikäryhmään, jossa jokainen etsii itseään ja jossa persoonallisuuden piirteet, erityisesti ennakkoluulojen (tai pikemminkin niiden puuttumisen), yhteisvastuun, avoimuuden, ihmisten ja erilaisuuden hyväksymisen osalta usein lopullisesti muotoutuvat. Tämä vaikutus koskee ohjelmaan osallistuvien nuorten lisäksi sekä heidän lähtö- että isäntäympäristöään (perhettä, asuinpaikkaa, koulua tai oppilaitosta ja järjestötoimintaa), joihin ja jotka näin ollen pääsevät osallisiksi ohjelman kokemukset heijastuvat suotuisista vaikutuksista. toisten Nuorisovaihdon tulokset lisääntyvät asteittain: ensin syntyy suora vaikutus nuoreen, sitten vaikutus leviää ympäristöön, ja seuraavaksi syntyy kerrannais vaikutus, jonka ansiosta liikkuvuus ja vaihtotoiminta (laajassa merkityksessä) ensimmäisten myönteisten kokemusten innoittamina lisääntyvät entisestään. On syytä muistaa, että vaikutuksen perustana on sijoitus, jonka vaikutus yhteisön talousarvioon on hyvin vaatimaton (keskimäärin noin 130 ecua osanottajaa kohti kahdenvälisessä vaihdossa). Hankkeiden lukumäärän lisääntyessä niiden laatu paranee, ja siksi vuodesta 1997 lähtien sekä keskitetyllä että hajautetulla tasolla on yhä useammin jouduttu hylkäämään korkealaatuisia hankkeita käytettävissä olevien varojen riittämättö myyden vuoksi. Näin ollen uusien järjestöjen esittämien hankkeiden osa rahoitukseen osallistuminen on yhä vaikeampaa, samalla kun suositellaan 28 osallistumista kehittyneempien hankkeiden tai eurooppalaista lisäarvoa tuottavien hankkeiden rahoitukseen (siirtyminen kahdenvälisestä vaihdosta monenväliseen vaihtoon ja yhteisön sisäisestä vaihdosta yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa toteutettavaan vaihtotoimintaan), joiden toteuttajat ovat ennestään tunnettuja, laadukasta työtä tekeviä järjestöjä, jotka ansaitsevat tukea. Vuosina 1995 ja 1996 Nuorten Eurooppa -ohjelman vaihtotoimintaan osallistui yli 50 000 nuorta vuodessa. Koska määrärahat kasvavat ohjelman edetessä, arviolta ohjelman vuosittainen 60 000-70 000 nuoreen. osallistujamäärä lopussa nousee Yhteisön uusi nuoria koskeva toimintaohjelma voi näin ollen saavuttaa lähes 110 000 nuorta vuodessa. 7. TOIMINTASUUNNITELMA - RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1. Yleisvaikutukset ja niiden jakautuminen ohjelman eri osiin Ohjelman kustannusarvion yleisrakenteesta sekä sen jakautumisesta eri osien kesken käy ilmi, että rahoitus on ensisijaisesti tarkoitettu välittömästi nuoria koskevien toimien tukemiseen. Alaohjelmien 1, 2 ja 3 osuus määrärahoista onkin yli 80 %. Rahoituksella pyritään saavuttamaan useita määrällisesti määriteltyjä tavoitteita (kohta 6. 3, kohdat 7. 2. 1-7. 2. 6). Komissio on selvästi asettanut eurooppalaisen vapaaehtoistyön etusijalle Agenda 2000 -tiedonannossa. Vapaaehtoistyön budjettiosuus kuvastaa toimen painopisteasemaa ja tarvetta saavuttaa kohdassa 6. 3. 3 määritelty kriittinen massa. Alaohjelmalle 3 "Mahdollisuus nuorille" myönnetyt varat on suurelta osin sidottu vapaaehtoistyölle osoitettuihin määrärahoihin (ks. kohta 7. 2. 4). Nuorten Eurooppa -alaohjelmalle myönnetyt määrärahat (kohta 7. 2. 3) on laskettu suunnitellun toimintatason säilyttämiseksi (ks. kohta 6. 3. 3), mutta ne sallivat kuitenkin muutokset hankkeiden luonteessa (kahdenvälisestä monenväliseen). Ohjelman koordinointiin ja arviointiin liittyvät tukitoimenpiteet rajoitetaan mahdollisimman suppeiksi (kansalliset toimistot, tekninen tuki, arviointi, kokoukset ja seminaarit). Koko ohjelmakaudella kyseisiin toimiin menee vain vähän yli 8 % määrärahoista, mitä voidaan pitää hyvin kohtuullisena määränä (esim. Nuorten Eurooppa -ohjelmassa kansallisille toimistoille myönnetty tuki vastaa noin 9,5 % ohjelman kokonaismäärärahoista). 29 TOIMINTAOHJELMAN KUSTANNUSERITTELY fmili. ecua) Kohde 2000 2001 2002 2003 2004 Yhteensa Alaohjelma 1 Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistvo NEUVO yhteison sisalla NEUVO yhteison ulkopuolisten maiden kanssa Alaohjelma 2 Nuorten EurooDDa 40. 06 47. 83 63. 32 81. 66 98. 74 331. 61 37,66 44,96 59,52 76,76 92,81 311,71 2,40 2,87 3,80 4,90 5,92 19,90 19. 55 19. 95 20. 70 22r40 24r75 107. 35 Vaihto yhteison sisalla 15,64 15,96 16,56 17,92 19,80 85,88 Vaihto yhteison ulkopuolisten maiden kanssa Alaohjelma 3 Mahdollisuus nuorille 3,91 3,99 4,14 4,48 4,95 21,47 8. 50 9. 50 11. 50 14. 00 16r50 60. 00 Nuorisoaloitteet 4,59 4,85 5,41 6,16 6,77 27,77 NEUVON jalkeiset aloitteet 3,91 4,66 6,10 7,84 9,74 32,24 Alaohjelma 4 Yhteistoimet 0. 85 0. 95 1. 15 1. 40 1. 65 6. 00 Yhteinen toiminta 0,85 0,95 1,15 1,40 1,65 6,00 Alaohjelma 5 I iitannaistnimeiipjieet,,. Nuorisoalan toimijoiden koulutus ja yhteistyo Nuorisotiedotus ja nuorisotutkimukset 16. 04 16. 77 18. 33 20. 53 23. 36 95. 03 4,47 4,67 5,41 6,44 7,92 28,91 2,12 2,21 2,42 2,94 3,63 13,32 Tukitoimenpiteet 9. 45 9. 88 10,51 11. 15 11. 81 52. 81 Yhteensa 85. 00 95. 00 115. 00 149,00 165,00 600. 00 30 7. 2. Toimintasuunnitelma - Yksittäisten kustannuserien ja kokonaiskustannusten välinen suhde 7. 2. 1. Yleinen lähestymistapa Alaohjelman kustannusten laskentamenetelmä perustuu aina kun se on mahdollista tuen kohteena olevien toimien keskimääräisiin yksikkökustannuksiin. Yksikkökustannukset ovat helposti yhdistettävissä määrällisiin tavoitteisiin erityisesti kriittisen massan saavuttamiseksi, jota tarvitaan, jotta ohjelmalla olisi merkityksellistä vaikutusta. Laskelmissa käytetyt yksikkökohtaiset vertailukustannukset on voitu määrittää Nuorten Eurooppa -toimintaohjelman ja Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -pilottihankkeen toteutuksesta tehtyjen tilastojen ja niistä saatujen kokemusten perusteella. 7. 2. 2. Alaohjelma 1: Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö (NEUVO) Alaohjelman rahoitusrakenne Alaohjelmalle myönnetyt määrärahat muodostuvat seuraavasti: NEUVO yhteisön sisällä 94 % * josta 87,5 % pitkäaikaisille työjaksoille (6-12 kuukautta) *ja 12,5 % lyhytaikaisille työjaksoille (3 viikosta 5 kuukauteen) NEUVO yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa: 6 % Tuki: määrästä vähennetään 5 % nuorten vapaaehtoisten valmennus- ja tukitoimiin. Pitkäaikaiset vapaaehtoistyöjaksot yhteisön sisällä (6-12 kuukautta) toisaalta Hankkeiden kustannuslaskelmien laskentaperusteena käytetään NEUVO:n pilotti hankkeesta saatuja tietoja. Vapaaehtoistyöohjelman kustannusarvio koostuu yhtäältä muuttuvista kustannuksista, jotka ovat välittömässä yhteydessä hankkeiden kestoon (esim. vapaaehtoiselle maksettava korvaus, ateriat ja kiinteistä asuminen), kustannuksista (kuten matka- ja valmistelukustannukset). Laskemalla yhteen muuttuvat ja kiinteät kustannukset saadaan realistinen arvio kokonais kustannuksista, jotka vaihtelevat hankkeiden keston mukaan. Tällä menetelmällä lasketaan kustannusarviot 6-12 kuukautta kestäville vapaaehtoisjaksoille, jotka muodostavat kyseisen alaohjelman ytimen ja joihin kohdennetaan suuri osa hankkeen rahoituksesta. riippumattomista hankkeiden kestosta HANKKEIDEN KESKIMÄÄRÄISET KUSTANNUKSET (ECUA) IVaihtuvat kustannukset Asuminen Korvaukset Ateriat Vakuutus Muut Tuki Vaihtuvat vht. Keskimäärä / kuukausi Kiinteät kustannukset Keskimäärä / hanke 216 Hallinto 160 Koulutus 228 Koordinaatio 18 Valmistelut 53 Matkat 115 790 Kiinteät yht. 453 1 034 353 646 455 2 941 Yhteisön rahoitusosuuden osalta on hyväksytty lähestymistapa, että tietyt erityiskustannukset muodostavat todellisen menoerän hankkeen osallistujille (koska ne sisältävät kolmannelle osapuolelle suoritettavan maksun), ja yhteisön 31 rahoitus on omiaan niiden kattamiseksi. Luontoissuorituksilla katettavat kustannukset sopivat puolestaan paremmin hankkeen muiden osapuolten rahoituksen kohteeksi. Taloushallinnollisesti tämän menettelytavan etuna on, että yhteisön osuus osarahoituksesta kattaa todellisia, tunnistettavia ja tarkistettavia menoeriä, mikä puolestaan edistää avoimuutta ja yhteisön varojen tehokasta käyttöä. Lyhytaikaiset vapaaehtoistyöjaksot yhteisön sisällä (3 viikosta 5 kuukauteen) Lyhytaikaiset hankkeet ovat epäedullisessa asemassa oleville nuorille tarkoitettu erillisväylä toimintaohjelmaan. Alle kolme kuukautta kestävissä toiminnoissa hankkeiden keskimääräiset yksikkökustannukset määräytyvät pääasiallisesti Nuorten Eurooppa -ohjelman alaohjelman A. II. 2 (ryhmätapaamiset) kustannusten mukaisesti. Kustannusarvion laskeminen mahdollisimman suuren vapaaehtoisten joukon saavuttamiseksi nojautuu pilottihankkeen tuloksiin kustannusten todellisesta jakautumisesta suhteessa hankkeiden kestoon (ja niiden kustannuksiin). toteutuksesta saatuihin Vaikka hankkeisiin voi sisältyä tuki- ja valmistelutoimia, alaohjelman talousarviosta varataan 5 % yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa toteutettavien tuki- ja valmistelutoimien kattamiseksi (kansalliset toimistot, yhteistyöelimet ja erikoisjärjestot, komissio jne. ). Kustannusten erittely toimintakaudelle 2000-2004 näyttää seuraavalta: 32 NEUVO-vapaaehtoistyoohjelma yhteison sisalla Hankkeen kesto 2000 (MECU) 2001 (MECU) 2002 (MECU) ecua) 2004 (MECU) Yhteensa (milj ecua) 0,80 1,07 1,16 0,58 0,85 0,96 1,28 1,39 0,69 1,01 1,27 1,70 1,84 0,92 1,34 (milj. 2003 (MECU) • 1,64 2,19 2,37 1,19 1,73 1,98 2,65 2,87 1,43 2,09 / • '. „. *. j > *. w. «^. !w w-v*'-:-~-»-. -»^. --»•••< •». • 4,47 9,08 1,25 1,25 2,19 2,50 3,13 5,34 10,84 1,50 1,50 2,62 2,99 3,74 •**•-* "•• 7,07. ^^r**^. *,. ?. ^ 8,12 L^v -. *. - ri 11,02 ' «; 14,35 18,50 22,37 1,98 1,98 3,46 3,96 4,95 2,55 2,55 4,47 5,10 6,38 3,09 3,09 5,40 6,17 7,71 11,89 14,20 18,80 24,25 29,32 31,30 37,38 49,48 63,81 77,15 259,11 35,77 42,71 56,54 72,92 88,17 296,13 1,88 2,25 2,98 3,84 4,64 15,59 37. 66 44. 96 59. 52 76. 76 92. 81 311. 72 kk 1 2 3 4 5 Valisumma Ivhvtkestoiset 6 7 8 9 10 11 12 Valisumma pitkSkestoiset Lyh. + pitkSt Tukitoimet Jhteensa 6,66 8,88 9,62 4,81 ••--*- 7,03 :>- 37,02 75,14 10,36 10,36 18,14 20,73 25,91 98,46 edellyttämä Rahoitusohjelman toimintataso on mahdollista saavuttaa kolmannen toimintavuoden lopussa (noin 12 500 pitkäaikaiseen työjaksoon osallistuvaa vapaaehtoistyöntekijää). ansiosta kriittisen massan jaksotuksen Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa Yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tapahtuvan nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyön taloudellisia vaikutuksia ja hankkeiden ulottuvuutta arvioidaan erityisesti seuraavassa taulukossa esitettyjen oletusten perusteella: Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyd (NEUVO) yhteisfin ulkopuolisissa maissa Keski määräinen budjetoitu tuki / työntekijä Keski - Keski - määräinen määräinen rahoitus tuki-% - toteutunut avustus työntekijä / työjakso (kk) Keski määräinen Keski- maarainen TvSiakso (kk) 1kk 2-6 kk 6-12 kk 2 374 6 390 10 860 63% 61% 57% 1 498 3 887 6. 149 1 3,5 8,5 Tuen jakauma hankkeiden valilta - Budjetti jakauma suhteessa hankkeiden jakaumaan 30% 10% 60% 9,9% 8,6% 81. 5% avustus / kk 1498 1 111 723 Vaikka itse hankkeisiin voi sisältyä tuki- ja valmistelutoimia, alaohjelman talousarviosta varataan 5 % yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa toteutettavan tukemisen ja valmistelun kattamiseksi (kansalliset toimistot, yhteistyöelimet ja erikoisjärjestöt, komissio jne. ). 33 Kustannusten erittely toimintakaudelle 2000-2004 näyttää seuraavalta: NEUVO-vapaaehtoistyöntekijät yhteisön ulkopuolisissa maissa (milj. ecua) Hankkeen kesto 2000 2001 2002 2003 2004 Yhteensa (kk) (MECU) (MECU) (MECU) (MECU) (MECU) (milj. ecua) 1 kk 2-5 kk 6-12 kk Valisumma Tukitoimet Yhteensa 0,23 0,20 1,86 2,28 0,12 2,40 0,27 0,23 2,22 2,73 0,14 2,87 0,36 0,31 2,94 3,61 0,19 3,80 0,46 0,40 3,79 4,65 0,24 0,56 0,48 4,59 5,63 0,30 4,90 5,92 1,88 1,62 15,40 18,90 0,99 19,90 Rahoitusohjelman jaksotus sallii toimenpiteen jatkamisen aikaisemman NEUVO- ohjelman (1998-99) tasolta sekä toiminnan kasvattamisen - yhteisön sisällä toteutettavien tasolta yli kaksinkertaiseksi ohjelman lopussa: toimien tavoin - alkuperäiseltä 7. 2. 3. Alaohjelma 2: Nuorten Eurooppa Alaohjelman rahoitusrakenne Alaohjelmalle osoitetut määrärahat jakautuvat seuraavasti: Vaihtotoiminta yhteisön sisällä: 80 % toimenpiteen talousarviosta * josta 60 % vuonna 2000 ja 15 % vuonna 2004 kahdenväliseen vaihtoon *ja 20 % vuonna 2000 ja 30 % vuonna 2004 kolmenväliseen vaihtoon *ja 20 % vuonna 2000 ja 55 % vuonna 2004 monenväliseen vaihtoon Vaihto yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa: 20 % alaohjelman talousarviosta Valmistelutoimet: 5 % myönnetyistä varoista käytetään nuorten valmennustoimiin. Alaohjelmassa käytetään vastaavanlaista menettelytapaa kuin NEUVO:ssa, eli laskentamenetelmä perustuu hankekohtaisiin yksikkökustannuksiin, jotka riippuvat hankkeen luonteesta (kahden-, kolmen- tai monenvälinen) ja sen keskimääräisestä osallistujamäärästä, joka puolestaan määräytyy Nuorten Eurooppa -ohjelmasta saatujen kokemusten mukaan. Tulevaisuudessa yhteisön tukema vaihtotoiminta painottuu entistä enemmän monenväliseen vaihtoon, jossa eurooppalainen lisäarvo ja eurooppalainen ulottuvuus ovat korostetusti esillä. Kahdenvälistä vaihtoa suosivalla kansallisella tasolla ei käytännöllisesti katsoen ole olemassa järjestelmiä, jotka tukevat tällaista toimintaa. 34 Oletukset, jotka koskevat keskimääräistä avustusosuutta hanketta kohti, yhteisön sisällä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tapahtuvan vaihdon välistä tasapainoa sekä hankkeiden jakautumista erilaisten toimintamuotojen välillä, pohjautuvat Nuorten Eurooppa -ohjelman kokemuksiin ja tilastoihin, tulosten kannalta merkityksellisimmiltä vuosilta 1996 ja 1997. Kyseiset oletukset ja niiden taloudelliset vaikutukset eri toimintasuilla on esitetty seuraavassa taulukossa: Vaihtotoiminta vhteison sisal la (milj. ecua) 2000 2001 2002 2003 Vaihdon luonne Kahdenvilinen KolmenvaJinen MonenvSlinen Valmistelut Yhteensa 8,91 2,97 2,97 0,78 15,64 7,58 3,34 4,25 0,80 15,96 6,29 3,93 5,51 0,83 16,56 5,11 5,11 6,81 0,90 17,92 2004 Jakso (milj. ecua) 3,76 31,66 6,58 21,93 8,46 0,99 19,80 28,00 4,29 85,88 Jäljempänä oleva jaksotettu rahoitusohjelma sallii koko ohjelman toteuttamisen jo ensimmäisestä toimintavuodesta siten, että ohjelmaan osallistuu vuosittain noin 110 000 nuorta. Nuorten Eurooppa -alaohjelmassa yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tapahtuvaan vaihtoon on osoitettu varoja samassa suhteessa kuin ohjelman jo toteutuneessa kolmannessa vaiheessa (noin 20 % vaihtotoiminnan määrärahoista). Esitetyt yksikkökustannukset pohjautuvat Nuorten Eurooppa III -ohjelman alaohjelman D tilastoihin (kolmansien maiden kanssa tapahtuva vaihto). Toimintaa laajennetaan hitaasti ja varsinaisesti se kasvaa vasta ohjelmakauden lopussa (kahden viimeisen vuoden aikana). Kustannusten erittely toimintakaudelle 2000-2004 näyttää seuraavalta: Nuorten Eurooppa -ohjelman vaihto yhteison ulkopuolisten maiden kanssa (milj. ecua) vaihto Valmistelutoimet Valmistelu 2,23 1,49 2,33 1,46 2,48 2,75 3,10 12,89 1,46 1,51 1,60 7,51 0,20 0,20 0,21 0,22 0,25 1,07 Yhteensa 3,91 3,99 4,14 4,48 4,95 [ 21,47 35 EdeM esitettyjen oletusten perusteella alaohjelmissa 1ja 2 rahoitettavat toimet voivat tulevalla viisivuotiskaudella tavoittaa jopa 650 000 nuorta> jotka osallistuvat ohjelmaan joko yksiU&in tar Nuorter^iiWuwuu NEUVO yhteisan sisaiia NEUVO yhteisttn ulkopuolisten maiden kanssa vaihto yhteissnsisaiia Vaihto yhteis6n ulkopuolisten maiden *«"«»« V h#. Yhteensa 10 628 12 690 16 798 21 665 26 194 87 974 504 6Q2 797 1 0 28 1 2 43 4 175 104 137 101 550 101 074 106 053 113 464 526 277 5 724 5 857 6 093 6 612 7 324 31 611 120 993 120 698 124 763 135. 358 148. 225 650. 037 7. 2. 4. Alaohjelma 3 : Mahdollisuus nuorille Alaohjelman rahoitusrakenne Alaohjelmalle myönnettyjen määrärahojen osuus on 10% ohjelman talous arviosta koko ohjelmakauden ajan. Määrärahat jakautuvat seuraavasti: Nuorisoaloitteet: budjettiosuutta supistetaan 54 %:sta 40 % :iin 2000-2004. NEUVON:n jälkeiset toimet: suhteellinen lisäys NEUVO. on verrattuna (noin 10% NEUVO:n määrärahoista eli määrä kasvaa 46 %:sta vuonna 2000 yhteensä 59 %:iin vuonna 2004). Yksikkökustannuksia koskevat oletukset perustuvat Nuorten Eurooppa -ohjelman toimintamuodosta A. II. 2 saatuihin tuloksiin. Ne noudattavat myös monivuotisen NEUVO-ohjelman rahoitusselvityksessä esitettyjä oletuksia. • Nuorisoaloitteet Talousarvion jaksottaminen mahdollistaa nuorisoaloitteiden määrän kolmin- kertaistamisen tietyn ajan kuluttua (ks. jäljempänä oleva taulukko). Tämä Nuorten Eurooppa toimenpiteen kolmin kertaistaminen on perusteltua, koska se sisältää suuren kasvupotentiaalin, minkä vuoksi toimintoja on hyvin laajalti hajautettu vuodesta 1997 lähtien. -ohjelman alaohjelmaa A. II. l vastaavan • NEUVO:n jälkeiset aloitteet Tavoitteena on säilyttää NEUVO:n jälkeiset aloitteet 10 %:n tasolla verrattuna NEUVO-vapaaehtoistyöjaksoihin. Kun NEUVO:n jälkeisten toimintamuotojen keskimääräiset kustannukset (5 500 ecua) ovat lähes samat kuin yksittäisen NEUVO-hankkeen kustannukset, toiminnan rahoittamiseen alaohjelman 3 osana suunnataan noin 10 % alaohjelman 1 kokonaistuesta. 36 Mahdollisuus nuorille -ohjelman talousarvion erittely (milj. ecua) Aloitetyyppi Nuorisoaloitteet NEUVON:njalkeiset Yhteensa 2000 2001 2002 2003 2004 Jakso 1 4,59 3,91 8,50 4,85 4,66 9,50 5,41 6,10 6,16 7,84 6,77 9,74 27,77 32,24 11,50 14,00 16,50 60,00 7. 2. 5. Alaohjelma 4: Yhteistoimet Tätä monimuotoista alaohjelmaa muokkaavat sekä muodoltaan että sisällöltään hyvin erilaiset hankkeet. Alaohjelmalle ei ole olemassa yhtään merkittävää esimerkkiä, joten tässä vaiheessa ei ole aiheellista käyttää yksikkökustannuksia arvion perusteena. Koska alaohjelma on täysin uusi, sille on päätetty myöntää ohjeellinen summa, jota voidaan toteutuksen aikana joustavasti kohdentaa kysynnän mukaan. Tässä vaiheessa myönnettävän toimintaohjelman kokonais kustannuksista. tuen osuudeksi ehdotetaan 1 % Alaohjelma 4 Yhteistoimet 2000 2001 2002 2003 2004 Yhteensä ^ks^äs^säff^"1'00 % 1'00 % 1'00 % 1'00 % 1'00 % 1'00 0/° Rahoitu*(miljecua) fj. 85 0,95 1,15 1,40 1,65 6,00 7. 2. 6. Alaohjelma 5: Liitännäistoimet Ennen ohjelman aloittamista tehtyjen arviointien tulokset tukevat käsitystä, että liitännäistoimia tarvitaan ohjelman onnistumisen takaamiseksi. Tulokset osoittavat myös, että liitännäistoimet ovat omiaan vahvistamaan nuorisoa koskevan ohjelman toimintaympäristöä. • Nuorten parissa toimivien koulutus ja yhteistyö Toimijoiden täydennyskoulutus: tämä toiminto liittyy suurelta osin alaohjelmien 1, 2 ja 3 suunnitteluun ja toteutukseen. Osallistujien lukumäärä on siis suoraan verrannollinen ohjelman yleiseen toimintatasoon ja kolmeen edellä mainittuun alaohjelmaan kuuluvien hankkeiden määrään. Voidaankin olettaa, että tuen saajien lukumäärä on vuosittain noin 25 % alaohjelmissa 1, 2 ja 3 tuettujen hankkeiden osallistujamääristä. Eurooppalaisten moduulien kehittäminen: hankkeiden yksikkökustannukset on määritelty Nuorten Eurooppa -ohjelman alaohjelmasta B. H saatujen keskiarvojen mukaan. Kokemusten vaihto: ensimmäiseksi toimintavuodeksi suunniteltujen hankkeiden lukumäärä heijastaa Nuorten Eurooppa -ohjelmassa havaittua tasoa. Toiminnan oletetaan myöhemmin lisääntyvän samaa tahtia alaohjelmissa 1, 2 ja 3 tuettujen hankkeiden kanssa. Hankekohtaiset kustannusarviot pohjautuvat Nuorten Eurooppa -ohjelman alaohjelmista B. I ja C saatuihin keskiarvoihin. 37 alalla, jossa kohderyhmänä olevien nuorten Kokeilutoiminta: Nuorten Eurooppa -ohjelman ja Nuorten eurooppalaisten vapaaehtoistyöohjelman toteuttaminen on näyttänyt, että on tärkeää jo ennakolta suunnitella toimenpiteitä, joilla varmistetaan eurooppalaisten yhteistyöohjelmien uusiminen ja osallistumishalukkuus muuttuvat jatkuvasti. Tässäkin yhteydessä komissio näyttelee keskeistä osaa innovatiivisuuden kannustajana. Kyseinen toimenpide pyrkii vuosittain tukemaan muutamaa sekä luonteeltaan että laajuudeltaan toisistaan huomattavasti poikkeavaa hanketta (NEUVO:on kuuluvien hankkeiden kustannukset ovat vaihdelleet 18 000 ecusta (kuntien välinen yhteistyö) 400 000 ecuun jalkapallon MM-kisat 1998)). tarpeet Alaohjelma 5 Liitännäistoimenpiteet - Kustannuserittely (milj. ecua) Koulutus ja yhteistyö Toimintatyyppi Yksikko Nuorisoalan toimijoiden taydennyskoulutus henkilö Euroopplaisten moduulien kehittaminen moduuli Kokemusten vaihto opintokäynti tai toteutettavuuteen liittyvä vierailu 2000 2001 2002 2003 2004 Yhteensa 2,10 2,20 2,67 3,25 3,75 13,97 0,32 0,40 0,40 0,44 0,64 2,20 0,42 0,44 0,49 0,49 0,63 2,47 Kokemusten vaihto harjoittelu tai seminaari 0,47 0,47 0,54 0,55 0,71 2,74 Kokeilutoiminta kokeiluhanke 0,60 0,60 0,75 1,15 1,35 4,45 Konferenssit ia kokoukset tapahtuma 0,56 0,56 0,56 0,56 0,84 3,08 Yhteensä 4,47 4,67 5,41 6,44 7,92 28,90 Nuorisotiedotus ja -tutkimus Yksikkökustannukset on laskettu Nuorten Eurooppa -ohjelman E. I (nuoriso- tiedotus) ja E. II (nuorisotutkimus) toimien toteutuksessa tehtyjen havaintojen perusteella Alaohjelma 5 - Liitannaistoimenpiteet Nuorisotiedotuksen ja nuorisotutkimusten kustannuserittely (milj. ecua) 2004 2003 2002 2000 2001 Yhteensa Talousarvio Nuorisotutkimukset Nuorisotiedotus Yhteensa Hankkeiden lukumaara Nuorisotutkimukset Nuorisotiedotus 0,85 0,86 0,92 1,06 1,23 4,92 1,27 2,12 1,35 2,21 1,50 1,88 2,42 2,94 2,40 3,63 8,39 13,32 13 39 14 41 14 46 17 58 19 73 77 257 38 Tukitoimenpiteet - Kansalliset toimistot leimaa toteutusta Ohjelman toimintojen huomattava hajauttaminen, erityisesti alaohjelmien 1, 2 ja 3 kohdalla. Vuodesta 2000 lähtien toimistot tulevat käsittelemään huomattavasti suurempia määrärahoja kuin nykyään. Toimistojen kiinteät kustannukset, karttunut kokemus ja hallintotoimen- piteitä helpottavat työvälineet (tietotekninen tuki) vaikuttavat siihen, että kansallisten toimistojen rahoitustarpeiden odotetaan nousevan hitaammin kuin niiden hallitsemat määrärahat. Laskentamenetelmän perustana on oletus, jonka mukaan kansallisten toimistojen rahoitustarpeiden kasvu vastaa yhtä kolmasosaa alaohjelmien 1, 2 ja 3 määrärahojen kasvusta (hajauttaminen koskee lähinnä näitä toimenpiteitä). - Tekninen tuki ja Nuorten Eurooppa -ohjelmien Sokrates-, Leonardo da Vinci- toteutuksessa komissiota avustaa yhteinen toimisto, jonka tehtävä on hoitaa ohjelmien hallintotehtäviä. Toimiston perustamista tukee se, että ohjelmat ovat "suurelle yleisölle" suunnattuja ohjelmia, joihin sisältyy huomattavan paljon toistuvia vakiotehtäviä, jotka useimmissa tapauksissa koskevat suhteellisen pieniä rahasummia. Toimisto hoitaa tehtäviään komission valvonnan alaisena, eikä julkisen vallan käyttöön liittyviä tehtäviä delegoida muille. Nuoriso-ohjelma tukee teknisen toimiston vuosittaisia toimintakustannuksia määrällä, joka on enintään 3 % vuotuisista määrärahoista. Toimiston kanssa tehtävään sopimukseen sisältyvät eettiset lausekkeet koskevat jääviyksien välttämistä, poikkeavuuksien määrittelemistä luottamuksellisuuden noudattamista. ja - Arviointi (ks. kohta 9) pohjautuu Ohjelman arviointijärjestelmä erityisesti toteutettuun eurooppalaisen vapaaehtoistyön pilottihankkeen osana jatkuvaan arviointiin. Ohjelman arviointitoimiin myönnetyt määrärahat sallivat järjestelmän ulottamisen kaikkiin jäsenvaltioihin. Määräahojen turvin on myös mahdollista toteuttaa aihekohtaisia pistearviointeja. SEM 2000 -ohjelman suositusten mukaan vähintään 0. 5% talousarvion varoista on ohjattava arviointityöhön. Nuoriso-ohjelma on kuitenkin poikkeuksellinen, sillä se käsittelee nuorisoa sosiaalisena ryhmänä eikä institutionaalisin perustein. Tämän poikkeuksellisen sen yksittäisten toimintamuotojen vaikutukset ovat hyvin pitkäaikaisia ja monitahoisia (esim. ohjelman välittömiä vaikutuksia nuorten kehitykseen, asiantuntemukseen, kykyyn harjoittaa kansalaisuuttaan leviäviä kerrannais vaikutuksia ei ole helppo mitata). Nämä seikat huomioon ottaen arviointi- kustannuksille on tässä ohjelmaesityksessä varattu noin 0,8%. lähestymistavan vuoksi ohjelman tai heidän ympäristöönsä ja 39 Konferenssit, kokoukset levittäminen: yhteisönlaajuisen nuorisoalan yhteistyön ansiosta toiminnan tuloksia on voitu hyödyntää ja levittää. Tämä puolestaan on vahvistanut ohjelman näkyvyyttä, vaikutuksia ja toteutumista. tulosten hyödyntäminen sekä ia Tukitoimenpiteiden erittely (milj. ecua) 7. 3. Maksusitoumusten ja maksumääräysten erääntymisaikataulu Maksusitoumusten ja maksumääräysten erääntymisaikataulu (Milj. ecua) Maksusitoumukset 85 95 115 140 2004 165 Yhteensä 600 Maksumaaraykset 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 68 12,75 76 4,25 14,25 4,75 92 17,25 112 68 88,75 110,5 134 5,75 21 132 158,750 7 24. 75 8,25 31,75 8,25 0 0 Yhteensa 85 95 115 140 165 600 8. PETOSTEN VASTAISET TOIMENPITEET ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus Kaikissa komission ja edunsaajien välisissä sopimuksissa ja oikeudellisissa sitoumuksissa taataan komissiolle tarkastus ensimmäisellä tai toisella tasolla (ts. suoraan yhteisön avustuksen edunsaajan luona tai, jos kyse on hajautetuista hallintojärjestelmästä, välillisen edunsaajan luona) ja mahdollisuus vaatia todisteet sopimusten ja oikeudellisten sitoumusten puitteissa kirjatuista menoista viiden vuoden ajan sopimuskauden päättymisestä. Avustusten edunsaajien on laadittava selvitys tarkastetaan sekä kustannuslajien että niiden hankkeesta tukikelpoisuuden osalta yhteisön avustukselle asetettujen tavoitteiden mukaisesti sekä sopimusehdot, taloudelliset näkökohdat ja moitteettoman varainhoidon periaatteet huomioon ottaen. ja sen kuluista, tehdä jotka 40 Rahoitussopimukseen liitetään tiedot rahoituksen hallinnosta ja sen käytöstä niiden menojen määrittelemiseksi, joihin sopimuksen alainen rahoitus on käytettävissä. Tarvittaessa yhteisön ja varoilla katettavia edunsaajan kirjanpitoon merkittäviä tunnistettavia tarkistettavia kustannuksia voidaan rajoittaa myönnettyjen avustusten valvonnan ja tilintarkastuksen (sekä rahoituskohteiden valinnan) helpottamiseksi. todellisia, Komission ja hajautettuja hallintotoimia hoitamiseen asetettujen elinten välisissä sopimuksissa eritellään vähimmäisehdot, jotka elinten on sisällytettävä lopullisten edunsaajien kanssa tehtäviin sopimuksiin, sen takaamiseksi, että sekä lopullisten edunsaajien että yhteisön etuja suojellaan parhaalla mahdollisella tavalla. Kyseiset toimielimet määrittelevät lopullisia edunsaaj ia koskevat tilintarkastustoimet j a soveltavat niitä. 9. TOIMIEN SEURANTA JA ARVIOINTI 9. 1. Yleinen lähestymistapa Nuorisoa koskevan toimintaohjelman käynnistämistä koskevan ehdotuksen 12 artiklan mukaisesti komissio tukee yhdessä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ohjelman jatkuvaa seurantaa ja arviointia, jotta ohjelmaa voitaisiin tarkistaa sen toteutuksen aikana ilmenneiden tarpeiden mukaisesti. Tämän mahdollistamiseksi komissio aikoo erityisesti: • • • suunnitella ja kehittää nuorisoa koskevien toimien seurannassa käytettyjä työvälineitä ja järjestelmiä sekä seurannassa käytettyjä indikaattoreita ja menetelmiä, toteuttaa ohjelman jatkuvan seurannan aikana esiin tulleisiin erityisaiheisiin kohdistuvaa seurantaa, levittää seurannasta ja arvioinnista saatuja tuloksia kaikille ohjelmaan osallistuneille osapuolille. 9. 2. Seuranta Seuranta suuntautuu pääasiassa ohjelman käytännön toteuttamiseen. Seuranta perustuu seuraaviin toimiin: • • tietokannan ja tietoteknisen tukipalvelun kehittäminen alaohjelmien hallintotoimista vastaavien yhteiseen käyttöön. Tämä mahdollista hankkeiden hallinnan, helpottaa neuvottelua ja yhteistyötä toimistojen välillä sekä antaa reaaliaikaista (laadullista ja määrällistä) tilastotietoa ohjelmassaan toteutetusta toiminnasta, seurantakokouksissa ja -seminaareissa käsitellään edunsaajien ja muiden osanottajien antamia selontekoja ja tarkastellaan, millä tavoin he ovat välittömästi osallistuneet ohjelman toteuttamiseen, säännöllinen palaute kansallisilta toimistoilta, jotka vastaavat yhteisön varojen hallinnosta, osallistujien koulutus ja kannustaminen yhteiseen "arviointi-ja valvontakulttuuriin". 41 9. 3. Arviointi 9. 3. 1. Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt Nuorten Eurooppa -ohjelman arvioinnista saatujen kokemusten perusteella voidaan päätellä, että on tärkeää laajentaa arviointia niin, että ohjelman eri yhteistyökumppanit, kuten kansalliset tehtävään heti ohjelman käynnistämisestä lähtien. Näin ollen arviointijärjestelmä perustuu jatkuvan seurannan tuloksena saatuihin, ohjelman toteutusta koskevia tietoja, jotka kerätään huolellisesti, määrättyinä ajankohtina ja määrätyistä aiheista. toimistot otetaan mukaan tähän Arviointijärjestelmään sisältyy: tuloksia, väliarviointi, joka perustuu yhtäältä jäsenvaltioiden yhteistyössä komission kanssa laatimaan, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 komissiolle antamaan selvitykseen ohjelmaan osallistumisestaan ja toisaalta ulkopuolisen elimen laatimaan arviointikertomukseen. Väliarvioinnissa tarkastellaan toimenpiteiden välittömiä toimenpiteiden ensivaikutuksia. Siihen sisältyy tilanneanalyysi naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista. Lisäksi siinä arvioidaan varainhoidon moitteettomuutta sekä toteuttamisedellytyksiä. Näiden, ohjelman seurantaan pohjautuvien ohjelman toteutukseen tietojen liittyvien mahdollisten pistetutkimusten ja ohjelman perusteella komissio laatii väliaikaisen arviointikertomuksen 30 päivään kesäkuuta 2003 mennessä. asiaankuuluvuutta tavoitteiden sekä Komissio laatii edellä olevia yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen 31 päivään joka joulukuuta 2005 mennessä ohjelman pohjautuu jäsenvaltioiden viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005 antamaan selvitykseen ohjelmaan osallistumisestaan sekä ulkopuolisen tahon laatimaan arviointikertomukseen. jälkeisen arviointikertomuksen, Näin ollen edellä kuvaillun jatkuvan arviointimenettelyn osana rakennetaan alalle mukautetut erityisindikaattorit. Ohjelman toteutuksessa käytetään kuitenkin myös seuraavia indikaattoreita. 9. 3. 2. Tuotosindikaattorit • Määrälliset yleisindikaattorit - ohjelmaan osallistuvien nuorten lukumäärä ja jakauma sukupuolen ja iän mukaan; ohjelmaan osallistuvien vähempiosaisten nuorten osuus. • Määrälliset erityisindikaattorit - vapaaehtoistyöhön liittyvien toimien muuttuminen NEUVO:n jälkeisiksi aloitteiksi yleensä sekä eriteltynä NEUVO-hankkeiden ominaispiirteiden mukaan (ala, maa, kesto, vapaaehtoistyöntekijän ominaisuudet); hankkeiden toteuttajien vaihtuvuus (uusien järjestöjen osuus). • Laadulliset yleisindikaattorit - toiminnan maantieteellinen (pohjoinen-etelä-akselilla ja alueellisesti). jakauma; yhteistyöhankkeiden jakauma 42 • Laadulliset erityisindikaattorit - eri alaohjelmien osana tuettujen hankkeiden pedagoginen taso. 9. 3. 3. Vaikutusindikaattorit • Määrälliset yleisindikaattorit - hankkeiden tuloksena syntyneiden uusien itsenäisten toimien lukumäärä. • Määrälliset erityisindikaattorit - vapaaehtoistyöjaksoihin tai NEUVO:n jälkeisiin aloitteisiin osallistuneiden nuorten työllistyneiden lukumäärä. • Laadulliset yleisindikaattorit - vapaaehtoistyöjaksojen leviäminen maihin, jossa toiminnalla ei ole perinteitä. • Laadulliset erityisindikaattorit - vaikutukset yhteisöihin paikallisella tasolla. 10. HALLINTOMENOT Hallintokustannuksiin käytettävien varojen tosiasiallinen määrä riippuu komission vuosittain tekemästä päätöksestä varojen myöntämisestä, erityisesti budjettivallan käyttäjän myöntämä henkilöstöjä lisävarat huomioon ottaen. 10. 1. Toimien vaikutus henkilöstön lukumäärään Henkilostoluokka Toiminnan hallintoon varattu henkilGstO vakituinen henkilöstö määräaikainen henkilöstö Virkamiehet tai maaraaikainen henkil6st5 Muut resurssit (END- A/003) Yhteensä A B C 7 2 5 1 1 16 10. 2. Toimien henkilöstökulut (ecua) josta kesto ulkopuolinen lisatyovoima PO:n tai asianomaisen osaston oma henkilOsto 8 2 5 1 16 2000-2004 Summa Laskutapa Virkamiehet (*) 7 560 000 108 000 ecua x 14 h/vuosi x 5 vuotta Maaraaikainen henkilOsto" 540 000 108 000 ecua x 1 h/vuosi x 5 vuotta Muut (END A7003) 37 000 1 END x 5 vuotta Yhteensa | 8 640 000 [ (*) Toimien hallintoon osoitettuja varoja käyttämällä (laskelma perustuu osastoihin A-1, A-2, A-4, A-5 ja A-7) - vuosikustannukset. 43 10. 3. Muut toimintaohjelman toteutuksesta aiheutuvat menot (ecua) Budjettikohta (n:o ja nimike/otsake) A-7010 Virkamatkoihin liittyvat kulut A-7030 Kokouksiin ja kokouskutsuihin liittyvat kulut A-7031 Yhteison asiakirjojen luomista koskevan menettelyn mukaisesti ehdottomasti kuultavien komiteoiden kokoontumisesta aiheutuvat kokouskulut Yhteensa Summa Laskutapa 731250 15 jasenvaltiota x 15 virkamatkaa x 650 ecua/virkamatka x 5 vuotta (ks. 1. Jaljempana) 682 500 4 kokousta x 1 osanottaja x 15 jasenvaltiota x 650 ecua + 5 ryhmaa x 3 kokousta x 10 osanottajaa x 650 ecua x 5 vuotta (ks. 2. Jaljempana) 780 000 4 kokousta x 1 osanottaja x 15 jasenvaltiota x 650 ecua + 3 ryhmaa x 4 kokousta x 1 osanottaja x 15 jasenvaltiota x 650 ecua x 5 vuotta (ks. 3. Jaljempana) | 2 388 750 | Määrärahat ovat osa PO:n XXII käytössä olevaa kokonaisbudjettia. Nykyisessä ohjelmassa välttämättömiksi arvioitujen virkamatkojen perusteella ja ottaen huomioon, että tulevassa ohjelmassa siirrytään hajautettuun hallintoon, ja sen myötä entistä enemmän paikallistasolla tapahtuvaan seurantaan, vähimmäismääräksi saadaan viisitoista virkamatkapäivää vuodessa jokaista jäsenvaltiota kohti. \. Seuraavien kulujen kattaminen: • • neljä kansallisten toimistojen vuosittaista kokousta, joihin osallistuu yksi edustaja j okaisesta j äsenvaltioista toimistojen piirissä muodostettujen kansallisten työryhmien (viisi) kolme vuosittaista kokousta, johon kuhunkin osallistuu noin kymmenen edustajaa ohjelman täytäntöönpanoon liittyvien erityisaiheiden käsittelemiseksi. \. Seuraavien kulujen kattaminen: • • ohjelmakomitean neljä vuosittaista kokousta, joihin osallistuu yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltioista ohjelmakomitean sisällä muodostettujen työryhmien (kolme), joissa on yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltioista neljä vuosittaista kokousta. 44 VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Ehdotuksen vaikutukset yritystoimintaan ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) Ehdotuksen nimi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön nuorisoalan toimintaohjelmasta Asiakirjan viitenumero: XXXX Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ia mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Komission esittämä ehdotus päätökseksi on jatkoa komission tiedonantoon "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" (KOM(97) 563 lopullinen), ja se perustuu perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklaan, joilla pyritään edistämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisotyön alalla. Ohjelmassa hyödynnetään niitä tuloksia, joita on saatu toteutettaessa Nuorten Eurooppa -ohjelman kolmatta vaihetta (1994-1999) ja jotka on esitetty ohjelman toteuttamista koskevassa väliarvioinnissa (KOM(98) 52 lopullinen), ja ohjelmaan sisältyy alaohjelma Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö. Ohjelmassa vahvistetaan nuorisoalan toimijoiden välistä yhteistyötä koko yhteisössä ja pyritään siten luomaan nuorille vapaamuotoinen eurooppalainen koulutusalue; alueella edistetään tietoja, taitoja joiden avulla nuorten on helpompi osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan. ja kansalaisuutta, Perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti nuorisoalan ohjelmassa ja täydennetään jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ja niiden sivistyksellistä monimuotoisuutta. Komission ehdottamalla toimintamallilla ei pyritä yhdenmukaistamaan nuorisoalaan liittyviä lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä vaan: tuetaan * * * * tukemaan nuorten aktiivista osallistumista, heidän sopeutumistaan yhteiskuntaan ja heidän yhteisvastuun tunnettaan, myös yhteisön ulkopuolisten maiden nuoria kohtaan edistämään nuorten aktiivista osallistumista Euroopan rakentamiseen sekä torjumaan rasismia ja muukalaisvihaa tukemaan nuorten yrittäjähenkeä ja luovuutta parantamaan yhteistyötä nuorisoasioissa. toiminnallinen sisältö Ehdotuksen liitteessä kuvatut neljä alaohjelmaa) vastaa perustamissopimuksessa asiasta annettujen artiklojen määräyksiä ja perustamissopimuksessa komissiolle annettua täytäntöönpanovaltaa. (ja erityisesti päätöksen tavoitteet ovat kansainvälisiä, mikä takaa yhteisen Ohjelman lisäarvon, joka edistää toimia nuorten ja erityisesti muita jäsenvaltioiden sekä alueellisen ja paikallistason heikommassa asemassa olevien nuorten hyväksi. Kaikessa ohjelman toiminnassa pyritään, esimerkiksi kansainvälisen vaihdon ja yhteisön laajuisen verkottumisen avulla, saamaan aikaan tuloksia, joita jäsenvaltiot eivät voisi saavuttaa yksin tai kahdenvälisessä yhteistyössä. 45 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee? Ohjelmalla on ensisijaisesti seuraavat kaksi kohderyhmää: * * periaatteessa 15-25-vuotiaat, laillisesti jossain jäsenvaltiossa asuvat nuoret nuorisoalan toimijat, muun muassa: sosiaalikasvattajat nuoriso-ohjaajat sosiaalityöntekijät kouluttajat järjestöaktivistit kansalaisjärjestöjen vastuuhenkilöt alueelliset j a paikallisyhteisöt. Ohjelmassa ei erotella yrityksiä (ensi- tai toissijaisina edunsaajina) niiden koon mukaan, ja näin ollen pk-yritykset voivat osallistua siihen yhtä lailla kuin suuryritykset. Voidaan kuitenkin arvioida, että rakennettaessa kykyjen ja pätevyyksien eurooppalaista aluetta ohjelmaan osallistuu paljon pk-yrityksiä - etenkin liittyen yrityspolitiikan ja (Luxemburgissa työllisyysasiain huippukokouksessa päätetyn) yhteisen marraskuussa 1997 pidetyssä työllisyyttä koskevan toimintalinjan kehittämiseen, jossa pk-yrityksillä on keskeinen tehtävä. 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Pk-yritykset (ja niitä edustavat organisaatiot) voisivat olla tärkeä osa perustettaessa pysyviä kansainvälisiä kumppanuuksia ja monenvälisiä verkkoja sekä kehitettäessä toimintaa, joka on syntynyt suoraan ohjelmassa tuettujen hankkeiden myötä ja erityisesti nuorisoaloitteiden ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön tuloksena. 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset: (a) työllisyyteen ja uusien yritysten perustamiseen ? toimia eurooppalaisessa ympäristössä Toimintaohjelmassa kehitetään monia ominaisuuksia (pitkäjänteisyyttä, aktiivisuutta, vastuullisuutta, yhteisvastuullisuutta, demokraattisuutta, motivaatiota, aloitekykyä, muiden kunnioittamista ja hyväksymistä sekä itseluottamusta) ja taitoja (viestintä ja ihmissuhteet, johtajuus, suunnittelu, ryhmätyö, ristiriitojen ja ongelmien ratkaisu sekä johtaminen) sekä kykyä (muun muassa kieltenopetus, kansainvälisyyskasvatus ja kokemukset muissa jäsenvaltioissa), mikä parantaa ohjelmaan osallistuvien mahdollisuuksia saada työtä. Kokemus on osoittanut, että Nuorten Eurooppa -ohjelman nuorisoaloitteissa tuettujen hankkeiden myötä on usein syntynyt pysyvää toimintaa, joko työpaikkoja tai yhteistyökumppanuuksia. Ohjelman ansiosta monet nuoret saavat ensimmäisen yhteiseurooppalaisen kokemuksen, toimintaan. Nuorten eurooppalainen joka voi myöhemmin vapaaehtoistyö toteutettavilla aloitteilla pyritään kannustamaan toimiin osallistuneita nuoria suunnittelemaan kokemuksensa pohjalta uusia hankkeita henkilökohtaisella tasolla. Vapaaehtoistyön kokeilutoimien ensi tulokset ovat osoittaneet, että moni nuori löytää vapaaehtoistyön ansiosta "oman kutsumuksensa". Vapaaehtoistyön jälkeen toteutettavilla aloitteilla autetaan nuoria seuraamaan kutsumustaan joko siten, että he työllistävät itsensä, perustavat yrityksen tai johtaa muunlaiseen toimien -alaohjelman jälkeen 46 vaikkapa lähtevät opiskelemaan. Näin työllisyystilanne kohentuu, ja ohjelmalla tuetaan sekä erityisesti yhteisön työllistämistoimenpiteitä yhteisön suuntaviivoja ja kansallisia toimintasuunnitelmia työllisyysasioissa. jäsenvaltioiden ja (b) yritysten kilpailukykyyn? Yritysten kilpailukyky riippuu hyvin paljon sen työntekijöiden aktiivisista tiedoista ja taidoista. Pitkällä aikavälillä nuorisoalan ohjelma parantaa huomattavasti henkilöstö resurssien laatua ja edistää siten innovaatiotoimintaa sekä välillisesti yritysten ja koko Euroopan yhteisön kilpailukykyä. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ia keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms. )? Ei olennainen kysymys. Kuuleminen 6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet -ohjelman ja Nuorisofoorumin tarkastellut Nuorten Eurooppa perusteellisesti Nuorten Eurooppa -ohjelman toteutumisesta laadittua väliarviointi- kertomusta (KOM(98) 52 lopull. ). Kertomuksesta on keskusteltu myös nuorisoasioita käsittelevässä neuvoston työryhmässä ja Euroopan parlamentin kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevässä valiokunnassa. Lisäksi Nuorten eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön laajalti nuorisoj ärj estöj ä j a Nuorisofoorumia. liittyvästä kokeilutoimesta on kuultu komitea on 47 ISSN 1024-4492 KOM(98) 331 lopullinen ASIAKIRJAT FT 04 05 16 Luettelonumero : CB-CO-98-365-FI-C ISBN 92-78-36966-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg