title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Keski- ja Itä-Euroopan jäsenyyttä hakeneille maille - Ympäristöpoliittiset liittymisstrategiat: laajentumiseen liittyvien haasteiden kohtaaminen yhdessä Keski- ja Itä-Euroopan jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
approximation of laws
enlargement of the Union
environmental protection
national implementing measure

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 05. 1998 KOM( 1998) 294 lopull. Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Keski- ja Itä-Euroopan jäsenyyttä hakeneille maille: Ympäristöpoliittiset liittymisstrategiat: Laajentumiseen liittyvien haasteiden kohtaaminen yhdessä Keski- ja Itä-Euroopan jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa SISÄLLYS: JOHDANTO 1. HAASTEET 1. 1. Lainsäädännöllinen haaste 1. 2. Institutionaalinen haaste 1. 3. Tärkeimmät alakohtaiset haasteet 1. 4. Taloudellinen haaste 2. PAINOPISTEET 2. 1. Johdanto 2. 2. Ympäristösäännöstön priorisointi 2. 3. Uusien investointien oltava täysin säännöstön mukaisia 2. 4. Lainsäädännön lähentämistä laajemmat kysymykset - Ydinturvallisuus 3. YHTEISÖN TUKI 3. 1. Rahoituksen hankkiminen strategian tukemista varten 3. 2 Tuki ja neuvonta ympäristölainsäädännön lähentämisessä 3. 3. Yhteisön ja jäsenvaltioiden antaman lähentämisavun koordinointi 3. 4. Tuki täytäntöönpanotoimille PÄÄTELMÄT Liitteet 2 2 2 3 4 5 5 5 9 10 10 11 13 14 14 15 Liite 1 : Liite 2: Ympäristölainsäädännön noudattamisen arvioidut kustannukset Ympäristölainsäädännön antamisen ja täytäntöönpanon suunnittelu ja seuranta ^ft, JOHDANTO Euroopan unionin tulevan laajentumisen yhteydessä ympäristöasiat ovat paljon keskeisemmässä asemassa ja niihin liittyy suurempia haasteita kuin aiemmilla laaj entumiskierroksilla. Ympäristöasioita painotetaan nyt enemmän, koska aiempi toiminta on aiheuttanut suuria ympäristöhaittoja ja koska Keski- ja Itä-Euroopan ja EU:n ympäristönsuojelun tasojen välillä on suuri ero. Toisaalta hakijamaissa on laajoja alueita koskematonta luontoa, jolla on suuri merkitys koko Euroopan luonnon monimuotoisuudelle. Toisaalta assosioituneilla mailla on myös laajoja alueita koskematonta luontoa, jotka lisäävät merkittävästi koko Euroopan biologista monimuotoisuutta. Tulevien vuosien haasteena on säilyttää nämä arvokkaat alueet ja samalla kehittää ja hallita ja ympäristön kannalta kestävää markkinatalouteen järjestelmää. taloudellisesti sopivaa, 2000 Agenda Tällaisen järjestelmän kulmakivi on Euroopan unionin ympäristöalan säännöstö. että -asiakirjassa Komission ympäristösäännöstön täydellinen noudattaminen toteutunee kaikissa Keski- ja Itä- Euroopan hakijamaissa vasta pitkällä aikavälillä. Tästä syystä Agenda 2000 - luomista ympäristöalan säännöstön asiakirjassa ehdotettiin erityisen strategian mukaisen täytäntöönpanoa varten. Tämä strategia yhdistettäisiin yhteisön vahvistettuun liittymistä valmistelevaan avustusstrategiaan, jossa pyrkimys ympäristösäännöstön antamiseen on yksi painopisteistä: lainsäädännön antamista ja tunnustettiin, kuitenkin Yhdessä unionin kanssa on laadittava realistisia kansallisia pitkän aikavälin strategioita, joiden avulla eroja tasoitetaan asteittain ja tehokkaasti. Strategioiden soveltamiseen olisi ryhdyttävä kaikissa hakijamaissa jo ennen liittymistä. Erityisen tärkeitä ovat veden ja ilman saastumisen estämiseen liittyvät toimenpiteet. Näissä strategioissa olisi otettava huomioon tärkeimmät painopistealueet ja tavoitteet, joihin olisi pyrittävä ennen liittymistä. Lisäksi on laadittava aikataulu säännöstön täydelle sisällytettävä noudattamiselle. Näistä liittymissopimuksiin. Kaikissa uusissa investoinneissa olisi noudatettava yhteisön säännöstöä. aiheutuvat velvoitteet seikoista on Erityisesti yksityiseltä sektorilta on löydettävä merkittäviä kotimaisia ja ulkomaisia rahoituslähteitä tukemaan näitä strategioita. Unioni voi myöntää vain osan rahoituksesta. *• Agenda 2000 -asiakirjassa hahmoteltu ympäristölainsäädännön lähentämisstrategia edellyttää erityisten toimenpiteiden toteuttamista sekä hakijamaissa että yhteisössä. Tiedonannon tavoitteena on tarkastella Agenda 2000 -asiakirjan suuntaviivojen perusteella joitakin käytännön asioita, jotka jäsenyyttä hakeneiden maiden olisi komission mielestä otettava huomioon, kun ne kehittävät edelleen kansallisia täyttä noudattamista varten. Tämä strategioitaan yhteisön ympäristösäännöstön Katso KOM(97)2000, nide 1, s. 54-55. 4l> tarkastelu ei välttämättä vaikuta millään lailla liittymistä valmistelevan tuen tulevaan jakamiseen. Tiedonanto on osa Euroopan Unionin vahvennettua jäsenyyttä edeltävää strategiaa. Sen tavoitteena on täydentää liittymistä koskevia kumppanuusohjelmia ja tarjota apua hakijamaille näiden hioessa omia Euroopan Union säännöstön täytäntöönpanoa koskevia kansallisia ohjelmiaan. Se ei millään tavoin vaikuta liittymisneuvotteluihin eikä siirtymäaikojen laajuuteen ja pituuteen, joihin neuvottelut saattavat johtaa. Myös Tiedonannossa keskitytään aiheisiin, jotka koskevat Keski- ja Itä-Euroopan kymmentä hakijamaata. lähentääkseen ympäristölainsäädäntönsä, mutta sen lähentämishaasteet ovat kuitenkin erilaisia. Komissio aikoo käsitellä Kyproksen kysymystä myöhemmin erillisessä asiakirjassa, jossa otetaan huomioon Kyproksen rakenteelliset erityispiirteet. Kyproksen tehtävä työtä on 1. HAASTEET Tässä luvussa esitetään yhteenveto yhteisön ympäristösäännöstön noudattamista koskevista haasteista, oikeudelliset ja institutionaaliset kysymykset mukaan lukien. 1. 1. Lainsäädännöllinen haaste Kaikki hakijamaat ovat alkaneet siirtää yhteisön ympäristösäännöstöä kansalliseen lainsäädäntöönsä. Tätä varten ei ole kuitenkaan laadittu erityistä strategiaa. Tähän mennessä vain muutama maa on käynnistänyt kokonaisvaltaisen analyysin nykyisen kansallisen lainsäädäntönsä ja vastaavan EU:n lainsäädännön välisistä eroista. Tämär on oltava lähtökohtana, jotta nykytilanteesta saataisiin varmaa tietoa. Se auttaa myös painopisteiden määrittämisessä, kun kansalliseen lainsäädäntöön siirtämiselle on laadittava realistinen aikataulu. Kaikesta tästä myönteisestä kehityksestä huolimatta oikeudellisen asiantuntemuksen puute erityisesti suhteessa ympäristöalan säännöstöön sekä kieliongelmat ovat edelleen vaihtelevassa määrin haittana kaikissa jäsenyyttä hakeneissa maissa. 1. 2. Institutionaalinen haaste Komission lausunnoissa todettiin, että kaikissa kymmenessä hakijamaassa olisi vahvistettava ympäristöhallinnon edellyttämää hallintorakennetta. Tämän yleisen puutteen vakavuus vaihtelee maasta toiseen, ja lisäselvityksiä tarvitaan ongelmien tunnistamiseksi ja ratkaisujen kehittämiseksi. tärkeimmistä Yksi ympäristöministeriöiden tarvittava tarvittavista lainsäädäntö sekä säätää toimenpiteistä. Useissa tapauksissa täytäntöönpano vaatii huomattavia investointeja, uusia tai uudelleen järjestettyjä institutionaalisia rakenteita tai molempia. Näin ollen lähentäminen on nähtävä tehtävänä, joka kuuluu koko ympäristölainsäädännön ministeriölle. Monissa maissa ei ole vielä saavutettu tällaista kokonaisvaltaista tehtävistä on valmistlla täytäntöönpanossa lainsäädännön tämän käsitystä ' yhteisestä vastuusta. tulevista haasteista ja lähentämisprosessin koordinointiin liittyvästä Jotkin asiat, joita Euroopan unionissa pidetään ympäristökysymyksinä, kuuluvat kuitenkin muiden ministeriöiden vastuualueeseen. Tällaisia ovat esimerkiksi kemikaalit, geneettisesti muunnetut organismit, säteilysuoja ja juomavesi. Tämä seikka on pidettävä mielessä, sillä ministeriöiden välinen heikko yhteistyö tai sen puuttuminen voi haitata vakavasti lähentämisprosessia. Ympäristölainsäädännön täytäntöönpano tai voimaansaattaminen delegoidaan usein alue- tai paikallisviranomaisille tai muille elimille, jotka vastaavat seurannasta, lupamenettelyistä ja tarkastuksista. Monissa tapauksissa uusi lainsäädäntö vaikuttaa huomattavasti näiden elinten työhön, sillä lisävelvoitteet edellyttävät tehokkaampaa hallintoa ja henkilöstön lisäkoulutusta. Ympäristöalan alue- ja paikallishallinnon kehittämiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota kaikissa jäsenyyttä hakeneissa maissa. 1. 3. Tärkeimmät alakohtaiset haasteet paljolti tulee olemaan hyvin vaikeaa johtuu täyttää EU:n Ilma. Useimmille hakijamaille kuten ilmanlaatuvaatimukset. Tämä aiheuttamista tai kaukolämpölaitoksista voimalaitoksista ongelmista. Yksi näiden maiden ensimmäisiä tehtäviä on niiden alueiden ja taajamien yksilöiminen, kehittäneet ylittyvät. toimintasuunnitelmia tällaisten alueiden varalle. Toiset taas eivät ole juurikaan tarvitaan laitosten edenneet sellaisten ilmanlaatulainsäädännön perusvaatimusten, kuten tietojenkeruun täyttämiseksi. instituutioiden perustamisessa, ja tulevien päästöjen Jotkin maat päästörajat seurannan kiinteistä lähteistä joissa joita ovat ja Useimmat maat eivät ole vielä kehittäneet täytäntöönpanosuunnitelmia suuria polttolaitoksia koskevien päästörajojen noudattamiseksi eivätkä ne ole laatineet suunnitelmia sellaisten laitosten sulkemiseksi, jotka eivät ole vaatimusten mukaisia. Useilla mailla on taloudellisia vaikeuksia jalostamojensa mukauttamisessa EU:n nykyisiin ja tuleviin polttoaineen laatustandardeihin. Jätteet. Jäsenyyttä hakeneilla mailla on vielä paljon tehtävää jätealalla. Joissakin maissa politiikan määritteleminen ja lainsäädännön lähentäminen kuitenkin nopeutui vuoden 1997 kuluessa. Jätteiden polttamista ja yhdyskuntajätteen ja vaarallisten jätteiden käsittelyä koskevat direktiivit aiheuttavat suurimmat haasteet jätealalla. Jotkin hakijamaat kehittävät aktiivisesti jätealan investointiohjelmia, mutta lukuisat jätteenpolttolaitokset kaipaavat jälkiasennuksia ja rakennemuutoksia ollakseen EU:n vaatimusten mukaisia. Vesi. Useimmissa maissa, varsinkin Baltian maissa, on meneillään tai suunnitteilla suuria investointiohjelmia juomaveden laadun ja jätevesihuollon parantamiseksi. - 3- Rajojen yli tapahtuvan vesien pilaantumisen osalta erityisenä haasteena tulee olemaan yhtenäisen valuma-alueiden hoitosuunnitelman laatiminen ja täytäntöönpano suurten jokien (Tonava, Oder jne. ) varrella sijaitsevissa maissa. Mikään maa ei näytä sanottavasti edistyneen nitraattidirektiivin siirtämisessä osaksi lainsäädäntöä eikä sen täytäntöönpanossa. Koska maataloustuotanto kansallista lannoitteita käytetään entistä vähemmän, hakijamaat eivät pidä vähenee tarvittavat nitraattikysymystä hallintorakenteet, joilla voidaan rajoittaa hajakuormituslähteistä peräisin olevien nitraattien aiheuttamaa pilaantumista, joka on uhkana talouden elpyessä. olennaisena. On kuitenkin tärkeää luoda ja Teollisuuden saastevalvonta ja riskinhallinta. Seveso-direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoon on kiinnitettävä enemmän huomiota, sillä sen avulla voidaan vähentää huomattavasti teollisuuslaitosten aiheuttamien suuronnettomuuksien vaaraa koko alueella. Yhteisön säännöstön noudattaminen edellyttää vielä paljon työtä. Useimmissa hakijamaissa on erityisiä kriittisiä teollisuusalueita, joille on keskittynyt raskaasti saastuttavaa teollisuutta ja energiantuotantoa. Monia näiden alueiden teollisuuslaitoksista ollaan muuttamassa nykyaikaisiksi ja elinkelpoisiksi, mutta jotkin niistä, varsinkin monet energialaitokset, toimivat todennäköisesti vielä useita vuosia, vaikka niiden aiheuttama pilaantuminen on EU:n vaatimusten vastaista. Öljyliuskeen ja ruskohiilen käyttö muutamissa maissa säilyy erityisenä ongelmana jatkossakin. Hakijamaita olisi kannustettava panemaan täytäntöön ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä (IPPC) annettu direktiivi, jossa säädetään teollisuuden aiheuttamien pilaantumisongelmien yhtenäistä hallintaa koskevasta uudesta järjestelmästä. Ydinturvallisuus ja säteilysuoja. Kaikissa maissa on hiljattain annettu perussäädös ydinturvallisuudesta ja säteilysuojasta. Tätä puitelakia on täydennettävä useilla muilla säädöksillä, jotta yhteisön säännöstö tulisi kokonaisuudessaan noudatetuksi. On tärkeätä huomata, että suurin osa tästä lainsäädännöstä on annettava, vaikkei maassa olisikaan ydinvoima-alaa. Instituutioiden vahvistaminen on asetettava etusijalle. Ydinturvallisuusviranomaisilta pyydetään runsaasti erikoistunutta teknistä tukea, mutta niillä on vain niukasti rahoitusta ja henkilöstöä käytössään. Riippumattomia sääntelyviranomaisia on tuettava edelleen. 1. 4. Taloudellinen haaste Ensimmäisten koko alueen kattavien arvioiden perusteella vaikuttaa siltä, että ympäristösäännöstön noudattamiseen kaikissa kymmenessä hakijamaassa saattavat nousta 120 miljardiin ecuun (katso liite 1). Eniten investointeja tarvittaneen ilman pilaantumisen torjunnan, vesi- ja jätevesihuollon sekä jätehuollon perusrakenteisiin. Huomattavia voimavaroja tarvitaan myös ympäristöalan täytäntöönpanon, ja vahvistamiseen hallintorakenteiden tarvittavat kokonaisinvestoinnit tehokkaan luomiseen seurannan ja voimaansaattamisen varmistamiseksi, joskin näitä kustannuksia on vaikeampi arvioida. Vielä ei kuitenkaan ole saatavilla yksityiskohtaista ja luotettavaa tietoa yksittäisten direktiivien taloudellisista vaikutuksista eri hakijamaissa. Joissakin maissa on tosin alettu tutkia tiettyjen direktiivien kustannusvaikutuksia ensimmäisenä heti askelena paneuduttava kaikissa jäsenyyttä hakeneissa maissa. laatimisessa. Kustannuslaskentaan rahoitusstrategioiden olisi 2. PAINOPISTEET 2. 1. Johdanto Agenda 2000 -asiakirjassa ehdotetaan, että hakijamaat laativat ennen liittymistä ja yhteistyössä unionin kanssa realistiset kansalliset pitkän aikavälin strategiat, joiden avulla yhteisön ympäristösäännöstöön, ja että ne alkavat myös soveltaa näitä strategioita jo ennen liittymistä. Erityisen tärkeitä ovat veden ja ilman saastumisen ehkäisemiseen liittyvät toimenpiteet. Näissä kansallisissa pitkän aikavälin strategioissa olisi määritettävä lainsäädäntöä lähennetään tehokkaasti asteittain ja • • tärkeimmät painopistealueet tavoitteet, joihin on pyrittävä ennen liittymistä • aikataulu säännöstön täydelliselle noudattamiselle. Tätä vastaavat velvoitteet tulee sisällyttää liittymissopimuksiin. Lisäksi Agenda 2000 :ssa ehdotetaan, että • kaikissa uusissa investoinneissa olisi noudatettava yhteisön säännöstöä. Hakijamaat laativat jo liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevia kansallisia ohjelmia. Nämä kansalliset ohjelmat tulevat jatkuvasti kehittymään. Ylläolevaan liittyen tässä luvussa käsitellään painopisteiden määrittelyä säännöstön täytäntöönpanoprosessissa. Tarkoituksena säännöstön käyttöönottoa koskevien kansallisten ohjelmien yksityiskohtaisempaa kehittämistä hakijamaissa edellä mainituissa Agenda 2000 -asiakirjassa esitetyissä puitteissa. Joitain ohjelmien luomiseen liittyviä käytännön kysymyksiä käsitellään liitteessä 2. yhteisön edistää on 2. 2. Ympäristösäännöstön priorisointi lähentymisprosessin sisällä on punnittava ja sovitettava yhteen useita Koko erityyppisiä painopisteitä. Säännöstön noudattaminen on unionin jäsenyyden ehdoton edellytys, mutta se ei ole itsetarkoitus. Prosessissa on otettava huomioon kunkin hakijamaan huomattavat ympäristöongelmat ja painopistealueet. Lähestyminen EU:n lainsäädäntöön keskittää tarkasti huomioon ja kohdentaa kansallisia pyrkimyksiä. Lisäksi on otettava 5- taloudelliset vaikutukset - sekä rajoitukset että mahdolliset kasvua ja kilpailukykyä edistävät vaikutukset. Ensimmäiset käsiteltävät painopistealueet ympäristöongelmiin ja painopisteisiin: liittyvät kunkin maan erityisiin Ympäristöön liittyviä painopistealueita ei voida määrittää säännöstön abstraktin tilan analysoinnin avulla, vaan ne on päätettävä kunkin maan ympäristön yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella. Komissio on Agenda 2000 -asiakirjaan sisältyvien lausuntojen valmistelua varten tehdyn analyysin perusteella esittänyt ensimmäisen ehdotuksen näistä ympäristöä koskevista painopistealueista kussakin liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen osallistuvassa maassa. Vaikka Agenda 2000:ssa korostetaan yleisesti veden ilman saastumisen ehkäisemistä, tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että säännöstön nämä osat olisivat tärkeämpiä kuin muut. Pikemminkin seikan tunnustamiseen, että kaikilla hakijamailla on suuria ongelmia näillä avainalueilla. Kuten luvussa 1 todettiin, myös jätehuolto on yksi avainalue, jolla kaikkien toimenpiteitä EU:n nykyisten hakijamaiden on vielä toteutettava huomattavia vaatimusten täyttämiseksi. tämä painotus perustuu sen ja joitain yhteisiä ongelmia ja painopistealueita voidaankin määrittää, Vaikka ympäristösäännöstön yksityiskohtainen priorisointi on tehtävä maakohtaisesti ottaen huomioon erityiset ympäristötarpeet ja -ongelmat. Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeviin kansallisiin ohjelmiin lulee sisältymään tällaisia yksityiskohtaisempia maakohtaisia painopistealueita. Toiset painopistealueet liittyvät lainsäädännöllisiin ja hallinnollisiin puutteisiin, jotka on korjattava yhteisön säännöstön noudattamiseksi. säännökseltä ja EU:n Tällaisten lainsäädännöllisten ja hallinnollisten painopistealueiden määrittämisen on kansallisen säännös perustuttava yksityiskohtaiseen ympäristölainsäädännön vertailuun, lainsäädännön muodollisen noudattamisen analysointi ei kuitenkaan yksin riitä, vaan siihen on liityttävä arviointi niistä hallinnollisista ja institutionaalisista tarpeista, jotka on täytettävä lainsäädännöllisten toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon, seurannan ja valvonnan varmistamiseksi. jossa yksilöidään korjattavat puutteet. Tällainen suoritettavaan ympäristölainsäädännön nykyisen Yhteisön maaliskuussa 1998, auttaa hakijamaita yksilöimään lainsäädäntöjensä puutteet. säännöstön analyyttinen arviointi ('screening'), joka käynnistettiin Kaksi komissioon asiakirjaa tarjoaa lisäopastusta tällä alalla: Vuonna 1997 ilmestyneessä komission sisäisessä valmisteluasiakirjassa Guide to the Approximation of the European Union Environmental Legislation? tarkastellaan 2 SEC(97) 1608 -6 ja osoitetaan keskeisiä yksityiskohtaisesti EU:n koko ympäristölainsäädäntöä kysymyksiä ja tehtäviä, jotka jäsenyyttä hakeneiden maiden viranomaisten on hoidettava saattaakseen kansallisen ympäristölainsäädäntönsä ja hallintokäytäntönsä EU :n ympäristösäännöstön mukaisiksi. Oppaassa ympäristösäännöstö ja jaetaan erilaisiin "perheisiin", joissa käsitellään samoja ympäristöön liittyviä aiheita, mutta siinä ei suoraan pyritä nimeämään niitä yhteisön säännöstöön sisältyviä säädöksiä, jotka olisi systemaattisista lainsäädännöllisistä tai hallinnollisista syistä asetettava etusijalle. lainsäädännöllisiin aloihin Sellaisen ympäristölainsäädännön osalta, jolla on suora vaikutus sisämarkkinoiden toimintaan (eli tuotekohtainen ympäristölainsäädäntö), tällainen jaottelu "vaiheen 1" ja "vaiheen 2" lainsäädäntöön on kuitenkin esitetty vuonna 1995 ilmestyneessä komission valkoisessa kirjassa "Unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelu - Keski-ja Itä-Euroopan assosioidut maat". 3 Valkoinen kirja kattaa noin puolet yhteisön koko ympäristösäännöstöstä. Valkoisessa kirjassa osoitetut painopistealueet (eli jaottelu "vaiheen 1" ja "vaiheen 2" lainsäädäntöön) ovat edelleen käyttökelpoisia säännöstön tässä osassa. joita valkoisessa kirjassa käytettiin Perusteita, lainsäädännön määrittämiseen, voidaan pienin muutoksin soveltaa tämän tyyppisen ensisijaisen4 lainsäädännön valitsemiseen myös yhteisön ympäristösäännöstön siinä osassa, jota valkoinen kirja ei kata. Nämä ensisijaisten toimenpiteiden valintaperusteet ovat seuraavat5: "vaiheen 1" • • • toimenpiteet, lainsäädännölle, joilla luodaan yleiset puitteet yksityiskohtaisemmalle toimenpiteet, joissa käsitellään perusperiaatteita koskevista perusmenettelyistä, tai säädetään kyseistä alaa toimenpiteet, jotka tavalla tai toisella ovat ennakkoedellytys ympäristönsuojelun6 tehokkaalle toiminnalle kyseisellä alalla. Näiden perusteiden avulla voidaan määritellä kaksi ympäristöä koskevan peruslainsäädännön tyyppiä, jotka ovat systemaattisesti ja hallinnollisesti etusijalla: • ympäristöhallinnon varmistaa erityyppisten ympäristövaikutusten järkiperäinen arviointi, avoimuus ja yleisön mahdollisuus saada ympäristöä perusmenettelyt, ja tarkoituksena hankkeiden yksityisten julkisten joiden on 3 KOM(95) 163 4 Valkoinen kirja ei pyri määrittämään painotuksia eri lainsäädännöllisten toimien suhteellisen 'tärkeyteen' tai 'vaikutukseen' nähden, mutta 'määrittelee jokaisen osa-alueen avaintoimet ja ehdottaa järjestyksen lähentymistoimia varten' avustaakseen hakijamaiden lähentymiseen liittyviä toimia. 5 Katso KOM(95)163 lopullinen/2, s. 3. 6 Valkoisessa kirjassa: "sisämarkkinoiden tehokkaalle toiminnalle kyseisellä alalla". - 7- koskevaa tietoa, sekä laatia menettelyt lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevaa raportointia varten, • ympäristöä koskeva puitelainsäädäntö sellaisilla aloilla kuten vesiensuojelu, teollisuuden saastevalvonta, teollisuuden aiheuttamilta ilmanlaadun suojelu, jätehuolto, kemikaalien vaarojen arviointi sekä suojautuminen vaaroilta. luonnonsuojelu, Kolmannet vaikutuksiin. painopistealueet liittyvät toteutettavien toimien taloudellisiin Ympäristösäännöstöstä voidaan erottaa suhteellisen pieni joukko säädöksiä, joiden täytäntöönpano vaatii erittäin kalliita investointeja. Nämä säädökset koskevat perusrakenteita, jotka liittyvät: • • • j uomaveden j akeluun j a j ätevesihuoltoon suuriin polttolaitoksiin jätehuoltoon. Näiden alojen lainsäädännön täytäntöönpano vaatii tavallisesti perusrakenteiden nykyaikaistamiseen liittyviä laajoja fyysisiä investointeja, joiden toteuttaminen vie sekä teknisistä että taloudellisista syistä huomattavan pitkän ajan. On syytä panna merkille, että silloin kuin näitä aloja koskevaa lainsäädäntöä annetaan, niiden täytäntöönpanolle huomattavat lainsäädännön siirtymäajat täytäntöönpanosta kuitenkin koituu ympäristölle yleiselle terveydentilalle erittäin suuria hyötyjä ja koska niiden täydellinen tekninen toteuttaminen vaati huomattavasti aikaa, on erittäin tärkeää, että lainsäädännölliset puitteet luodaan valmiiksi ja ensimmäiset täytäntöönpanoon tähtäävät toimenpiteet toteutetaan mahdollisimman pian. yleensä alan jäsenvaltioissa asti). Koska 15 vuoteen nykyisissä sallitaan tämän (aina samanaikaisesti vain, Sisällyttäminen muuhun politiikkaan: Ympäristö ja toisaalta talouselämä ja kilpailukyky voivat hyötyä jos ympäristönäkökohdat sisällytetään täydellisesti eri alojen politiikkaan ja investointipäätöksiin. Hakijamaat, joiden talouselämä on vielä siirtymävaiheessa, voivat yhdistää ympäristöasioiden taloudelliseen kilpailukykyynsä, kun ne valmistautuvat EU:n parantamisen sisämarkkinoihin. ympäristöasioiden sisällyttämistä alakohtaisiin politiikkoihin on vahvistettava jo nyt. saavuttamiseksi kehityksen Tämän Käytännössä sisällyttäminen muihin politiikkoihin voi tapahtua ottamalla käyttöön kattavia ympäristövaikutusten arviointimenettelyjä, soveltamalla tiukasti ennalta varautumisen periaatetta ja saastuttaja maksaa -periaatetta ja tekemällä perusteltuja tieteellisiä arvioita kaikista investointi- ja periaatepäätöksistä. Edullisten ratkaisujen varmistamiseksi ja lähentämisprosessin yleisen tehokkuuden parantamiseksi sekä talouden että ympäristön kannalta hakijamaiden olisi pohdittava tarkasti, kuinka ympäristöalan painopisteet julkisiin politiikkoihin ja ohjelmiin. tavoitteet voidaan sisällyttää muihin ja Kehittäessään edelleen yhteisön, säännöstön käyttöönottoa koskevia kansallisia ohjelmiaan hakijamaiden on siten otettava huomioon seuraavat näkökohdat: • miten muun muassa energiatehokkuutta, puhtaampia jätteiden minimointia ja kierrätystä, rautateitä ja julkista liikennettä koskevat ohjelmat voidaan liittää kansalliseen talouspolitiikkaan ja alakohtaisiin politiikkoihin, tekniikoita, • miten teollisuus- tai maataloustuotanto voidaan kohdistaa kestävällä tavalla ottaen huomioon kyseisen maan ympäristön ja resurssien asettamat rajoitteet, • miten siirtymäkauden ensimmäisten vuosien aikaisista talouden taantumasta ympäristölle aiheutuva hyöty voidaan säilyttää myös silloin, kun talous kasvaa. Kaukonäköisestä lähestymistavasta voi olla paljon hyötyä, jos ei pyritä vain noudattamaan liittymisen oikeudellisia vaatimuksia yksittäisellä EU:n politiikan osa- alueella. Se parantaa huomattavasti ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun tasoa itse hakijamaissa ja myös Euroopan unionissa, koska ympäristövaikutukset ovat luonteeltaan rajat ylittäviä. Lisäksi jos prosessia hallinnoidaan hyvin alusta lähtien, se hyödyttää huomattavasti myös hakijamaiden ja maatalouden kilpailukykyä ja talouskasvua. teollisuuden 2. 3. Uusien investointien oltava täysin säännöstön mukaisia Agenda 2000 -asiakirjassa todetaan, että kaikkien uusien investointien on oltava täysin yhteisön säännöstön mukaisia. Näin halutaan korostaa sitä, kuinka tärkeää on sisällyttää ympäristönäkökohdat talouskehitykseen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla heti alusta lähtien. tulee halvemmaksi investointeihin ympäristön liittää uusiin fyysisiin Yleensä pilaantumista vähentäviä toimintoja kuin jälkiasentaa tarvittavat laitteet jo käytössä oleviin laitoksin. Tämä koskee myös tapauksia, joissa jo toimivia tehtaita tai laitoksia laajennetaan tai uudistetaan perusteellisesti. Näissä tilanteissa olisi siis noudatettava täysin alan ympäristövaatimuksia. Tämä lähestymistapa edistää myös edullisten ja tehokkaiden tuotantotekniikoiden käyttöönottoa. Seurauksena on kilpailukykyistä teollisuutta ja yhteisyrityksiä sekä kasvavia markkinoita ympäristöteknologialle, jolla on myönteisiä työllisyysvaikutuksia sekä EU:ssa että jäsenyyttä hakeneissa maissa. Tämän vaatimuksen järkevyys myös rahoitukselliselta kannalta näkyy siinä, että alueen rahoittajat ja vakavat teollisuusinvestointien tekijät ottavat jo huomioon EU:hun liittymisen ja sen aiheuttamat vaatimukset. Hakijamaille suositellaan vahvasti tätä periaatetta kotimaisiin investointeihin jo liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. Tämän vaatimuksen noudattaminen olisi kansainvälisiä saannin asetettava soveltamaan vastaavia ehtoja. Vaatimus rahoituslaitoksia olisi kannustettava sisällytetään oikeudellisesti sitovana velvoitteena liitymisen liittymissopimuksiin jälkeiselle ajanjaksolle, kuten Agenda 2000:ssa ennakoidaan. ehdoksi. Myös rahoituksen yhteisön 9- 2. 4. Lainsäädännön lähentämistä laajemmat kysymykset - Ydinturvallisuus joka haaste, ulottuu Hakijamaiden ydinturvallisuus on suuri poliittinen kysymys ja laajentumisprosessiin sisältyvä ympäristölainsäädännön lähentämisprosessia laajemmalle. Komission yleiseen strategiaan kuuluu ydinenergian siviilikäyttöön näissä maissa liittyvien vaarojen vähentämisen ohella myös energiantuotannon ja jätehuollon yleisen turvallisuuden nostaminen tasolle, joka on verrattavissa EU:ssa vallitsevaan tasoon. Tämä edellyttää sekä teknisiä parannuksia että tiettyjen instituutioiden perustamista. huomattavasti Esimerkiksi kaikissa niissä maissa, joissa on ydinalan toimintaa, tarvitaan pätevää ja riippumatonta kansallista sääntelyelintä, joka antaa luvat laitosten käyttöön, valvoo niitä ja varmistaa, että ydinturvallisuudelle annetaan sen ansaitsema arvo. Jos neuvosto hyväksyy Agenda 2000:ssa esitetyt rahoitusehdotukset, vuoden 2000 jälkeen voi olla mahdollista lisätä EU:n nykyisen rahoituksen määrää. Ydinalan tulevaisuus hakijamaissa on nähtävä yhteydessä laajempiin kansallisiin energiastrategioihin, joissa suunnitellaan vaihtoehtoisia ja täydentäviä energialähteitä, tuotetaan riittävästi tuloja vanhojen laitosten purkamiseen ja tuleviin turvallisuusinvestointeihin sekä esitetään lämpövoimaloiden energiatehokkuuteen kunnostamista, jotka eivät nykyisellään vastaa EU:n ympäristövaatimuksia. Bulgaria (1993) ja Liettua (1994) ovat sitoutuneet sulkemaan rakenteellisesti vaaralliset tekemänsä laitokset Euroopan ydinturvarahastosopimuksen (Nuclear Safety Account Agreement) mukaisesti, ja näitä sitoumuksia on noudatettava. Vaikka Slovakia ei olekaan tehnyt mitään kansainvälisiä sitoumuksia, sen on kohdattava vastaava haaste kahden reaktorin sulkemisen osalta. jälleenrakennus- kehityspankin toimenpiteitä sellaisten tähtääviä kanssa ja ja 3. YHTEISÖN TUKI tärkeimpiä yhteisön luvussa tarkastellaan Agenda 2000 -asiakirjassa esitettyihin Tässä viimeisessä ehdotuksiin perustuvia ympäristöpoliittiselle liittymisstrategialle. Hakijamaiden on itse pantava liikkeelle resurssit, joita tarvitaan ja panemiseksi ympäristösäännöstön yhteisön keskitetysti kustannustehokkaasti. Yhteisön toimintaa. Tässä toiminnassa ovat tärkeässä asemassa sekä koko yhteisö että sen yksittäiset jäsenmaat kahdenvälisine ohjelmineen. tuki voi kuitenkin nopeuttaa täytäntöön tukitoimia Komissio on tähän mennessä lisännyt asteittain pyrkimyksiään auttaa ja ohjata hakijamaita niiden ympäristölainsäädännön lähentämisprosessissa erityisesti Phare- liittyvissä monialaisissa Eurooppaa-sopimuksiin ohjelmien alakomiteoissa. kautta sekä Näiden lisäksi komissio aikoo tulevaisuudessa keskittyä seuraaviin toimiin: • lisärahoituksen liittymisprosessissa osana liittymistä valmistelevaa rakenteellista tukea, ympäristöasioiden hankkiminen parannuksiin koko -10 • lisääminen ympäristölainsäädännön tuen jäsenvaltioiden myöntämän tuen koordinoinnille, lähentämiselle, mm. yhteisön ja • instituutioiden kehittäminen täytäntöönpanon ja soveltamisen vahvistamiseksi, • hakijamaiden osallistuminen yhteisön ympäristöalan rahoitusvälineeseen (Life), jos ne sitä haluavat, • hakijamaiden osallistuminen Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan. • tuen antaminen tutkimushankkeille, lisätoimenpiteille. tutkimuksen kokeilu- ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta tarvittaessa esittelyhankkeille sekä ja 3. 1. Rahoituksen hankkiminen strategian tukemista varten että taloudellisesta näkökulmasta. EU:n Yhteisön ympäristösäännöstön täydellisen noudattamisen vaatimat varat tulevat olemaan huomattavia. Kustannukset ovat kuitenkin perusteltuja sekä ympäristön ympäristölainsäädännön kannalta täytäntöönpano johtaa nykyaikaiseen, tehokkaaseen ja kilpailukykyiseen teollisuuteen, Jonka tuotteet ovat terveellisiä ja turvallisia, sekä kustannustehokkaaseen ja kestävään ympäristöinfrastruktuuriin (vesi-, jäte- ja energiapalveluihin). Hakijamaiden tarve nykyaikaistaa teknologiaansa ja uudistaa teollisuutensa ja maataloutensa rakenteita ei johdu pelkästään Euroopan unionin jäsenyysperusteista vaan myös syvemmästä tarpeesta ja hyvinvointi mukauttamalla näiden maiden noudattamisen talouselämä edellyttämät ympäristöinvestoinnit ovat pitkälti investointeja, jotka maiden olisi joka tehdä EU:n tapauksessa Itse lähentämisprosessista kansantaloudelle aiheutuva haaste ympäristölainsäädännön liittyy siis pääasiassa ajoitukseen. Vaikka tarvittavat investoinnit tuovat selkeästi taloudellista hyötyä, niitä on vaikea toteuttaa niin nopeasti, että EU:hun liittyminen tapahtuu kohtuullisessa ajassa, sillä hakijamaissa on saatavissa niukalti rahoitusta ja muita resursseja. vapaisiin markkinoihin. Ympäristösäännöstön laajentumisprosessista riippumatta. talouskasvu turvata pitänyt Suurin osa jäsenyyttä hakeneista maista pyrkii jo nyt monin tavoin irrottamaan enemmän varoja ympäristöasioiden kohentamiseen. Viime vuosina näiden varojen kokonaismäärä hetkellä ympäristömenot ovat hakijamaissa keskimäärin samalla tasolla kuin EU:ssa tai jopa suuremmat suhteessa BKT:hen. 30 prosentilla. Tällä keskimäärin kasvanut on Agenda 2000:n ehdotuksiin kuuluu useita rahoitusvälineitä, joilla hakijamaita autetaan saamaan käyttöön enemmän resursseja ympäristöasioiden parantamiseen. Nykyiset voimavarat Vuosina 1998 ja 1999 Phare-ohjelma pysyy edelleen yhteisön tärkeimpänä rahoitusvälineenä, josta myönnetään tukea liittymistä edeltävän valmistelevan kautta. Ympäristöalaan, ydinturvallisuuteen ja väestönsuojeluun liittyvässä tuessa on otettava huomioon seuraavat seikat: - il - • Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta, joka muodostaa yhtenäiset puitteet yhteisön lukien) painopisteiden määrittelemiselle, samoin kuin hakijamaiden laatimia yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevia kansallisia ohjelmia seurataan tarkoin ja valvotaan säännöllisesti. tuen (Phare-tuki mukaan tukea suuriin infrastruktuuri- liittymistä valmistelevaa • Ympäristösäännöstön noudattamisen vaatimat infrastruktuuri-investoinnit ovat valtavia ja ne ovat yksi ensisijainen alue, johon Phare-ohjelmasta voidaan myöntää ja muihin hankkeisiin. Tämä painopistealue otetaan huomioon kaikissa tulevissa Phare- ohjelmissa. Uudesta suurten infrastruktuurien investointimenetelmästä (Large Scale Infrastructure Investment Facility), joka yhdistää kansalliset ja Phare- ohjelman resurssit kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämään rahoitukseen, olisi kehitettävä merkittävä rahoitusväline sellaisille liikenneinfrastruktuureihin investoinneille, joista on rajat ylittävää, tehtäviä ja maailmanlaajuista hyötyä ympäristölle. Sellaisenaan suurten alueellista infrastruktuurien investointimenetelmä toimii edeltäjänä äskettäin ehdotetulle liittymistä valmistelevalle rakennepolitiikan välineelle (LVRV). investointeja vastaaville ja panemaan • Monen tuensaajan ympäristöalan Phare-ohjelman avulla olisi edelleen autettava näitä maita kehittämään täytäntöön ympäristölainsäädännön lähentämisstrategioitaan ja työohjelmiaan, joissa keskitytään yhdenmukaistetun politiikan harjoittamiseen ja EU:n politiikan mukaisiin lähestymistapoihin sekä yhteisiin kustannustehokkaisiin tukiohjelmiin. Saattaa olla myös tarpeellista rahoittaa alueellisia yhteistyöhankkeita, joilla esimerkiksi asetetaan tavoitteita tärkeimpien veden- ja ilmanlaatua koskevien puitedirektiivien täytäntöönpanolle ja niiden kansainvälisten, yhteisön liittyvien velvoitteiden noudattamiselle (ilmastonmuutos, happamoituminen jne. ). säännöstöön Tulevaisuus Komissio antoi 18. maaliskuuta 1998 kaksi asetusehdotusta uusista liittymistä valmistelevista välineistä, eli liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä (LVRV)7 sekä maataloutta liittymistä edeltävistä tuki ympäristöalalla lisääntyy siis huomattavasti vuoden 2000 jälkeen. Kun yhteisön rahoitusvälineitä sovelletaan liittymistä edeltävänä ja sen jälkeisenä aikana, tällöin olisi tutkittava tarkemmin seuraavia mahdollisuuksia: toimenpiteistä8. Liittymistä edeltävä yhteisön ja maaseudun kehittämistä koskevista • Erityistä huomiota on kiinnitettävä maatalouden kestävään mukauttamiseen ja kestävän liikenne- ja energiapolitiikan edistämiseen jäsenyyttä hakeneissa maissa. Liikenteen osalta tämä merkitsee ympäristön kannalta kestävien liikennemuotojen ja -palvelujen kehittämistä, kuten rautatieliikennettä, vesiliikennettä, julkista (intermodaalisuus). liikennettä sekä useiden liikennemuotojen yhdistämistä Komissio Phare- välisessä usean maan liikenneohjelmassa hankkeen sellaisen yhtenäisen strategian kehittämiseksi käynnistänyt hiljattain on 7 KOM(98)138 8 KOM(98)153 - 12 hakijamaissa, voidaan lieventää alueellisen yhteistyön avulla. liikenteestä jossa johtuvien ympäristöongelmien vaikutuksia • Komissio on liittymistä valmistelevaa rakennepolitiikan välinettä koskevassa ehdotuksessaan esittänyt ympäristön ottamista toiseksi tuen kohteeksi liikenteen rinnalle siten, että näillä kahdella alalla toimenpiteet ovat asianmukaisesti tasapainossa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kestävään ja kustannustehokkaaseen apuun, jolla hankitaan kansallista ja muuta kansainvälistä rahoitusta yksittäisille hankkeille. rahoitettavat • Ehdotetuissa yhteisön aloitteissa olisi tehostettava INTERREG-ohjelmien Phare-ohjelmien välistä koordinaatiota ja yhteisvaikutusta yhteistyössä ratkaisemiseksi. alueellisten erityisesti ylittävien rajat ja rajat ylittävässä ympäristöongelmien jos voimana, siihen yhdistetään Yhteisön on saavutettava mahdollisimman suuret kerrannaisvaikutukset kullakin tukitoimenpiteellä käyttäen näitä rajallisia resursseja. Yhteisön rahoitus voisi toimia liikkeellepanevana kansainvälisiltä lainat rahoituslaitosten ja kansallisista resursseista. Kansainvälisten rahoituslaitoksilta rahoittamista hankkeista saatu kokemus osoittaa, että kerrannaisvaikutus voi olla 2-4- kertainen suhteessa EU:n antamaan rahoitukseen. Tämän kerrannaisvaikutuksen maksimoimiseksi ja tilapäisten investointitukien välttämiseksi sekä yhteisön että hakijamaiden on ja yksityiskohtaiset toimintatavat, joita sovelletaan yhteisön rahoitusvälineisiin liittymistä valmistelevan säännöstön käyttöönottoa koskevien kansallisten kumppanuuden ohjelmien puitteissa. rahoitusstrategia ja yhteisön laaja-alainen laadittava 3. 2 Tuki ja neuvonta ympäristölainsäädännön lähentämisessä panna täytäntöön Agenda 2000 -asiakirjassa ehdotetaan, että ympäristölainsäädännön lähentämistä varten olisi annettava enemmän käytännön apua: "Kun hakijamaat alkavat peruuttamattomasti lainsäädännön lähentämiseen annettavaa unionin apua on lisättävä. " Komissio vahvistaa nykyistä lainsäädännön toimintaa lähentäminen, kehittäminen, luominen, ohjelmat yhdenmukaistettujen toimeenpanevien investointiohjelmien valmistelua ja täytäntöönpanoa varten sekä alueelliset ympäristöyhteistyöohjelmat. raportointimekanismien tekninen apu ja keskittää sitä muun muassa seuraaviin toimiin: ympäristöohjelmien elinten vahvistamiseksi, valmistelevien säännöstöä, liittymistä seuranta- yhteisön ja Agenda 2000 :ssa ehdotettiin, että teknisen avun tietojenvaihtotoimiston (TAIEX) antama apu EU:n säännöstön siirtämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön laajenee koskemaan koko ympäristö-, ydinturvallisuus- ja väestönsuojelusäännöstöä. Tämän kaltaista liittymistä valmistelevaa ympäristöalan ohjausta, jota tällä hetkellä annetaan ympäristölainsäädännön täytäntöönpano strategioiden kehittämisvälineen (DISAE) kautta, olisi siis jatkettava TAIEX-välineen yhteydessä. Lisäksi investointeihin liittyvää teknistä apua annetaan hankkeiden valmisteluun (LSI) kautta. Phare-ohjelman Ympäristöalan tukea ja instituutioiden perustamiseen liittyviä toimia vahvistetaan investointimenetelmän infrastruktuurien lähentämistä koskevien suurten 13 liittyvät ensisijaisiin kansallisten Phare-ohjelmien kautta silloin, kun ohjelmat kansallisiin liittymistavoitteisiin. Ennen kuin uudet liittymistä valmistelevat välineet tulevat voimaan, Phare-ohjelmasta annetaan teknistä apua myös hallinto- ja rahoituselinten, kuten kansallisten ympäristönsuojelurahastojen valmisteluun. Tähän valmisteluun sisältyy myös apu ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin asianmukaista soveltamista varten. Hakijamaiden osallistuminen Life-ohjelmaan on alkanut näiden niin halutessa, ja se jatkuu. Kansallinen panostusta voidaan tukea Phare-varoilla. Tämä helpottaa yhteisön ympäristöpolitiikan edistämistä hakijamaissa. Komissio aikoo auttaa hakijamaiden viranomaisia myös julkaisemalla lisää asiakirjoja ohjeiksi ja toteuttamiseen käytännössä. lähentämisohjelmien -strategioiden kansallisten laatimiseen ja 3. 3. Yhteisön ja jäsenvaltioiden antaman lähentämisavun koordinointi EU:n jäsenvaltioilla on laajoja kahdenvälisiä tukiohjelmia, joita voidaan käyttää ympäristölainsäädännön lähentämiseen. Tällaisten ohjelmien ja yhteisön ohjelmien välistä yhteisvaikutusta pyritään edistämään ympäristölainsäädännön lähentämistuen vahvistamiseksi. Komission ohjelmien ja kahdenvälisten järjestelmien välillä on tapahtunut epävirallista tietojenvaihtoa ja koordinointia vuodesta 1996 alkaen, ja sen perusteella tilanteesta on saatu hyvä yleiskuva. Epäviralliset kontaktit jatkuvat, jotta voidaan havaita puutteet tukijärjestelmissä ja saavuttaa vielä suurempia synergiaetuja. 3. 4. Tuki täytäntöönpanotoimille Koska yhteisön ympäristösäännöstön täytäntöönpano on hyvin tärkeää, ja kun pidetään mielessä komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Yhteisön ympäristölainsäädännön että voimaan täytäntöönpano on keskeinen kysymys yhteisön laajentumisessa, koska lainsäädäntö pysyy kuolleena kirjaimena, jos sitä ei sovelleta ja panna täytäntöön asianmukaisesti. saattaminen^, selvää, on Euroopan unionin epävirallinen ympäristölainsäädännön voimaan saattamista ja täytäntöönpanoa edistävä verkosto IMPEL perustettiin vuonna 1992, ja sen tehostamista päätavoitteena on vauhdittaa ympäristölainsäädännön soveltamisen yhteisössä. Komissio on alkanut rakentaa jäsenyyttä hakeneille maille rinnakkaista verkkoa, joka on tiiviissä yhteydessä IMPELiin ja hyödyntää sen yhteydessä saatua kokemusta ja sovelluskysymyksissä. yhteisön ympäristölainsäädäntöön täytäntöönpano- liittyvissä Lisäksi hakijamaat otetaan mukaan Euroopan ympäristökeskuksen työhön erityisesti Euroopan ympäristön tilaa koskevien raporttien ja EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon osalta. EU:n tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (TTK) koskevat ohjelmat ovat yhä merkittävämmässä asemassa, kun yhteisön toimintaan pyritään ottamaan mukaan KOM(96)500 lopullinen 1 4- myös Keski- ja Itä-Euroopan maiden toimijoita. Verkottumisen kautta tapahtuva yhteistyö hakijamaiden TTK-toimintaan osallistuvien kumppaneiden kanssa helpottaa ja nopeuttaa rajat ylittävää ja monialaista ympäristöalan yhteistyötä. Lisäksi viidennen sisältyvä puiteohjelman ja ympäristöalan paikallisten viranomaisten, tutkimuslaitosten ja teollisuuden välillä. koskevaan luo yhteistyötä EU:n ja KIE-maiden kansallisten tutkimusohjelmaan tietoyhteiskuntaa toiminta Koska paikallishallinnot ottavat yhä enemmän vastuuta EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta, komissio aikoo auttaa hakijamaiden kaupunkeja osallistumaan Euroopan kestävän kehityksen kaupunkien kampanjaan. Tämän verkon ansiosta kaupungit saavat paremmat edellytykset kehittää yhtenäisiä taloudellisia suunnitelmia uuden lainsäädännön täytäntöönpanoa varten. ja PÄÄTELMÄT • Vaikka kaikissa ympäristölainsäädäntöä, vielä on paljon ympäristösäännöstöä noudatetaan kokonaisuudessaan. jäsenyyttä hakeneissa maissa on pyritty lähentämään tehtävää, ennen kuin yhteisön • Jäljellä oleva työ on laadultaan lainsäädännöllistä, hallinnollista ja taloudellista, ja se vaatii huomattavia inhimillisiä voimavaroja. • Yksi liittymisprosessin vaikeimpia haasteita tulee olemaan resurssien saaminen tarvittaviin ympäristöinvestointeihin, mutta erityistä huomiota on kiinnitettävä vaihtelevat myös monien ympäristöinstituutioiden alueellisista aina paikallisista ja kansalaisjärjestöjen verkkoihin. jotka tarkastuselimistä ympäristöasioiden vahvistamiseen, • Lähentämisprosessin tärkeää erityisesti voimavarojen rajallisuuden vuoksi, ja se edellyttää huolellista strategista suunnittelua ja kustannustehokkaita ohjelmia. toimiva ja priorisoiva hallinto on olennaisen • EU:n ympäristösäännöstön noudattamista puoltavat sekä ympäristösyyt että taloudelliset syyt. Ympäristölainsäädännön täytäntöönpano johtaa nykyaikaiseen ja ja tehokkaampaan kustannustehokkaisiin kaupunkien ympäristöinfrastruktuuripalveluihin. Vaikka investoinneista saatava ilmeinen, niiden pikainen täytäntöönpano tulee olemaan vaikeaa, sillä rahoitusta ja muita resursseja on niukasti. taloudellinen hyöty on energiantuotantoon teollisuuteen parempiin ja ja • Sekä jäsenyyttä hakeneissa maissa että yhteisön rahoitus- ja muussa politiikassa on kiinnitettävä riittävästi huomiota ehkäiseviin toimenpiteisiin, joilla ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevat näkökohdat sisällytetään eri alojen politiikkaan, kuten liikenne-, energia- ja maatalouspolitiikkaan. Ympäristölainsäädännön lähentämistä ei saisi pitää pelkästään hakijamaiden ympäristöministerien vastuulle kuuluvana asiana. - 1 5- On kuitenkin tiedostettava, että unionin rahoitusapu kattaa vain pienen osan tarvittavista resursseista, mutta käyttämällä ne oikein voidaan saada liikkeelle myös muita voimavaroja. Tämän kerrannaisvaikutuksen maksimoimiseksi ja investointien liittymistä tukemisen välttämiseksi olisi valmistelevan kumppanuuden ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevien kansallisten ja rahoitusstrategia yksityiskohtaiset toimintatavat, joita sovelletaan yhteisön rahoitusvälineisiin. laaja-alainen yhteydessä ohjelmien laadittava irrallisen Koska rahavaroja ei tule olemaan kovin paljon, on tärkeätä, että ulkopuolista apua keskitetään, koordinoidaan ja kohdennetaan suurimman mahdollisen hyödyn saavuttamiseksi. Komissio aikoo siten laajentaa jäsenvaltioiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa käytävää vuoropuhelua ja yhteistyötä lisätäkseen avun ja muun ympäristöalaan liittyvän toiminnan koordinointia ja tehokkuutta EU:n laajentumisprosessissa. Kansainvälisten tehtävän yhteistyön ja koordinoinnin pääperiaatteista on sovittu komission, Euroopan jälleenrakennus- välisellä yhteisymmärry spöytäkirj alla. Maailmanpankin rahoituslaitosten kehityspankin kanssa ja ja teknistä apua ympäristölainsäädännön Komissio aikoo myös pyrkiä antamaan hakijamaille entistä enemmän tietoja, ohjausta ja täytäntöönpanon kannalta merkityksellisissä oikeudellisissa ja hallinnollisissa asioissa. Tähän sisältyy tuki ja hakijamaiden paikallishallintojen verkolle, ja hakijamaiden ottaminen asteittain mukaan Life- ohjelmaan ja Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan. verkottumismekanismeille, tarkastuselinten esimerkiksi Yhteistyöhankkeina tai yhtenäisenä toimintana toteutettava tieteellinen tutkimus on eräs keskeinen tavoite, sillä sen avulla voidaan saada tietoa luonnonvarojen kestävästä hallinnasta. • • haasteita Laajentuminen merkitsee ympäristöpolitiikalle hakijamaiden lisäksi myös muualla Euroopassa. Laajentumisprosessin, laajemman eurooppalaisen ympäristöyhteistyön ja maailmanlaajuisten ympäristökysymysten suhteen on harjoitettava yhtenäistä politiikkaa ja niiden välille on pyrittävä luomaan yhteisvaikutusta. tilaisuuksia ja Yhteisön ympäristösäännöstön noudattaminen ei ole itsetarkoitus hakijamaille eikä Euroopan unionille. Ympäristönäkökohtien ja kestävän kehityksen periaatteen täysi sisällyttäminen kaikkiin tärkeisiin politiikan alueisiin on edelleen suurin ja kiireellisin haaste koko Euroopan unionille. Laajentumisprosessi olisi nähtävä tästä laajemmasta näkökulmasta, ja sitä olisi hallittava niin, että päästään lähemmäksi todellista kestävää kehitystä. 16- LIITE 1 YMPÄRISTÖLAINSÄÄDÄNNÖN NOUDATTAMISEN ARVIOIDUT KUSTANNUKSET Komissio käytti Agenda 2000 -ehdotuksen valmisteluprosessin yhteydessä 15 erilaista tutkimusta, jotka liittyivät EU:n ympäristölainsäädäntöön lähentämisen kustannuksiin kymmenessä Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneessa maassa. Lähestymistapaa valittaessa ja tietoja kerättäessä tärkeimmät viiteasiakirjat olivat OECD:n kertomus saastumisen OECD-maissa, valvonnan Maailmanpankin tätä aluetta koskevat ohjelmat sekä hakijamaiden itsensä tekemät maakohtaiset kustannuslaskelmat. kustannuksista ehkäisemisen ja Komissio pyysi irlantilaista EDC Consultants -konsulttiyritystä tekemään kriittisen analyysin näistä tutkimuksista ja vertaamaan tehtyjen vastaavien tuloksiin sekä Saksojen yhdistymisprosessista saatuihin kokemuksiin. Yhteenveto tämän kriittisen arvioinnin tuloksista on esitetty raportissa Compliance costing for approximation of EU environmental legislation in the CEEC, toukokuu 1997, EDC Consultants. tuloksia koheesiomaista tutkimusten Arvioinnin tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: • Ympäristösäännöstön kokonaiskustannukset assosioituneessa maassa saattavat kohota 120 miljardiin ecuun. kymmenessä Keski- noudattamiseen liittyvien kaikissa investointien Itä-Euroopan ja • Eniten investointeja ja jätevesihuoltoon sekä yhdyskuntajätteiden ja vaarallisten jätteiden huoltoon ja käsittelyyn. ilman pilaantumisen torjuntaan, vesi- tarvittaneen • Nämä kustannukset ja niiden vaikutukset riippuvat investointien ajoituksesta ja kaikkein kustannustehokkaimpien toimenpiteiden valinnasta. Yksityiskohtaisempia maa- ja alakohtaisia tietoja on esitetty edellä mainitussa raportissa. Realistisen ja yhtenäisen kustannuslaskennan edistämiseksi alueella OECD järjesti hakijamaille menetelmiä koskevan seminaarin huhtikuussa 1997. Jäsenvaltioiden 1998 ympäristöalaan ympäristölainsäädännön lähentämiseen liittyvän kustannuslaskennan menetelmistä. Käytännön kustannuslaskentaa koskevaa lisäohjausta ja -tukea on järjestetty Phare- ohjelman kautta. Tuoreet maakohtaiset tiedot vahvistavat, että alustavien arvioiden suuruusluokka oli oikea. keskustelivat maaliskuussa erikoistuneet ekonomistit - 17 LIITE 2 YMPÄRISTÖLAINSÄÄDÄNNÖN ANTAMISEN JA TÄYTÄNTÖÖNPANON SUUNNITTELU JA SEURANTA liitteessä Tässä strategian avaintekijöistä eli kansalliset ohjelmat, joilla yhteisön ympäristösäännöstöä siirretään kansalliseen lainsäädäntöön. tarkastellaan, millä toteuttaa yksi tavalla pitäisi yksityiskohtaisten Tällaisten ympäristölainsäädännön lähentämisohjelmien laadinta on pohjana sekä liittymisprosessin hallinnolle liittymistä valmistelevien kumppanuuksien aikana että säännöstön myöhemmälle täydelliselle noudattamiselle liittymisen jälkeen. kansallisten Yhteisön ympäristösäännöstön vaatimukset Lähentämisohjelman lähtökohtana on määrittää säännöstön yleiset vaatimukset. Komissio on hiljattain julkaissut oppaan Euroopan unionin ympäristölainsäädännön lähentymisestä (SEC(97) 1608), joka käännetään kaikkien hakijamaiden kielille ja jota ne voivat käyttää apuna hahmottaessaan keskeisiä kysymyksiä ja suunnitellessaan saatetaan osaksi kansallista vaiheita, lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön. joissa yhteisön ympäristölainsäädäntö Lainsäädäntöjen välisten erojen analyysi Kun perusvaatimukset on ensin vahvistettu, seuraavana tehtävänä on analysoida kattavasti lainsäädäntöjen väliset erot ja yksilöidä alat, joilla nykyistä kansallista lainsäädäntöä yhteisön ympäristösäännöstön mukaista. Tämä työ on tehtävä perusteellisesti direktiivi direktiiviltä ja artikla artiklalta, jotta kaikki asiat tulisivat varmasti käsitellyiksi. Vastaavuustaulukot ovat käytännöllinen väline tämän analyysin suorittamista varten. on muutettava kehitettävä, jotta olisi tai se Institutionaalisten tarpeiden selvittäminen Direktiiveistä aiheutuu usein Direktiivit, joissa seurannasta, raportoinnista Euroopan komissiolle, edellyttävät viranomaiset täyttävät nämä vaatimukset. tapahtumien kirjaamisesta, suoraan hallintorakenteiden ilmoitusten tiedottamisesta säädetään tekemisestä, perustamistarpeita. tarkastuksista, suurelle yleisölle tai selkeästi, että kansalliset luvista, On kokonaan nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden vastuulla määrittää, mitkä ovat vastuussa olevat elimet ja miten toimivalta jakautuu kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kesken. Tämä ei välttämättä edellytä jäsenyyttä hakeneiden maiden nykyisen hallinnollisen rakenteen perusteellista muuttamista. Valmiita rakenteita ja kokemusta olisi hyödynnettävä mahdollisuuksien mukaan. Useimmissa hakijamaissa on kuitenkin vielä aloja, joita mikään lainsäädäntö ei kata, ja niitä varten on perustettava uusia viranomaisia. Esimerkkejä ovat geneettisesti muunnetut - 18- ja Seveso-direktiivin alan organismit onnettomuudet. Usein vain vahvat alueelliset ja paikalliset täytäntöönpanoelimet voivat panna täytäntöön ympäristösäännöstön. Koska monet hakijamaat eivät vielä ole pystyneet luomaan tällaisia elimiä, asia vaatinee erityishuomiota ja lisätyötä. soveltamisalaan kuuluvat kemian Lainsäädäntöohjelmat yhteisön koko ympäristösäännöstön antamista varten Vastaavuustaulukoiden avulla havainnollistettu lainsäädännön puutteiden analyysi ja hallinnollisten tarpeiden analyysi muodostavat perustan, jonka varassa tarvittavaa lainsäädäntöä muutetaan laatia kunnollinen lainsäädäntöohjelma, johon liittyy tarkka aikataulu lainsäädäntöprosessin eri vaiheille. varmistamaan ja Avoimuus kuulemismenettelyjen avulla. luonnostellaan. Parasta olisi osallistuminen pyrittävä yleisön olisi tai Hallintorakenteiden vahvistaminen Hallintorakenteiden vahvistamisessa on kysymys valtuuksien ja vastuualueiden määrittämisestä säännösteitse. Lisäksi lainsäädännössä määritellylle hallintorakenteelle pitää antaa käytännön edellytykset täyttää velvoitteensa. Niihin kuuluvat tekninen infrastruktuuri ja riittävä henkilöstö, jolla on sopiva ammatillinen tausta. Ympäristöhallinnon hyvin instituutioiden laatimaan todennäköisesti perustamisohjelmia. toimivuuden ja takaamiseksi toteuttamaan huomattavia jakamisesta joudutaan lisäksi hakijamaiden on Kansallisten hallintotehtävien tiedostettava se, että liittymishetkestä alkaen niiden on osallistuttava moniin virallisiin ja epävirallisiin neuvoston ja komission työryhmiin. Tämä on melkoinen taakka varsinkin pienille maille. virallisten sääntely komiteoiden ja neuvoa-antavien komiteoiden perustamisen kannalta antaa alustavan käsityksen siitä, kuinka paljon henkilöstöä tämä todennäköisesti vaatii. ympäristösäännöstön tarkasteleminen Yhteisön instituutioiden perustamista ensisijaisilla aloilla Edistääkseen ympäristöhallinnon rakenteiden vahvistamista hakijamaissa komissio luomalla kehittää parhaillaan jäsenvaltioiden kumppanuussuhteita hakijamaiden viranomaisten liittymistä vastaavien viranomaisten välillä. Ympäristö on nimetty yhdeksi tässä valmistelevan kumppanuuden painopistealueeksi, joten siihen kiinnitetään yhteydessä erityistä huomiota. ja nykyisten Yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon ja valvontaan osallistuvien jäsenvaltioiden virkamiesten ja muun henkilöstön pitkäaikaiset komennukset muodostavat perustan tälle kumppanuustoiminnalle. Kumppanuuteen voi sisältyä myös muita toimenpiteitä, jotka ovat tarpeellisia hyvin määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Täytäntöönpano-ohjelmat Täytäntöönpano-ohjelmat sisältäen alakohtaiset ympäristöanalyysit, painopisteet, ohjelman eri osa-alojen täytäntöönpanon vuotuiset kustannukset, rahoitusstrategiat ja 19 realistiset aikataulut, joissa annetaan määräajat säännöstön. noudattamiselle ovat olennainenosa yhteisön säännösten käyttöönottoa koskevia kansallisai ohjelmia. Ohjelmaan olisi sisällyttävä myös menettelyt ohjelman toteutumisen seurantaa ja saavutetun edistyksen vuosittaista raportointia varten. Täytäntöönpano-ohjelmat koostuvat yleensä strategisesta ja teoreettisesta suunnitteluvaiheesta sekä hankkeen kehittämis- ja toteuttamisvaiheesta. Ensimmäinen askel kohti direktiivikohtaisten täytäntöönpano-ohjelmien laatimista on kunkin yksittäisen direktiivin soveltamisalan määrittäminen, kuten niiden laitosten lukumäärän selvittäminen, joita suurista polttolaitoksista annettu direktiivi koskee, tai niiden alueiden määrittäminen, joita saattaa koskea ilmanlaadun puitedirektiivissä säädetty pakollinen seuranta. Näissä ensi vaiheen arvioissa olisi esitettävä myös alustavat kustannusarviot. jolla yhteisön tähdätään täytäntöönpanosuunnitelmien on oltava tietoja käytetään pohjana perusteellisemmassa ympäristösäännöstön strategisessa Näitä alustavia täydelliseen suunnittelussa, noudattamiseen. Strategisten riittävän yksityiskohtaisia, jotta ne helpottavat keskitettyä päätöksentekoa. Yleinen strateginen suunnittelu toimii pohjana yksittäisille täytäntöönpanopäätöksille, jolloin työtaakka siirtyy valtion tasolta alue- ja paikallistasolle sekä yksityiselle sektorille. Yksittäiset vastuulle. näiden täytäntöönpanopäätökset Kansallisten hallitusten vastuulla on kuitenkin huolehtia siitä, että täytäntöönpano tapahtuu sovittujen aikataulujen mukaisesti. Tähän voidaan käyttää olemassa olevia keinoja, kuten tehokasta lainsäädännön noudattamisen valvontaa. täytäntöönpanoelinten kuuluvat Koordinointi ja seuranta Kaikkia liittymistä edeltävää vaihetta varten suunniteltuja toimia on seurattava ja arvioitava säännöllisesti. Kattava seurantamekanismi on tärkeä myös siksi, että osapuolten lukumäärä todennäköisesti kasvaa lähentämisprosessin aikana. Siksi olisi aiheellista perustaa viralliset ja jäsennellyt tiedottamista j a raportointia varten. järjestelmät erityisesti - 2 0- ISSN 1024-4492 KOM(98) 294 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 11 01 Luettelonumero : CB-CO-98-353-FI-C ISBN 92-78-36844-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1058/98 της Επιτροπής της 20ής Μαΐου 1998 για τον καθορισμό σε ποιο βαθμό μπορεί να δοθεί συνέχεια στις αιτήσεις δικαιωμάτων εισαγωγής που υποβάλλονται σύμφωνα με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 546/98 όσον αφορά τη δασμολογική ποσόστωση ορισμένων προϊόντων του τομέα του βοείου κρέατος που κατάγονται από την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας

eurovoc_concepts:
North Macedonia
beef
cattle
import policy
originating product
tariff quota

formats: html pdf print

text: 21. 5. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 151/27 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1058/98 TGS EPITQOPGS tgr 20(cid:147)r La(cid:155)ou 1998 cia tom jahoqisl(cid:149) se poio bahl(cid:149) lpoqe(cid:148) ma dohe(cid:148) sum(cid:146)weia stir ait(cid:147)seir dijaiyl(cid:145)tym eisacyc(cid:147)r pou upob(cid:145)kkomtai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 546/98 (cid:149)som avoq(cid:145) tg daslokocij(cid:147) pos(cid:149)stysg oqisl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou tol(cid:146)a tou boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator pou jat(cid:145)comtai ap(cid:149) tgm pq(cid:150)gm Cioucjoskabij(cid:147) Dglojqat(cid:148)a tgr Lajedom(cid:148)ar G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 546/98 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 10gr Laqt(cid:148)ou 1998, pou jahoq(cid:148)fei cia to (cid:146)tor 1998, tir keptol(cid:146)- qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor tym eisacyc(cid:150)m (cid:149)som avoq(cid:145) oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tou boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator pou pqobk(cid:146)petai ap(cid:149) tgm ap(cid:149)vasg 97/831/EJ tou Sulbou- k(cid:148)ou (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 853/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 546/98 (cid:146)wei jahoq(cid:148)sei tgm pos(cid:149)tgta oqisl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou tol(cid:146)a tou boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator, pou jat(cid:145)comtai ap(cid:149) tgm pq(cid:150)gm Cioucjoskabij(cid:147) Dglojqat(cid:148)a tgr Lajedom(cid:148)ar, pou lpoqo(cid:151)m ma eisawho(cid:151)m le eidijo(cid:151)r (cid:149)qour jat(cid:145) to 1998· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 546/98 pqobk(cid:146)- pei (cid:149)ti oi fgto(cid:151)lemer pos(cid:149)tgter lpoqo(cid:151)m ma leiyho(cid:151)m· (cid:149)ti oi ait(cid:147)seir pou (cid:146)woum upobkghe(cid:148) avoqo(cid:151)m sumokij(cid:146)r pos(cid:149)tgter pou upeqba(cid:148)moum tir diah(cid:146)siler pos(cid:149)tgter· (cid:149)ti le tir pqo(cid:153)poh(cid:146)seir aut(cid:146)r jai leqilm(cid:150)mtar ma diasvakishe(cid:148) d(cid:148)jaig jatamol(cid:147) tym diahes(cid:148)lym posot(cid:147)tym, pq(cid:146)pei ma leiyho(cid:151)m amakocij(cid:145) oi fgto(cid:151)lemer pos(cid:149)tgter, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 J(cid:145)he a(cid:148)tgsg dijaiyl(cid:145)tym eisacyc(cid:147)r pou upob(cid:145)kketai s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 546/98, ijamopoie(cid:148)tai l(cid:146)wqi pososto(cid:151) 0,4056 % tgr fgtoul(cid:146)mgr pos(cid:149)tgtar. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 21 La(cid:155)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 20 La(cid:155)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 72 tgr 11. 3. 1998, s. 8. (2) EE L 122 tgr 24. 4. 1998, s. 6


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1052/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Μαΐου 1998 για καθορισμό του μέγιστου ποσού της επιστροφής κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης για την 39η τμηματική δημοπρασία που πραγματοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δημοπρασίας του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 21. 5. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 151/9 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1052/98 TGS EPITQOPGS tgr 20(cid:147)r La(cid:155)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tou l(cid:146)cistou poso(cid:151) tgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tgr keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr cia tgm 39g tlglatij(cid:147) dglopqas(cid:148)a pou pqaclatopoie(cid:148)tai sto pka(cid:148)sio tgr diaqjo(cid:151)r dglopqa- s(cid:148)ar tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1408/97 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1599/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 5 de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio stoiwe(cid:148)o b), id(cid:148)yr, g jat(cid:145)stasg jai g pqobkep(cid:149)lemg en(cid:146)king tgr acoq(cid:145)r tgr f(cid:145)waqgr stgm Joim(cid:149)tgta jai stg diehm(cid:147) acoq(cid:145)· (cid:149)ti, let(cid:145) ap(cid:149) en(cid:146)tasg tym pqosvoq(cid:150)m, pq(cid:146)pei ma hespi- sto(cid:151)m cia tgm 39g tlglatij(cid:147) dglopqas(cid:148)a oi diat(cid:145)neir pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr f(cid:145)waqgr, Ejtil(cid:150)mtar: ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1408/97 tgr Epi- tqop(cid:147)r, tgr 22ar Iouk(cid:148)ou 1997, peq(cid:148) diaqjo(cid:151)r dglopqas(cid:148)ar cia tom jahoqisl(cid:149) tym eisvoq(cid:150)m (cid:147)/jai tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr (3), tgm enacyc(cid:147) tgr f(cid:145)waqgr aut(cid:147)r· (cid:149)ti, jat(cid:145) tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 9 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1408/97, jahoq(cid:148)fetai (cid:146)ma l(cid:146)cisto pos(cid:149) epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), jat(cid:145) peq(cid:148)ptysg, cia tgm em k(cid:149)cy tlglatij(cid:147) dglopqas(cid:148)a, avo(cid:151) kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg, (cid:129)qhqo 1 Cia tgm 39g tlglatij(cid:147) dglopqas(cid:148)a keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr, pou pqaclatopoie(cid:148)tai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1408/97, to am(cid:150)tato pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jahoq(cid:148)fetai se 46,945 Ecu am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 21 La(cid:155)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 20 La(cid:155)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 43. (3) EE L 194 tgr 23. 7. 1997, s. 16