title: PREGUNTA ESCRITA n. 1715/98 del Antonio TAJANI a la Comisión. Procedimiento de infracción de la Unión Europea contra Italia por la venta de la central lechera de Roma

text: 5. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 31/73 En cuanto a la utilizaci(cid:243)n de falsos nombres de explotaciones vit(cid:237)colas, a falta de precisiones que permitan a la Comisi(cid:243)n efectuar las investigaciones necesarias en un nœmero tan elevado de casos, la Comisi(cid:243)n lamenta no poder responder por el momento a su pregunta. Por lo tanto, ruega a Su Seæor(cid:237)a aporte mÆs precisiones sobre el problema planteado. No obstante, la utilizaci(cid:243)n de dichos tØrminos en la denominaci(cid:243)n de los vinos estÆ contemplada en la normativa comunitaria, en el art(cid:237)culo 6 del Reglamento (CEE) 3201/90 de la Comisi(cid:243)n, de 16 de octubre de 1990, sobre modalidades de aplicaci(cid:243)n para la designaci(cid:243)n y presentaci(cid:243)n de los vinos y mostos de uva (2), y en la jurisprudencia del Tribunal de Justicia en la sentencia del asunto C-403/92. (1) Ver pÆgina 65. (2) DO L 309 de 8. 11. 1990. (1999/C 31/097) PREGUNTA ESCRITA E-1710/98 de Edouard des Places (I-EDN) a la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) Asunto: Envasado y embotellado en la regi(cid:243)n de producci(cid:243)n El Anexo II titulado «Disposiciones que deben notificarse a la Comisi(cid:243)n Europea e incluirse en un proyecto de ley ulterior» del proyecto de ley agr(cid:237)cola que el Gobierno francØs se dispone a someter a la Asamblea Nacional contiene el siguiente texto: Se aæade en el art(cid:237)culo L115-6 del C(cid:243)digo de Consumo un tercer pÆrrafo con el siguiente tenor: El Instituto Nacional de Denominaciones de Origen podrÆ, a petici(cid:243)n del sindicato de defensa interesado, prever que el envasado del producto se efectœe en un Ærea determinada. Un decreto del Consejo de Estado fijarÆ las modalidades de aplicaci(cid:243)n del presente pÆrrafo. ¿Es este art(cid:237)culo, redactado de manera que permite que se haga obligatorio el envasado, es decir, el embotellado, en la regi(cid:243)n de producci(cid:243)n, conforme a los art(cid:237)culos 34, 85 y 86 del Tratado de la Uni(cid:243)n as(cid:237) como a la jurisprudencia del Tribunal de Justicia Europeo en el asunto 647/90 «Delhaize Le Lion contra Promalvin»? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n no ha recibido por ahora ninguna notificaci(cid:243)n de Francia relativa al proyecto de Ley mencionado por Su Seæor(cid:237)a. En cuanto a la pregunta de si una Ley segœn la cual el Instituto Nacional de Denominaciones de Origen (INAO), a petici(cid:243)n del sindicato de defensa interesado, puede disponer que la transformaci(cid:243)n del producto se efectœe en una zona determinada es conforme a los art(cid:237)culos 34, 85 y 86 del Tratado CE as(cid:237) como a la jurisprudencia del Tribunal de Justicia, se ruega a Su Seæor(cid:237)a se remita a la respuesta que la Comisi(cid:243)n dio a la pregunta escrita P-1657/98 del Sr. Buffetaut (1). (1) Ver pÆgina 65. (1999/C 31/098) PREGUNTA ESCRITA E-1715/98 de Antonio Tajani (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) Asunto: Procedimiento de infracci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea contra Italia por la venta de la central lechera de Roma ¿Ha recibido la Comisi(cid:243)n del Estado italiano y del ayuntamiento de Roma nuevas informaciones sobre la venta de la central lechera de Roma, objeto de un procedimiento de infracci(cid:243)n por parte de la Uni(cid:243)n Europea? ¿QuØ nuevas iniciativas tiene intenci(cid:243)n de adoptar la Comisi(cid:243)n con respecto al ayuntamiento de Roma?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1701/98 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Moordaanslag in Ankara op de voorzitter van de Vereniging voor de mensenrechten

eurovoc_concepts:
European Union
Türkiye
association
democratisation
homicide
human rights
international relations

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 50/75 Nu wordt er in Tsjernobyl een derde reactor geopend. Wat gaat de Commissie ondernemen om het gevaar voor onze burgers uit de weg te ruimen en ervoor te zorgen dat de gemaakte beloften worden nagekomen? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (1 juli 1998) Op 15 mei 1998 is eenheid 3 van de kerncentrale van Tsjernobyl opnieuw opgestart, na een langer dan bedoelde periode van herstelwerkzaamheden. De Commissie deelt de bezorgdheid over de veiligheid van deze reactor. De definitieve sluiting van de kerncentrale van Tsjernobyl is onderdeel van het memorandum van overeenstem- ming (MvO) tussen de groep van de zeven meest ge(cid:239)ndustrialiseerde landen (de G7) en Oekra(cid:239)ne. Binnen de G7 wordt de Commissie bij de follow-up van het MvO volledig betrokken. De Commissie is eveneens betrokken bij de tenuitvoerlegging van enkele van de projecten die deel uitmaken van het MvO door middel van rechtstreekse financiering van de Gemeenschap (Tacis) en via de rekening nucleaire veiligheid van de Europese Bank voor Wederopbouw en Ontwikkeling (EBWO). Voor de voltooiing van de twee reactoren Rovno 4 en Khmelnitsky 2 wordt een leningsfinanciering door Euratom en door de EBWO in overweging genomen. De Commissie doet al het mogelijke om deze projecten zo spoedig mogelijk te laten vorderen om de volledige tenuitvoerlegging van het MvO met de sluiting van de centrale van Tsjernobyl tegen het jaar 2000 te verzekeren. (1999/C 50/111) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1701/98 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (29 mei 1998) Betreft: Moordaanslag in Ankara op de voorzitter van de Vereniging voor de mensenrechten Op 12 mei 1998 werd de voorzitter van de Turkse afdeling van de (cid:132)Vereniging voor de mensenrechten(cid:148), de heer Birdal, in zijn kantoor in Ankara neergeschoten en met zware verwondingen opgenomen in een ziekenhuis in de Turkse hoofdstad. De heer Birdal is een van de meest gedreven mensenrechtenactivisten in zijn land en heeft herhaaldelijk het Turkse establishment tegen de haren in gestreken met zijn standpunten over de toestand van de mensenrechten in dit land. Wat is het officiºle standpunt van de Commissie over dit voorval, dat overduidelijk toont dat angst en terreur overheersen in Turkije, een land dat wenst toe te treden tot de EU, op een ogenblik dat de strijders voor de democratische rechten brutaal worden mishandeld en zelfs met de dood worden bedreigd? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (19 juni 1998) De Commissie heeft tot haar verbijstering en consternatie vernomen dat op 12 mei 1998 een aanslag werd gepleegd tegen de heer Akin Birdal en ze veroordeelt deze verachtelijke daad. De Commissie sluit zich volledig aan bij de verklaring die het Voorzitterschap namens de Europese Unie hieromtrent heeft afgelegd op 13 mei 1998. Ten aanzien van de algemene betrekkingen tussen de Gemeenschap en Turkije, herinnerde de Europese Raad van Luxemburg van december 1997 eraan dat de versterking van de banden van Turkije met de Gemeenschap ook afhankelijk is van de voortzetting van de politieke hervormingen waarmee Turkije een begin heeft gemaakt, met name bij de afstemming van de normen en de praktijk op het gebied van de mensenrechten op die van de Gemeenschap, alsmede van het respecteren en beschermen van de minderheden. De Commissie zal de bezorgdheid van de Europese Unie hieromtrent aan haar Turkse gesprekspartners tot uitdrukking blijven brengen


title: Décision du Comité mixte de l'EEE n° 48/98 du 29 mai 1998 modifiant l'annexe II (réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
animal product
food inspection
health control
veterinary drug

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 30/48 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 4. 2. 1999 D(cid:144)CISION DU COMIT(cid:144) MIXTE DE L’EEE No 48/98 du 29 mai 1998 modifiant l’annexe II (r(cid:130)glementations techniques, normes, essais et certification) de l’accord EEE LE COMIT(cid:144) MIXTE DE L’EEE, vu l’accord sur l’Espace (cid:130)conomique europ(cid:130)en, modifi(cid:130) par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «l’accord», et notamment son article 98, consid(cid:130)rant que l’annexe II de l’accord a (cid:130)t(cid:130) modifi(cid:130)e par la d(cid:130)cision du Comit(cid:130) mixte de l’EEE no 91/97 (1); consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 434/97 du Conseil du 3 mars 1997 modifiant le r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90 (cid:130)tablissant une proc(cid:130)dure communautaire pour la fixation des limites maxi- males de r(cid:130)sidus de m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires dans les aliments d’origine animale (2) doit (cid:136)tre int(cid:130)gr(cid:130) (cid:133) l’accord; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 716/97 de la Commission du 23 avril 1997 modifiant les annexes II et III du r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90 du Conseil (cid:130)tablissant une proc(cid:130)dure commu- nautaire pour la fixation des limites maximales de r(cid:130)sidus de m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires dans les aliments d’origine animale (3) doit (cid:136)tre int(cid:130)gr(cid:130) (cid:133) l’accord; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 748/97 de la Commission du 25 avril 1997 modifiant les annexes I et II du r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90 du Conseil (cid:130)tablissant une proc(cid:130)dure communau- taire pour la fixation des limites maximales de r(cid:130)sidus de m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires dans les aliments d’origine animale (4) doit (cid:136)tre int(cid:130)gr(cid:130) (cid:133) l’accord; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 749/97 de la Commission du 25 avril 1997 modifiant les annexes I, II et III du r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90 du Conseil (cid:130)tablissant une proc(cid:130)dure communautaire pour la fixation des limites maximales de r(cid:130)sidus de m(cid:130)dicaments v(cid:130)t(cid:130)rinaires dans les aliments d’origine animale (5) doit (cid:136)tre int(cid:130)gr(cid:130) (cid:133) l’accord, D(cid:144)CIDE: Article premier Les tirets suivants sont ajout(cid:130)s au point 14 [r(cid:138)glement (CEE) no 2377/90 du Conseil] du chapitre XIII de l’annexe II de l’accord: «— 397 R 0434: r(cid:138)glement (CE) no 434/97 du Conseil du 3 mars 1997 (JO L 67 du 7. 3. 1997, p. 1), — 397 R 0716: r(cid:138)glement (CE) no 716/97 de la Commission du 23 avril 1997 (JO L 106 du 24. 4. 1997, p. 10), — 397 R 0748: r(cid:138)glement (CE) no 748/97 de la Commission du 25 avril 1997 (JO L 110 du 26. 4. 1997, p. 21), — 397 R 0749: r(cid:138)glement (CE) no 749/97 de la Commission du 25 avril 1997 (JO L 110 du 26. 4. 1997, p. 24). » (1) JO L 193 du 9. 7. 1998, p. 46. (2) JO L 67 du 7. 3. 1997, p. 1. (3) JO L 106 du 24. 4. 1997, p. 10. (4) JO L 110 du 26. 4. 1997, p. 21. (5) JO L 110 du 26. 4. 1997, p. 24. 4. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 30/49 Article 2 Les textes du r(cid:138)glement (CE) no 434/97 et des r(cid:138)glements (CE) no 716/97, (CE) no 748/97 et (CE) no 749/97 en langues islandaise et norv(cid:130)gienne, qui sont annex(cid:130)s aux versions linguistiques respectives de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision, font foi. Article 3 La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision entre en vigueur le 1er juin 1998, pour autant que toutes les notifications pr(cid:130)vues (cid:133) l’article 103, paragraphe 1, de l’accord aient (cid:130)t(cid:130) faites au Comit(cid:130) mixte de l’EEE. La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est publi(cid:130)e dans la section EEE et au suppl(cid:130)ment EEE du Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Article 4 Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 mai 1998. Par le Comit(cid:130) mixte de l’EEE Le pr(cid:130)sident F. BARBASO


title: WRITTEN QUESTION No. 1720/98 by María SORNOSA MARTÍNEZ to the Commission. Outbreak of hepatitis C in Valencia

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU Member State
European Commission
competence of the Member States
disease prevention
infectious disease
medical institution
public health

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1701/98 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Atentado en Ankara contra el Presidente de la Liga de Derechos Humanos

text: 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 50/75 En este momento se va a abrir el tercer reactor en Chernobil. ¿QuØ tiene previsto hacer la Comisi(cid:243)n para poner fin a la amenaza que pesa sobre los ciudadanos comunitarios y para que se mantengan las promesas? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de julio de 1998) La unidad 3 de la central nuclear de Chern(cid:243)bil se volvi(cid:243) a poner en marcha el 15 de mayo de 1998, despuØs de una fase prolongada de reparaciones. La Comisi(cid:243)n comparte su interØs por la seguridad de este reactor. El cierre definitivo de la central nuclear de Chern(cid:243)bil forma parte del memorÆndum de acuerdo entre el grupo de las siete naciones mÆs industrializadas (G7) y Ucrania. En el G7, la Comisi(cid:243)n estÆ estrechamente asociada al seguimiento de la aplicaci(cid:243)n del memorÆndum de acuerdo. La Comisi(cid:243)n participa tambiØn en la puesta en prÆctica de algunos proyectos, que forman parte del memorÆndum de acuerdo, mediante una financiaci(cid:243)n comunitaria directa (TACIS) y a travØs de la cuenta para la seguridad nuclear del Banco Europeo de Reconstrucci(cid:243)n y Desarrollo (BERD). Se estÆ considerando la financiaci(cid:243)n de un prØstamo por parte de Euratom y del BERD para construir dos reactores en Rovno 4 y Khmelnitsky 2. La Comisi(cid:243)n estÆ haciendo todo lo posible para que estos proyectos avancen rÆpidamente a fin de aplicar en su totalidad el memorÆndum de acuerdo con el cierre de la planta de Chern(cid:243)bil antes del aæo 2000. (1999/C 50/111) PREGUNTA ESCRITA E-1701/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) Asunto: Atentado en Ankara contra el Presidente de la Liga de Derechos Humanos El 12 de mayo de 1998, el Presidente de la Liga de Derechos Humanos de Turqu(cid:237)a, Sr. A. Birdal, fue v(cid:237)ctima de varios disparos en su despacho de Ankara, tuviendo que ser trasladado en estado muy grave a un hospital de la capital turca. El Sr. Birdal es uno de los mÆs acØrrimos defensores de las libertades democrÆticas en su pa(cid:237)s, atacando reiteradamente a la clase gobernante turca con sus posiciones sobre la situaci(cid:243)n de los derechos humanos en Turqu(cid:237)a. ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es su posici(cid:243)n oficial sobre esta cuesti(cid:243)n, que no es mÆs que la prueba evidente de que el miedo y el terrorismo siguen imperando en Turqu(cid:237)a, pa(cid:237)s que desea adherirse a la Uni(cid:243)n Europea en el preciso momento en que los defensores de las libertades democrÆticas son brutalmente agredidos y se ven incluso amenazados con perder la vida? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n recibi(cid:243) con profunda consternaci(cid:243)n la noticia del atentado sufrido por el Sr. Akin Birdal el 12 de mayo de 1998 y condena ese acto de cobard(cid:237)a. La Comisi(cid:243)n suscribe (cid:237)ntegramente la declaraci(cid:243)n realizada al respecto por la Presidencia en nombre de la Uni(cid:243)n Europea el 13 de mayo de 1998. En lo referente al marco general de las relaciones entre la Comunidad y Turqu(cid:237)a, el Consejo Europeo de Luxemburgo, celebrado en diciembre de 1997, record(cid:243) que el estrechamiento de las relaciones entre Turqu(cid:237)a y la Comunidad depende tambiØn de que se sigan aplicando las reformas pol(cid:237)ticas emprendidas por este pa(cid:237)s, particularmente en lo relativo a la adecuaci(cid:243)n de las normas y prÆcticas en materia de derechos humanos a las vigentes en la Comunidad, as(cid:237) como al respeto y protecci(cid:243)n de las minor(cid:237)as. La Comisi(cid:243)n seguirÆ manifestando a sus interlocutores turcos la preocupaci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea sobre estas cuestiones


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1639/98 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Grupos de debate temático sobre a Internet

eurovoc_concepts:
Italy
communications policy
emigration
equal treatment
exchange of information
freedom of expression
fundamental rights
information network
transmission network

text: C 386/152 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 (98/C 386/207) PERGUNTA ESCRITA E-1639/98 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) Comissªo (29 de Maio de 1998) Objecto: Grupos de debate temÆtico sobre a Internet Os grupos de debate sobre a Internet sªo constitu(cid:237)dos por pessoas que decidem discutir um determinado tema para o qual solicitam aos outros utilizadores do circuito que participem escrevendo e manifestando a sua participa(cid:231)ªo atravØs de uma vota(cid:231)ªo exigida por um grupo de pessoas que age actualmente como autoridade, formada pelo Centro de Investiga(cid:231)ªo da Telecom, CSELT, o Centro Electr(cid:243)nico da Universidade de Pisa, SERRA, o cons(cid:243)rcio inter-universitÆrio da Lombardia para a elabora(cid:231)ªo temÆtica, CILEA, entre outros. Infelizmente esta autoridade, reconhecida pela prÆtica e nªo por uma regulamenta(cid:231)ªo, nªo parece primar pela objectividade. Um grupo de cidadªos italianos que operam no sector da emigra(cid:231)ªo, o CTIM, decidiu dar in(cid:237)cio a um debate sobre a emigra(cid:231)ªo italiana no mundo e, por esta razªo, avan(cid:231)ou com um pedido formal ao Grupo GCN que funciona como autoridade. Foi assim solicitada a obten(cid:231)ªo de 75 votos de utilizadores que provassem participar no f(cid:243)rum de debate. O CTIM apresentou 127 votos a favor mas foi-lhe negada a autoriza(cid:231)ªo com a desculpa de irregularidades no processo que nªo sªo verificÆveis nem foram definidas. PoderÆ a Comissªo: 1. 2. Intervir junto da forma(cid:231)ªo dos grupos de debates temÆticos com uma directiva que preveja a institui(cid:231)ªo de uma autoridade oficial; Intervir junto das supramencionadas GCN que gerem de uma forma singular os grupos de debate e os usenet em l(cid:237)ngua italiana; 3. Elaborar uma directiva que ao definir a autoridade garanta o direito e o rigor das normas de referŒncia. Resposta dada pelo Sr. Bangemann em nome da Comissªo (29 de Junho de 1998) A Comissªo considera nªo ter competŒncia para intervir nessa matØria. (98/C 386/208) PERGUNTA ESCRITA P-1641/98 apresentada por Riccardo Nencini (PSE) (cid:224) Comissªo (18 de Maio de 1998) Objecto: Impacto ambiental O acordo contratual entre a empresa Monopoli di Stato (AMS) e a sociedade Solvay respeitante (cid:224) explora(cid:231)ªo das jazidas de sal-gema em Volterra (Pisa), poderÆ provocar um desastre ambiental que se poderÆ sintetizar do seguinte modo: esvaziamento das funda(cid:231)ıes (lentes de sal-gema e argila) que provocarÆ a derrocada dos estratos superiores; uma enorme recolha de Ægua do rio Cecina que provoca anualmente durante 3 ou 4 meses a redu(cid:231)ªo do caudal durante cerca de 4 km. com todas as consequŒncias inerentes, nomeadamente a descarga para o mar das Æguas de tratamento. Para alØm disso, registou-se uma diminui(cid:231)ªo das faldas bem como a sua polui(cid:231)ªo provocada por cloreto de s(cid:243)dio com consequentes funestas para a agricultura


title: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 47/98 av den 29 maj 1998 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
food contamination
food standard
foodstuff
toxic substance

text: 4. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 30/47 GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:144)NS BESLUT nr 47/98 av den 29 maj 1998 om (cid:132)ndring av bilaga II (Tekniska f(cid:148)reskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:144)N HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, justerat genom proto- kollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, nedan kallat ”avtalet”, s(cid:132)rskilt artikel 98 i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Bilaga II till avtalet (cid:132)ndrades genom Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns beslut nr 90/97 (1). Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 194/97 av den 31 januari 1997 om fastst(cid:132)llande av h(cid:148)gsta till(cid:134)tna halt f(cid:148)r vissa fr(cid:132)mmande (cid:132)mnen i livsmedel (2) b(cid:148)r inf(cid:148)rlivas med avtalet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)ljande punkt skall inf(cid:148)ras efter punkt 54q (Europaparlamentets och r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2232/96) i kapitel XII i bilaga II till avtalet: ”54r. 397 R 0194: Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 194/97 av den 31 januari 1997 om fastst(cid:132)llande av h(cid:148)gsta till(cid:134)tna halt f(cid:148)r vissa fr(cid:132)mmande (cid:132)mnen i livsmedel (EGT L 31, 1. 2. 1997, s. 48). ” Artikel 2 Texterna till f(cid:148)rordning (EG) nr 194/97 p(cid:134) isl(cid:132)ndska och norska, som bifogas respektive spr(cid:134)kver- sion av detta beslut, (cid:132)r giltiga. Artikel 3 Detta beslut tr(cid:132)der i kraft den 1 juni 1998, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att alla anm(cid:132)lningar enligt artikel 103. 1 i avtalet gjorts till Gemensamma EES-kommitt(cid:130)n. Detta beslut skall offentligg(cid:148)ras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemen- skapernas officiella tidning. Artikel 4 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 29 maj 1998. P(cid:134) Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns v(cid:132)gnar F. BARBASO Ordf(cid:148)rande (1) EGT L 193, 9. 7. 1998, s. 45. (2) EGT L 31, 1. 2. 1997, s. 48


title: WRITTEN QUESTION No. 1716/98 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Long distance rail links

eurovoc_concepts:
Germany
Netherlands
common transport policy
international agreement
investment
rail transport
regional planning
town and country planning
trans-European network
transport infrastructure


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1675/98 van Kirsi PIHA aan de Commissie. De besteding van Phare-middelen in Estland

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
EU financing
EU programme
Estonia
action programme
environmental protection
pollution control measures
use of aid

text: C 13/62 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 1. 1999 Is de Commissie niet voornemens om via haar vaste werkgroep voor de veiligheid van transporten van radioactief materiaal dieper in te gaan op deze grove anomalie in Frankrijk, teneinde de veiligheid van de Europese bevolking te garanderen? Blijven de producenten van kernenergie dan echt in alle stadia van de omgang met radioactief materiaal gespaard van strenge controles van buitenaf? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (15 juli 1998) Op 5 mei 1998 is de Commissie door de Direction de la sßretØ des installations nuclØaires (DSIN) op de hoogte gebracht van het probleem van de besmetting van de containers en treinwagons bij het vervoer in Frankrijk. Dit probleem is door de vertegenwoordiger van de DSIN gemeld op de vergadering van 18 mei 1998 van de permanente werkgroep voor de veiligheid van het vervoer van radioactief materiaal van de Commissie. De Commissie heeft haar ongerustheid uitgedrukt over dit probleem dat ook andere lidstaten aanbelangt. De permanente werkgroep heeft akte genomen van de voorstellen voor corrigerende maatregelen die door de vertegenwoordiger van de DSIN zijn uiteengezet. De voorgestelde maatregelen zijn van technische en administratieve aard. Zij hebben ook betrekking op de voorlichting van het publiek. Het is aan de autoriteiten van de verschillende betrokken lidstaten om de corrigerende maatregelen en acties ten uitvoer te leggen die zij noodzakelijk achten om de voorschriften op het gebied van de veiligheid te doen naleven. (1999/C 13/089) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1675/98 van Kirsi Piha (PPE) aan de Commissie (29 mei 1998) Betreft: De besteding van Phare-middelen in Estland De lidstaten van de EU zijn zeer bezorgd over de milieuproblemen in de Baltische staten en de vervuiling van het Oostzeegebied. Uit vele bronnen wordt financiering beschikbaar gesteld voor de bescherming van het milieu en voor het verminderen van de vervuiling in het gebied. Kan de Commissie toelichten in welke mate en op welke wijze de aan Estland toegewezen Phare-middelen in 1997 zijn besteed aan het herstel en het voorkomen van milieuschade? (1999/C 13/090) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1676/98 van Kirsi Piha (PPE) aan de Commissie (29 mei 1998) Betreft: De besteding van Phare-middelen in Letland De lidstaten van de EU zijn zeer bezorgd over de milieuproblemen in de Baltische staten en de vervuiling van het Oostzeegebied. Uit vele bronnen wordt financiering beschikbaar gesteld voor de bescherming van het milieu en voor het verminderen van de vervuiling in het gebied. Kan de Commissie toelichten in welke mate en op welke wijze de aan Letland toegewezen Phare-middelen in 1997 zijn besteed aan het herstel en het voorkomen van milieuschade?


title: Reglamento (CE) n° 1125/98 de la Comisión de 29 de mayo de 1998 por el que se fa el importe máximo de la ayuda a la mantequilla concentrada para la 182a licitación específica efectuada en el marco de la licitación permanente establecida en el Reglamento (CEE) n° 429/90

eurovoc_concepts:
EU aid
award of contract
butter
concentrated product

formats: pdf print

text: 30. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 157/81 REGLAMENTO (CE) No 1125/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 29 de mayo de 1998 por el que se fija el importe m(cid:145)ximo de la ayuda a la mantequilla concentrada para la 182a licitaci(cid:155)n espec(cid:146)fica efectuada en el marco de la licitaci(cid:155)n perma- nente establecida en el Reglamento (CEE) no 429/90 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la leche y los productos l(cid:145)cteos (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1587/96 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 7 bis, Considerando que, de conformidad con lo dispuesto en el Reglamento (CEE) no 429/90 de la Comisi(cid:155)n, de 20 de febrero de 1990, relativo a la concesi(cid:155)n mediante licita- ci(cid:155)n de una ayuda para la mantequilla concentrada desti- nada al consumo inmediato en la Comunidad (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 417/98 (4), los organismos de intervenci(cid:155)n proceder(cid:145)n a una licitaci(cid:155)n permanente para conceder una ayuda a la mantequilla concentrada; que el art(cid:146)culo 6 de dicho Reglamento dispone que, habida cuenta de las ofertas recibidas para cada licitaci(cid:155)n espec(cid:146)fica, se fijar(cid:145) un importe m(cid:145)ximo de la ayuda para la mantequilla concen- trada con un contenido m(cid:146)nimo de materia grasa del 96 % o bien se decidir(cid:145) no dar curso a la licitaci(cid:155)n; que, por consiguiente, debe fijarse el importe de la garant(cid:146)a de destino; Considerando que, por raz(cid:155)n de las ofertas recibidas, es conveniente fijar el importe m(cid:145)ximo de la ayuda al nivel que se contempla a continuaci(cid:155)n y determinar en conse- cuencia la garant(cid:146)a de destino; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la leche y de los productos l(cid:145)cteos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 En lo que respecta a la 182a licitaci(cid:155)n espec(cid:146)fica de acuerdo con el procedimiento de licitaci(cid:155)n permanente establecido en el Reglamento (CEE) no 429/90, el importe m(cid:145)ximo de la ayuda y el importe de la garant(cid:146)a de destino quedan fijados como sigue: (cid:190) importe m(cid:145)ximo de la ayuda: (cid:190) garant(cid:146)a de destino: 134 ecus/100 kg, 148 ecus/100 kg. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 30 de mayo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 29 de mayo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) DO L 45 de 21. 2. 1990, p. 8. (4) DO L 52 de 21. 2. 1998, p. 18


title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpingstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstullen

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
import (EU)
man-made fibre
textile fibre

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION ft* ft ft ft ft ft ft ft ft^ft Bryssel den 29. 05. 1998 KOM(1998) 343 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstullen (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. Den 8 januari 1998 införde kommissionen preliminära antidumpningstullar på 53,0 % och 82,0 % på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien. 2. Kommissionen fortsatte därefter att inhämta alla uppgifter som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. De viktigaste slutsatserna anges här nedan. 3. Nödvändiga ändringar av dumpningsmarginalerna gjordes, med beaktande av tilläggsuppgifter från den berörde samarbetsvillige exportören. 4. Beträffande skada och orsakssamband var att gemenskapsindustrin, mellan 1993 och perioden 1 juli 1996-31 maj 1997, utsatts för ett stark nedåtriktat tryck på försäljningspriserna och fått vidkännas en betydande minskning av vinsterna i förening med förlust av marknadsandel. Detta sammanföll med en betydande ökning i volym och marknadsandel för rep av syntetfibrer med ursprung i Indien, till priser som befanns vara de lägsta på marknaden och som underskred gemenskapsindustrins priser. i huvudsak slutsatsen 5. Beträffande uppskattningen av den totala volymen av den import som dumpats i gemenskapen gjordes en mindre revidering till följd av uppgifter som lämnats av den samarbetsvillige exportören. Denna revidering påverkade emellertid inte kommissionens slutsatser rörande skada och orsakssamband. 6. Beträffande gemenskapens intresse konstaterades att det inte fanns några tvingande skäl för att inte införa slutgiltiga åtgärder. 7. Eftersom nivån för undanröjande av skada är lägre än de konstaterade dumpningsmarginalerna, bör den slutgiltiga tullen i enlighet med artikel 9 (4) i rådets förordning (EG) nr 384/96 grundas på den lägre nivån. På grundval av detta föreslås att slutgiltiga antidumpningstullar infors på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien enligt följande: - Garware Wall Ropes Ltd: 53,0 % - Andra tillverkare: 82,0 % 8. En majoritet rådgivande antidumpningsfrågor tillstyrkte införandet av slutgiltiga åtgärder. av medlemsstaterna i den kommittén för A. RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr av den om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av •syntetfibrer med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstullen EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen 1, särskilt artikel 9. 4 i denna, med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: A. PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER (1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 18/98^ (i det följande kallad "förordningen om preliminär antidumpningstull") infördes en preliminär •EGT L 56, 6. 3. 1996, s. l. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (EGT L 317, 6. 12. 1996, s. l). 2 EGT L 4, 8. 1. 1998, s. 28. - 1 antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer enligt KN-nummer 5607 49 11, 560749 19, 5607 50 11 och 5607 50 19 med ursprung i Indien. B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE (2) Efter införandet av den preliminära antidumpningstullen har ett antal berörda parter lämnat skriftliga synpunkter. (3) Den ende samarbetsvillige indiske exportören, Garware-Wall Ropes Ltd, begärde att få bli hörd, vilket beviljades. (4) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. (5) Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som1 låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull och uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstullen. Parterna gavs också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter. (6) Parternas muntliga och skriftliga synpukter togs under övervägande och beaktades i de slutgiltiga avgörandena då så bedömdes lämpligt. 2- C SKÄL FÖR ATT INLEDA FÖRFARANDET (7) Den samarbetsvillige indiske exportören framförde ånyo sina invändningar mot förfarandets inledande. Denna fråga togs dock upp redan i punkt 1 i förordningen om preliminär antidumpningstull. Det bör i detta sammanhang observeras att inlagan från den indiske exportören inte innehöll bevis eller argument ägnade att vederlägga slutsatserna i punkt 1 i förordningen om preliminär antidumpningstull. D. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT (8) Då inga nya uppgifter framkommit bekräftas de preliminära slutsatser som framgår av punkt 7-9 i förordningen om preliminär antidumpningstull. E. DUMPNING 1. Normalvärde ' (9) Den samarbetsvillige exporterande tillverkaren hävdade och kunde påvisa att den tillverkningskostnad som hade använts för att undersöka huruvida den inhemska försäljningen skedde vid normal handel omfattade försäljningsrabatter vilka redovisats som försäljningskostnader, medan de priser på hemmamarknaden som beaktats i detta sammahang inte omfattade dessa rabatter. Kommissionen godtog detta påstående och justerade följaktligen såväl det konstruerade normalvärdet som det normalvärde som grundats på priserna på hemmamarknaden. (10) De övriga slutsatserna i punkt 10-12 i förordningen om preliminär antidumpningstull rörande fastställande av normalvärdet bekräftas. - 3- 2. Exportpris (11) Då inga nya uppgifter framkommit bekräftas slutsatserna i punkt 13 i förordningen om preliminär antidumpningstull. 3. Jämförelse (12) Den samarbetsvillige exporterande tillverkaren hävdade att den metod som kommissionen använt vid justering för tullrestitution inte återspeglade den tull som betalades för den berörda produkten vid försäljning på hemmamarknaden. Tillverkaren hävdade att kommissionen inte borde ha fastställt justeringen för tullrestitution på grundval av omsättningen på hemmamarknaden av den berörda produkten, utan på grundval av den kvantitet som såldes på hemmamarknaden. Efter ytterligare utredning godtogs denna invändning och gjordes motsvarande ändringar av beräkningarna. (13) Det samarbetsvilliga företaget framställde ånyo sina krav på justering för den inhemska marknadens infrastruktur och för olikheter i de fysiska egenskaperna hos produkter som exporteras och de som säljs på hemmamarknaden. Företaget ingav dock ingen ny bevisning till stöd för sin begäran, varför slutsatserna i punkt 15 i förordningen om preliminär tull bekräftas. (14) Vad gäller kreditkostnader gjorde det samarbetsvilliga företaget, som redan i det preliminära förfarandet beviljats justering för kreditkostnader som hade direkt samband med försäljningen på hemmamarknaden, gällande att kommissionen borde ha beviljat ytterligare justering med hänsyn till ränteskillnaderna vid finansiering av rörelsekapital vid export och vid försäljning på hemmamarknaden. Denna begäran kunde inte godtas eftersom företaget inte kunde ge korrekta sifferuppgifter om dessa skillnader och inte heller kunde visa hur dessa skillnader skulle kunna ha påverkat prisernas jämförbarhet. Det bör i detta sammanhang noteras att skillnader i kostnaderna vid exportförsäljning respektive försäljning på den inhemska marknaden inte i sig är grund för justering i enlighet med artikel 2. 10 k i förordning (EG) nr 384/96 (i det följande kallad "grundförordningen"). 4. Dumpningsmarginal (15) Då inga nya argument framförts rörande den metod som använts för att beräkna dumpningsmarginalen bekräftas den metod som beskrivs i punkterna 16 och 17 i förordningen om preliminär antidumpningstull. De sålunda beräknade dumpningsmarginalerna är som följer: - Med beaktande av de ovan nämnda ändringarna av beräkningarna är den slutgiltiga dumpningsmarginalen för den samarbetsvillige exporterande tillverkaren, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns före tull, 87,5 %. i' - Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts för indiska exporterande tillverkare som inte varit samarbetsvilliga vid denna undersökning är, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns före tull, 243 %. F. GEMENSKAPSINDUSTRIN (16) Då inga nya uppgifter framkommit bekräftas de preliminära slutsatser som framgår av punkt 18 i förordningen om preliminär antidumpningstull. - 5- G. SKADA 1. Stickprov (17) Den samarbetsvillige indiske exportören invände mot det urval av gemenskapstillverkare som kommissionen gjort för undersökningen om skada och anförde som grund för invändningen att urvalet var ett annat än det som använts i det föregående förfarandet rörande import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien, vilket avslutades utan att några åtgärder vidtogs. Exportören gjorde gällande att användandet av ett annat stickprov av gemenskapsproducenter skullegöra att analysen blev förvrängd eftersom kommissionen inte skulle kunna bedöma vilken grad av skada som vållats gemenskapsindustrin i detta förfarande i förhållande till skadan i den föregående undersökningen. (18) Den indiske exportören gjorde vidare gällande att fyra företag i stickprovet inte borde ha tagits med i undersökningen av skada samt att övriga gemenskapstillverkare i stickprovet inte skulle vara representativa för gemenskapsindustrin om dessa företag uteslöts. Den indiske exportören gjorde gällande att ett av de fyra företagens verksamhet störts på ett allvarligt sätt genom en brand som förstört dess tillverkningsanläggning och att eventuell skada som vållats detta företag skulle bero på denna händelse. Han hävdade vidare att ett av de andra företagen inte tillhandahållit fullständiga uppgifter om sin försäljning. Den indiske exportören hävdade slutligen att två av företagen i stickprovet i huvudsak tillverkade högkvalitetsrep för fritidsändamål vilka inte kunde anses konkurrera med de produkter som de indiska exportörerna säljer i gemenskapen, dvs. enkla typer av standardrep i de lägre marknadssegmenten. (19) Stickprovet av gemenskapstillverkare i denna undersökning gjordes på grundval av tillverkning, försäljning och geografiskt läge, dvs. enligt samma metod som i det föregående förfarandet, vilken inte har ifrågasatts. Det bör noteras att vissa av de företag som valdes ut i det föregående förfarandet inte längre tillverkade den berörda produkten då det nu aktuella förfarandet - 6- inleddes. Företagen i stickprovet stod för 47 % av gemenskapsindustrins tillverkning och 44 % av gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. För övrigt omfattade stickprovet såväl stora som små företag och tillverkare från flera medlemsstater. Dessa företag är därför representativa för gemenskapsindustrin på det sätt som avses i artikel 17 i grundförordningen. (20) Beträffande de påståenden som gjorts om vissa företag som ingick i stickprovet konstaterades att ett av företagen faktiskt hade drabbats av en brand. Företagets tillverkningsanläggningar hade dock inte skadats, och verkningarna av branden såvitt gäller företagets finansiella resultat kunde avläsas i företagets bokföring och uteslöts på vederbörligt sätt vid fastställandet av slutsatserna i skadefrågan. Vad gäller det andra företaget som exportören nämnde och påståendet att detta inte skulle ha tillhandahållit fullständiga uppgifter bör påpekas att detta företag lämnat alla de upplysningar som begärts under undersökningen. Vad slutligen gäller påståendet om att två företag tillverkar högkvalitetsrep för fritidsändamål kan noteras att dessa rep omfattas av definitionen på den berörda produkten i detta förfarande. Dessutom konstaterades att dessa två företag hade en betydande tillverkning av standardrep som är direkt jämförbara med dem som den indiske exportören säljer. Kommissionen bedömer det därför vara fullt berättigat att ta med de nämnda gemenskapstillverkarna i stickprovet. 2. Förbrukning i gemenskapen (21) Vid fastställandet av den sammanlagda synliga förbrukningen på gemenskapsmarknaden lades gemenskapstillverkarnas sammanlagda försäljning till importen till gemenskapen. (22) Som närmare framgår av punkt 23 fastställdes importvolymen, för de slutgiltiga slutsatserna, på grundval av uppgifter från Eurostat. Detta ledde - 7- till en ändring av förbrukningsuppgifterna för den granskade perioden (dvs. mellan 1993 och den 31 maj 1997). På denna grundval ökade förbrukningen i gemenskapen från 21 820 ton 1993 till 26 325 ton 1995; förbrukningen förblev därefter förhållandevis stabil och nådde 26 773 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning på totalt 23 % under den granskade perioden. 3. Den dumpade importens volym och marknadsandel (23) Omfattningen av importen med ursprung i Indien fastställdes i det preliminära skedet på grundval av uppgifter om försäljning för export till gemenskapen vilka tillhandahölls av de samarbetsvilliga indiska exportörerna och kontrollerades av kommissionen. Efter införandet av de preliminära åtgärderna invände den samarbetsvillige indiske exportören mot de fastställda importuppgifterna. Han gjorde gällande att en del av försäljningen för export till gemenskapen inte övergått till fri omsättning i gemenskapen utan lagrats i tullupplag på gemenskapens territorium, delvis för vidare exportförsäljning till sjögående skepp, utan tullbehandling. Exportören begärde därför att den indiska importens volym och marknadsandel inte skulle fastställas på grundval av de uppgifter om försäljningsvolym som han själv anmält till kommissionen utan på grundval av statistikuppgifter från Eurostat. (24) Kommissionen undersökte denna fråga. Den samarbetsvillige indiske exportörens uppgifter om sålda kvantiteter i gemenskapen översteg Eurostats uppgifter om importerade kvantiteter, särskilt för 1996 och under undersökningsperioden. I det preliminära skedet var ingen importör villig att samarbeta i undersökningen och kommissionen grundade sina slutsatser på de uppgifter som lämnades av den indiske exportören; efter införandet av de preliminära åtgärderna tillhandahöll ett antal importörer uppgifter till - 8- kommissionen av vilka det framgick att, under undersökningsperioden, visst gods söm köpts från den samarbetsvillige indiske exportören faktiskt inte övergått till fri omsättning på gemenskapsmarknaden. Under dessa förhållanden förefaller Eurostat vara en mer tillförlitlig informationskälla vid fastställandet av volymen på den indiska importen under den granskade perioden än den samarbetsvillige indiske exportörens uppgifter om exporterade kvantiteter. Det konstaterades dock att en del av den volym som lagrats i tullupplag på gemenskapens territorium under undersökningsperioden ännu inte sålts vidare och att möjligheten därför fanns att detta gods skulle kunna övergå till fri omsättning inom gemenskapen till mycket låga priser. Det bör under alla omständigheter noteras att såväl Eurostats uppgifter som den försäljningsvolym som rapporterats av den samarbetsvillige indiske exportören tyder på samma tendens till ökning av såväl volym som marknadsandel för importen från Indien under den granskade perioden. Den reviderade volymen dumpad import ökade med 107 % mellan 1993 och undersökningsperioden (från 440 ton 1993 till 1089 ton 1995, följt av en minskning till 911 ton under undersökningsperioden). Marknadsandelen för denna import ökade från 2 % 1993 till 4,1 % 1995 och minskade sedan till 3,4 % under undersökningsperioden. Denna relativa minskning efter 1995 sammanföll med det föregående antidumpningsförfarandet avseende denna produkt. 4. Priser för den dumpade importen (25) Beträffande fastställandet av prisunderskridande avgavs följande synpunkter. (26) Den samarbetsvillige indiske exportören hävdade att prisunderskridandet inte borde ha fastställts på grundval av den detaljerade förteckning över exportförsäljning som han försett kommissionen med eftersom en betydande del av denna exportförsäljning inte övergått till fri omsättning i gemenskapen. Exportören hävdade att man istället borde ha använt de genomsnittliga Eurostatpriserna. Samma sak hävdades beträffande fastställandet av skademarginalen, vilken grundades på samma exportpriser som de som använts för bedömningen av prisunderskridande. Enligt tillgängliga uppgifter (Eurostat) övergick emellertid ca 70 % av den totala volymen av den indiska exportörens försäljning till gemenskapen under undersökningsperioden till fri omsättning i gemenskapen. Priserna för denna exportförsäljning, vilka kontrollerades av kommissionen, bedömdes därför vara representativa för de faktiska priserna för den berörda importen till gemenskapen. Dessutom kunde det inte konstateras någon skillnad i exportpris mellan enskilda transaktioner, oavsett om de berörda varorna var avsedda för fri omsättning eller inte. Genomsnittspriser på grundval av Eurostats uppgifter skulle för övrigt inte, med hänsyn till att definitionen på den berörda produkten omfattar olika slag av rep, ha medgivit en riktig prisjämförelse eftersom dessa priser skulle ha bestått av genomsnittliga värden för rep av mycket olika slag. Invändningen ansågs därför sakna grund. « Det gjordes vidare gällande att transaktioner rörande exportförsäljning av stora förtöjningsrep av polypropen under alla omständigheter borde undantas från bedömningarna av prisunderskridande och av nivån för undanröjande av skada, eftersom rep av dessa slag såldes endast till sjögående fartyg och därför aldrig övergick till fri omsättning i gemenskapen. Det konstaterades emellertid att en stor del av de rep av dessa slag som exporterats från Indien till gemenskapen under undersökningsperioden sedermera övergått till fri omsättning i gemenskapen. Dessutom erhöll kommissionen inte tillräckliga uppgifter för att, bland alla exporttransaktioner rörande rep av denna typ, kunna identifiera de transaktioner som lett till att rep senare övergått till fri omsättning i gemenskapen. Detta argument kunde därför inte beaktas. 10- (27) Den samarbetsvillige indiske exportören gjorde också gällande att den metod som kommissionen hade använt vid fastställandet av underskridande- och skademarginalerna för att skilja mellan de olika typer av rep av syntetfibrer som såldes på gemenskapsmarknaden inte innebar att skillnaderna mellan varor av högt respektive lågt värde till fullo beaktades. Det bör i detta sammahang noteras att den metod som användes gjorde det möjligt att skilja mellan repen på grundval av det slags råvara som använts, antal parter, repets diameter och dess konstruktion (flätat eller tvinnat). Dessa kriterier befanns utgöra de främsta tydliga och objektiva kriterierna på grundval av vilka såväl gemenskapstillverkarna i stickprovet som den berörde indiske exportören fastställer priset för den berörda produkten. Det tillvägagångssätt som användes i det preliminära skedet för att konstatera prisunderskidande användes därför också för de slutgiltiga avgörandena. (28) På denna grundval konstaterades, som framgått redan av punkt 24 i förordningen om preliminär antidumpningstull, prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i procent att av gemejnskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för jämförbara produkttyper, under undersökningsperioden varierade mellan 0 % och 38 %, med ett totalt vägt genomsnitt på 16 %. 5. Gemenskapsindustrins situation (29) Den samarbetsvillige indiske exportören gjorde gällande att nedgången i sysselsättningen som konstaterades under den granskade perioden inte kunde utgöra en indikation på skada, eftersom den kompenserades genom en ökning av produktiviteten. Det gjordes också gällande att det framgår av kommissionens slutsatser i det föregående förfarandet rörande import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien att minskningar av sysselsättningen fram till 1995 berodde på andra faktorer än dumpad indisk import. -11 - Det bör erinras om att, i enlighet med artikel 3. 5 i grundförordningen, ingen enskild faktor nödvändigtvis behöver vara avgörande vid fastställandet av den dumpade importens verkan på gemenskapsindustrins situation. Det förnekas inte att nedgången i sysselsättningen i början av 1990-talet kan ha berott på andra faktorer än dumpad import, till exempel omstrukturering av näringen. Det bör dock också noteras att sysselsättningen, efter en mindre ökning under 1996, åter var på nedåtgående under undersökningsperioden. Trots produktivitetsökningen under den granskade perioden drabbades gemenskapsindustrin av en betydande förlust av marknadsandel samtidigt som då förbrukningen i gemenskapen ökade med 23 %. Vidare kunde en betydande försämring av gemenskapsindustrins finansiella resultat konstateras från 1995 och framåt, vilket ledde till en vägd genomsnittlig förlust på -7,1 % av nettoförsäljningen under undersökningsperioden; gemenskapsindustrin utsattes också för ett betydande pristryck från den indiska importen under den granskade perioden med prisunderskridande på upp till 38 % under undersökningsperioden. , 6. Slutsats om skada i' (30) Då det inte framförts några andra argument rörande gemenskapsindustrins situation och med beaktande av det ovan sagda bekräftas slutsatsen enligt punkt 25-35 i förordningen om preliminär tull att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada enligt artikel 3. 1 i grundförordningen. 12 H. VÅLLANDE AV SKADA 1. Den dumpade importens verkan (31) Den samarbetsvillige indiske exportören gjorde gällande att eventuell väsentlig skada som vållats gemenskapsindustrin inte kunde tillskrivas import med ursprung i Indien. Följande argument framfördes: (32) Gemenskapstillverkarnas sammanlagda förlust av marknadsandel berodde inte på import med ursprung i Indien utan på att gemenskapstillverkarna ändrat inriktning mot tillverkning av specialrep med högre förädlingsvärde, avsedda främst för exportmarknaden. Det hävdades att tillverkarna på detta sätt skapade ett tomrum i utbudet av enkla standardrep på gemenskapsmarknaden, vilket fylldes av, bland annat, import från Indien. Det hävdades dessutom att gemenskapstillverkarna under alla omständigheter inte hade tillräcklig tillverkningskapacitet för att kunna tillfredsställa den ökande efterfrågan på gemenskapsmarknaden. Även om det konstaterats att gemenskapsindustrin faktiskt höll på att bygga upp tillverkningen av rep i ett de marknadssegmenten vad gäller förädlingsvärde och specialisering, bestod större delen av gemenskapsindustrins tillverkning vid slutet av undersökningsperioden fortfarande av enklare standardrep. Vidare undersökte kommissionen hur exporten utvecklats under den granskade perioden för gemenskapstillverkarna i stickprovet. Det konstaterades att volymen förblev stabil mellan 1993 och undersökningsperioden, cirka 1 900 ton, motsvarande cirka 15 % av den sammanlagda tillverkningen för företagen i stickprovet. Tillverkningskapaciteten för hela gemenskapsindustrin översteg den sammanlagda förbrukningen i gemenskapen under den granskade perioden (under undersökningsperioden var den sammanlagda förbrukningen 26 700 ton och den sammanlagda kapaciteten 36 000 ton). 13- Gemenskapsindustrins förlust av marknadsandel kunde därför inte tillskrivas en ökning av exportförsäljningen, otillräckligt utbud av enklare standardrep eller otillräcklig tillverkningskapacitet. (33) Vad gäller minskningen av gemenskapsindustrins lönsamhet mellan 1995 och undersökningsperioden hävdade den samarbetsvillige indiske exportören att minskningen av råvarupriset mellan 1995 och undersökningsperioden borde ha medfört ökad lönsamhet för gemenskapstillverkarna under denna period. Han gjorde därför gällande att en eventuell minskning av lönsamheten under denna period berodde på ökade allmänna omkostnader, särskilt avskrivningar och räntekostnader, till följd av gemenskapsindustrins betydande investeringar. Det hävdades att den minskade lönsamheten, under alla omständigheter, inte kunde bero på importen från Indien vilken minskade mellan 1995 och undersökningsperioden. Det konstaterades att det genomsnittliga råvarupriset sjönk med cirka 11 % mellan 1995 och undersökningsperioden. Med hänsyn till att råvaran står för cirka 50 % av de totala tillverkningskostnaderna för den berörda produkten gjorde denna minskning av råvarukostnaderna det möjligt för gemenskapstillverkarna att minska sina tillverkningskostnader med 5 %. Geménskapstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris sjönk dock, under starkt pristryck från importen från Indien, med 16 % under samma period. Vad vidare gäller vilken verkan gemenskapsindustrins investeringar haft på lönsamheten befanns att dessa haft en marginell effekt på gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader under den granskade perioden, i huvudsak därför att de kostnader som är förknippade med dessa nya investeringar kompenserades genom ökad produktivitet och genom en generell minskning av andra allmänna kostnader och administrationskostnader. Det bör slutligen noteras att importen från Indien ökade som helhet med 107 % under den granskade perioden, trots den svaga minskningen av importen från Indien mellan 1995 och undersökningsperioden. Vidare konstaterades - 14- att denna import i betydande mån underskred gemenskapstillverkarnas priser under hela den granskade perioden, inbegripet tiden från 1995 och framåt, och därigenom utövade ett nedåtriktat pristryck på gemenskapstillverkarnas försäljningspriser, som sjönk kraftigt med 16 % mellan 1995 och undersökningsperioden. Gemenskapstillverkarnas minskade lönsamhet mellan 1995 och undersökningsperioden hade ett klart samband med en betydande minskning av försäljningspriserna under samma period, vilken i sin tur ägde rum samtidigt med ett betydande prisunderskridande för den indiska importen på marknaden för enklare standardprodukter. (34) Den samarbetsvillige indiske exportören hävdade också att gemenskapstillverkarna led av en inneboende konkurrensnackdel eftersom de köpte råvaror till betydligt högre priser än de indiska exportörerna. Det bör dock noteras att de indiska importörerna inte skulle ha underskridit gemenskapsindustrins priser om de inte sålt den berörda produkten till dumpade priser. Argumentet är därför inte relevant. Det konstaterades i alla händelser att inköpspriset för den samarbetsvillige indiske exportörens råvara var cirka 14 % lägre än priset för gemenskapsindustrins råvara. Eftersom kostnaden för råvaran utgör 50 % av den totala tillverkningskostnaden, kan denna skillnad endast - i bästa fall - förklara en skillnad i försäljningspris på upp till 7 %, vilket ligger långt under nivån för den indiska importens underskridande av gemenskapstillverkarnas priser, nämligen upp till 38 %, med ett vägt genomsnittligt underskridande på 16 %. (35) Slutligen gjordes gällande att det, vid jämförelse med den negativa slutsatsen om orsakssamband i det föregående förfarandet om import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien, inte föreligger några ändrade omständigheter som skulle kunna motivera en annan slutsats i detta förfarande såvitt gäller orsakssambandet mellan dumpning och skada. Vad gäller det föregående förfarandet bör erinras om att det fastställdes att de indiska exportörerna ägnat sig åt dumpning samt att gemenskapsindustrin - 15- hade vållats skada. De uppgifter som då fanns tillgängliga medgav dock inte fastställandet av ett tydligt orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som vållades gemenskapsindustrin. I enlighet med gemenskapsinstitutionernas fasta praxis omfattade undersökningen i förevarande fall närmare fem år, från 1993 till maj 1997. Det bör noteras att denna period delvis sammanföll med den period som undersöktes i det föregående förfarandet. Jämfört med det föregående förfarandet har dock denna undersökning omfattat importens verkan under en längre tidsperiod efter det att den indiska importen börjat förekomma i betydande mängd. Den förra och den nu aktuella undersökningsperioden löpte ut i mars 1996 respektive maj 1997, och ökningen av den berörda importen blev särskilt tydlig efter 1994. Dessutom erhölls i detta fall tillförlitliga uppgifter om gemenskapsindustrins lönsamhetsutveckling under hela den granskade perioden, något som saknades i den föregående undersökningen. I motsats till den föregående undersökningen har det därför varit möjligt att fastställa ett orsakssamband mellan den berörda importen och den väsentliga skada^som vållats gemenskapsindustrin. 2. Verkan av andra faktorer a) Import från annat tredje land (36) Den samarbetsvillige indiske exportören hävdade att eventuell väsentlig skada som vållats gemenskapsindustrin berodde på import från andra länder än Indien. Det gjordes särskilt gällande att priserna på importerat rep av syntetfibrer med ursprung i Polen, Tjeckien, Slovenien och Tunisien underskred gemenskapstillverkarnas priser under hela den granskade perioden. Den indiska exportören gjorde vidare gällande att priserna på denna import var lägre än de indiska tillverkarnas priser för de typer av rep - 1 6- som utgjorde större delen av den sammanlagda importen till gemenskapen av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien, dvs. rep av polyeten och polypropen, och att därför ett eventuellt pristryck som drabbat gemenskapsindustrin till stor del var att hänföra till denna import och inte till den indiska importen. Kommissionen undersökte utvecklingen av importen av rep av polyeten och polypropen med ursprung i Polen, Tjeckien, Slovenien och Tunisien i jämförelse med importen från Indien av rep av samma typ. Av denna undersökning framgick att de genomsnittliga priserna på importerade produkter med ursprung i Slovenien och Tunisien låg på ungefär samma nivå som de indiska exportpriserna under hela den granskade perioden. Vidare konstaterades att importen med ursprung i Slovenien och Tunisien visserligen ökade under den granskade perioden men att den endast stod för 0,8 % repektive 1,3 % av den sammanlaga förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden. Den eventuella verkan av denna import måste därför anses mindre betydande i jämförelse med den indiska importens verkan. Vad gäller Polen befanns de genomsnittliga priserna för importen från detta land vid vissa tillfällen ligga något lägre än de indiska importpriserna. Den polska importens totala marknadsandel minskade dock från 2,6 % 1993 till 2 % under undersökningsperioden. Vad gäller Tjeckien Ökade marknadsandelen för import med ursprung i det landet från 0,8 % 1993 till 2 % under undersökningsperioden. Det var dock först 1993 som priserna för denna import befanns ligga betydligt lägre än priserna på importen med ursprung i Indien. Under undersökningsperioden infördes importen från Tjeckien på gemenskapsmarknaden till ungefar samma pris som importen från Indien. Slutligen bör noteras att jämförelsen mellan priserna på importen från Indien och priserna på importen från Polen och Tjeckien för alla typer av rep av syntetfibrer som omfattas av definitionen på den berörda produkten, dvs. inte endast rep av polyeten eller polypropen, tyder på att priserna på den indiska importen var de lägsta på gemenskapsmarknaden under hela den granskade - 1 7- perioden, med undantag för 1993. Denna jämförelse är desto mer representativ som den rör alla typer av rep som omfattas av definitionen på den berörda produkten. Slutsatserna och avgörandena i punkt 41 i förordningen om preliminär antidumpningstull beträffande verkan av import från andra länder än Indien när det gäller den skada som vållats gemenskapsindustrin bekräftas därför. 3. Slutsats om orsakssamband (37) Även om det inte kan uteslutas att en del av importen med ursprung i andra länder än Indien kan ha haft en negativ verkan på gemenskåpsindustrins situation, framgår, mot bakgrund av det ovan sagda, att denna verkan inte kan ha varit sådan att den bryter orsakssambandet mellan den skada som vållats gemenskapsindustrin och den dumpade importen från Indien. Följaktligen, och i avsaknad av nya uppgifter, bekräftas slutsatsen att importen av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien i sig vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada så som anges i punkt 36-42 i förordningen om preliminär tull. (38) Denna slutsats dras särskilt mot bakgrund av att gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar och försämrade sin lönsamhet vilket sammanföll med en ökning av volymen och marknadsandelen för importen från Indien till priser som konstant underskred gemenskapsindustrins priser. 18 I. GEMENSKAPENS INTRESSE (39) Det gjordes gällande att slutsatsen beträffande gemenskapens intresse i förordningen om preliminär antidumpningstull inte grundades på sakliga bevis. Särskilt gjordes gällande att kommissionen inte hade inhämtat tillräckliga upplysningar om åtgärdernas verkan på användarna för att kunna underbygga sina slutsaster beträffande gemenskapens intresse. Det bör noteras att kommissionen kontaktade alla kända sammanslutningar av användare, särskilt sjöfarts- och fiskerisammanslutningar, samt alla kända distributörer av den berörda produkten i gemenskapen och alla kända större industrier i tidigare förädlingsled. Endast begränsade och allmänt hållna svar erhölls. Dessa parter ingav för övrigt inga ytterligare underbyggda synpunkter efter antagandet av de preliminära åtgärderna. (40) I avsaknad av nya uppgifter bekräftas härmed slutsatserna beträffande gemenskapens intresse i punkt 44-52 i förordningen om preliminär antidumpningstull. J. SLUTGILTIG TULL 1. Nivå för undanröjande av skada (41) Den samarbetsvillige indiske exportören gjorde gällande att hans exportpriser, vid bedömningen av nivån för undanröjande av skada, måste justeras med hänsyn till skillnaderna i råvarupriserna för de indiska tillverkarna och för gemenskapstillverkarna. Som framgår av punkt 53 i förordningen om preliminär antidumpningstull fastställdes emellertid nivån för undanröjande av skada på grundval av gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader jämte skälig vinst. - 1 9- Skillnader i tillverkningskostnader mellan indiska tillverkare och gemenskapstillverkare saknar därför relevans i sammanhanget. (42) Den metod som kommissionen använt för att fastställa nivån för undanröjande av skada som anges i punkt 53 i förordningen om preliminär antidumpningstull bekräftas därför. På denna grundval. befanns skademarginalen vara 53 % av det vägda genomsnittliga nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull. För företag som inte samarbetade vid undersökningen var skademarginalen, så som anges i punkt 55 i förordningen om preliminär antidumpningstull, 82 %. Eftersom den tullsats som är tillräcklig för att undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin är lägre än de dumpningsmarginaler som konstaterats bör den antidumpningstull som införs grundas på den tullsats som är tillräcklig för att undanröja skadan i enlighet med artikel 9. 4 i grundförordningen. 2. Slag av slutgiltig antidumpningstull (43) Med hänsyn till de många olika typer av rep som omfattas förefaller en värdetull vara den lämpligaste åtgärden. K. UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN (44) Med beaktande av de slutgiltigt fastställda slutsatserna om dumpning och skada och med hänsyn till att tullsatsen för den slutgiltiga tullen motsvarar tullsatsen för den preliminära tullen, bör de belopp för vilka det har ställts en säkerhet i form av preliminär antidumpningstull slutgiltigt tas ut. HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. - 2 0- Artikel 1 1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av rep av syntetfibrer enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19 med ursprung i Indien. 2. Följande tullsatser skall tillämpas på grundval av nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull. Produkter tillverkade av: - Garware Wall Ropes Ltd: 53,0 % (Taric-tilläggsnummer 8755) - Andra tillverkare: 82,0 % (TaricTtilläggsnummer 8900) 3. Såvida inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 Det belopp för vilket säkerhet ställts i form av preliminär antidumpningstull enligt förordning (EG) nr 18/98 skall slutgiltigt tas ut till den slutgiltigt införda tullsatsen. -21 - Artikel 3 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 22 ISSN 1024-4506 KOM(98) 343 slutlig DOKUMENT SV 02 11 10 Katalognummer : CB-CO-98-351-SV-C ISBN 92-78-36823-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg is


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1817/98 van Hilde HAWLICEK aan de Commissie. Deelneming van landen in Midden- en Oost-Europa aan het proefproject 1999 voor culturele acties

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
European integration
cultural policy

text: C 50/96 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 2. 1999 (1999/C 50/138) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1808/98 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (11 juni 1998) Betreft: Hervorming van de programma(cid:146)s voor algemeen onderwijs en opdracht tot het schrijven van nieuwe schoolboeken in Griekenland Actie 1. 1. a (cid:132)Programma(cid:146)s › boeken(cid:148) van sub-programma 1 (cid:132)Algemeen en technisch onderwijs(cid:148), behorend bij het programma (cid:132)Onderwijs en eerste beroepsopleiding(cid:148) bevat speciale procedures, enerzijds voor het opstellen van de studieprogramma(cid:146)s onder verantwoordelijkheid van de Co(cid:246)rdinatiegroep en de Thematische commissies van dit project, en anderzijds voor het schrijven van boeken. Tevens wordt in de technische specificatie bij deze actie bepaald dat de nieuwe boeken die zullen worden geselecteerd en in het kader van het tweede communautair bestek zullen worden gefinancierd, in overeenstemming dienen te zijn met de studieprogramma(cid:146)s die uit de desbetreffende procedures van het project naar voren zijn gekomen. Is het de Commissie bekend of de nieuwe boeken die voorgesteld worden en die zij zal moeten financieren, in overeenstemming zijn met de studieprogramma(cid:146)s die de Co(cid:246)rdinatiegroep heeft uitgewerkt? Is er bij het schrijven van de boeken die uiteindelijk in het kader van genoemde actie voor financiering zullen worden geselecteerd, sprake van een rechtstreekse opdracht of een toewijzing aan de hand van een vergelijkend onderzoek? Voor welke methode van toewijzing heeft het Griekse Ministerie voor Onderwijs gekozen? Antwoord van de heer Flynn Namens de Commissie (3 augustus 1998) De Commissie is van mening dat de nieuwe schoolboeken die geschreven zijn in het kader van maatregel 1. 1. (cid:132)Syllabi en schoolboeken(cid:148) van het operationeel programma (cid:132)Onderwijs en eerste beroepsopleiding(cid:148) van het steunkader voor Griekenland in overeenstemming dienen te zijn met de door de co(cid:246)rdinatiegroep ontwikkelde syllabi. De Commissie beschikt echter niet meer specifieke informatie over deze kwestie. Volgens de technische omschrijving van de maatregel dient het schrijven van nieuwe schoolboeken die voor financiering in aanmerking komen via openbare aanbesteding te worden opgedragen. Alleen in twee specifieke gevallen kan het schrijven van schoolboeken rechtstreeks worden opgedragen, namelijk wanneer het school- boeken betreft waarvan de auteursrechten nog steeds bestaan, dient het bijwerken en aanpassen te worden opgedragen aan de oorspronkelijke auteurs; het tweede geval betreft een aantal schoolboeken voor het ge(cid:239)ntegreerde lyceum, die met urgentie moeten worden geschreven om reeds voor het schooljaar 1998-1999 te kunnen worden gebruikt. (1999/C 50/139) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1817/98 van Hilde Hawlicek (PSE) aan de Commissie (29 mei 1998) Betreft: Deelneming van landen in Midden- en Oost-Europa aan het proefproject 1999 voor culturele acties In dit jaar, 1998, loopt het Caleidoscoop-programma af. Het volgend jaar, 1999, loopt het Raphael-programma af. Thans is een gezamenlijk cultureel kaderprogramma met ingang van het jaar 2000 in voorbereiding. Het jaar 1999 zal voor culturele acties een overgangsjaar zijn, waarin in ØØn proefproject al enkele elementen van het nieuwe kaderprogramma zijn vervat, omdat de normale voortzetting van Caleidoscoop op grond van het communautaire recht niet mogelijk is. Aangezien van 2 t/m 4 juli in Graz/Oostenrijk een conferentie over het onderwerp (cid:132)Management of Change › culturele aspecten van de Europese integratie en de uitbreiding van de EU(cid:148) wordt georganiseerd en aangezien ik ook in mijn advies over het EP-verslag naar aanleiding van Agenda 2000 op het belang van de cultuur voor de LMOE heb gewezen, verzoek ik de Commissie mij mee te delen of de LMOE kunnen deelnemen aan het proefproject voor culturele acties in het jaar 1999? Zo ja, welke landen zijn dat en onder welke voorwaarden kunnen zij deelnemen aan dit proefproject?


title: Verordening (EG) nr. 1112/98 van de Commissie van 29 mei 1998 tot vaststelling van de restituties die gelden voor de in het kader van communautaire en nationale voedselhulpacties geleverde producten van de sectoren granen en rijst

eurovoc_concepts:
EU aid
State aid
cereals
export refund
food aid
rice

text: 30. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 157/37 VERORDENING (EG) Nr. 1112/98 VAN DE COMMISSIE van 29 mei 1998 tot vaststelling van de restituties die gelden voor de in het kader van communau- taire en nationale voedselhulpacties geleverde producten van de sectoren granen en rijst DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), en met name op artikel 13, lid 2, derde alinea, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelijke ordening van de rijstmarkt (3), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 192/98 (4), en met name op artikel 13, lid 3, Overwegende dat in artikel 2 van Verordening (EEG) nr. 2681/74 van de Raad van 21 oktober 1974 betreffende de communautaire financiering van de uitgaven in verband met de levering van landbouwproducten als voedsel- hulp (5) is bepaald dat het Europees Ori(cid:137)ntatie- en Garan- tiefonds voor de landbouw, afdeling Garantie, het gedeelte van de uitgaven financiert dat overeenkomt met de desbe- treffende restituties bij uitvoer die overeenkomstig de betrokken communautaire voorschriften zijn vastgesteld; Overwegende dat, om de opstelling en het beheer van de begroting voor de communautaire voedselhulpacties te vergemakkelijken en om de lidstaten in staat te stellen het bedrag van de communautaire deelname in de financie- ring van de nationale voedselhulpacties te kennen, het bedrag van de voor deze acties toegekende restituties moet worden vastgesteld; Overwegende dat de algemene voorschriften en de uitvoe- ringsbepalingen die in artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 en artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/ 95 voor de uitvoerrestituties zijn vastgesteld van overeen- komstige toepassing zijn op bovenbedoelde transacties; Overwegende dat de specifieke criteria die in aanmerking moeten worden genomen bij de berekening van de uitvoerrestituties voor rijst zijn vastgesteld in artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/95; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De geldende restituties voor de producten van de sectoren granen en rijst geleverd voor de communautaire en natio- nale voedselhulpacties, uitgevoerd in het kader van inter- nationale verdragen of andere aanvullende programma’s of die in het kader van andere communautaire acties gratis worden geleverd, worden vastgesteld overeenkom- stig de bijlage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 juni 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 mei 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (4) PB L 20 van 27. 1. 1998, blz. 16. (5) PB L 288 van 25. 10. 1974, blz. 1. L 157/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 5. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 29 mei 1998 tot vaststelling van de restituties die gelden voor de in het kader van communautaire en nationale voedselhulpacties geleverde producten van de sectoren granen en r¶st Productcode 1001 10 00 9400 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9400 1005 90 00 9000 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 1007 00 90 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1102 20 10 9200 1102 20 10 9400 1102 30 00 9000 1102 90 10 9100 1103 11 10 9200 1103 11 90 9200 1103 13 10 9100 1103 14 00 9000 1104 12 90 9100 1104 21 50 9100 (in ecu/ton) Bedrag van de restitutie 0 26,00 35,00 53,00 45,00 38,00 137,00 137,00 137,00 137,00 137,00 137,00 137,00 137,00 (cid:190) 38,00 23,00 23,00 50,29 43,10 (cid:190) 71,75 0 0 64,66 (cid:190) 35,80 95,66 NB: Productcodes en voetnoten: zie Verordening (EEG) nr. 3846/ 87 van de Commissie (PB L 366 van 24. 12. 1987, blz. 1), gew¶zigd


title: Decisão do Comité Misto do EEE n° 44/98 de 29 de Maio de 1998 que altera o anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) do Acordo EEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
motor vehicle
road safety
safety device
safety standard

text: 4. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 30/43 DECIS(cid:212)O DO COMIT(cid:144) MISTO DO EEE Nº 44/98 de 29 de Maio de 1998 que altera o anexo II (Regulamenta(cid:135)(cid:209)o t(cid:130)cnica, normas, ensaios e certifica(cid:135)(cid:209)o) do Acordo EEE O COMIT(cid:144) MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espa(cid:135)o Econ(cid:155)mico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o referido acordo, a seguir designado «o acordo», e, nomeadamente, o seu artigo 98º, Considerando que o anexo II do acordo foi alterado pela Decis(cid:209)o nº 29/98 do Comit(cid:130) Misto do EEE (1); Considerando que a Directiva 96/79/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 16 de Dezembro de 1996, relativa (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o dos ocupantes dos ve(cid:146)culos a motor em caso de colis(cid:209)o frontal e que altera a Directiva 70/156/CEE (2), deve ser incorporada no acordo, DECIDE: Artigo 1º Ao cap(cid:146)tulo I do anexo II do acordo, (cid:130) aditado a seguir ao ponto 45u (Directiva 96/27/CE do Parlamento Europeu e do Conselho) o ponto seguinte: «45v. 396 L 0079: Directiva 96/79/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 16 de Dezembro de 1996, relativa (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o dos ocupantes dos ve(cid:146)culos a motor em caso de colis(cid:209)o frontal e que altera a Directiva 70/156/CEE (JO L 18 de 21. 1. 1997, p. 7). ». Artigo 2º No cap(cid:146)tulo I do anexo II do acordo, (cid:130) aditado ao ponto 1 (Directiva 70/156/CEE do Conselho) o seguinte travess(cid:209)o: «— 396 L 0079: Directiva 96/79/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 16 de Dezembro de 1996 (JO L 18 de 21. 1. 1997, p. 7). ». Fazem f(cid:130) os textos da Directiva 96/79/CE, redigidos nas l(cid:146)nguas islandesa e norueguesa, que acompanham as respectivas vers(cid:210)es lingu(cid:146)sticas da presente decis(cid:209)o. Artigo 3º Artigo 4º A presente decis(cid:209)o entra em vigor em 26 de Junho de 1998, desde que tenham sido efectuadas ao Comit(cid:130) Misto do EEE todas as notifica(cid:135)(cid:210)es, em conformidade com o nº 1 do artigo 103º do acordo. A presente decis(cid:209)o ser(cid:145) publicada na sec(cid:135)(cid:209)o EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 5º Feito em Bruxelas, em 29 de Maio de 1998. Pelo Comit(cid:130) Misto do EEE F. BARBASO Presidente (1) JO L 310 de 19. 11. 1998, p. 13. (2) JO L 18 de 21. 1. 1997, p. 7


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1695/98 του Kirsi PIHA προς την Επ τροπή. Εγκριθέντες για τη Ρωσία πόροι στο πλαίσιο του προγράμματος Tacis

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Russia
democratisation
economic development
project evaluation
report
use of aid

text: 18. 1. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 13/65 Aneja·rthma apo· thn a·mesh plhrofo·rhsh poy endexome·nvw epiuymei· na para·sxei h Epitroph· sto Koinoboy·lio, to Symboy·lio ua threi· to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio plh·rvw enh·mero gia thn o·lh diadikasi·a diey·rynshw. (1999/C 13/094) GRAPTH ERVTHSH E-1695/98 ypobolh· : Kirsi Piha (PPE) prow thn Epitroph· (29 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: (cid:201)gkriue·ntew gia th Rvsi·a po·roi sto plai·sio toy progra·mmatow Tacis H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh e·xei yposthri·jei me xrh·mata ta opoi·a proe·rxontai apo· toyw forologoy·menoyw poli·tew th diadikasi·a ekdhmokratismoy· kai tiw prospa·ueiew gia th belti·vsh thw oikonomikh·w kata·stashw sth Rvsi·a. Pv· w e·xoyn diateuei· oi pistv· seiw toy progra·mmatow Tacis sth Rvsi·a to 1997; Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (10 Ioyli·oy 1998) H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti kata· th dia·rkeia toy 1997 e·gine endia·mesh kai aneja·rthth ajiolo·ghsh toy Tacis, meta· apo· ai·thsh toy Koinoboyli·oy. H e·kuesh epibebai·vse o·ti apo· to 1991 e·vw to 1996 «to pro·gramma mporei· na uevrhuei· o·ti ei·xe uetikh· epi·dosh sxetika· me thn apotelesmatiko·thta· toy sto na epity·xei toyw sxediazo·menoyw sto·xoyw». Mia a·llh phgh· plhrofo·rhshw ei·nai h eth·sia e·kuesh toy Tacis thw opoi·aw ua ei·nai sy·ntoma diaue·simh h e·kdosh toy 1997. Aposte·lletai apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth grammatei·a toy Koinoboyli·oy anti·grafo thw endia·meshw ajiolo·ghshw kai thw teleytai·aw eth·siaw e·kueshw. (1999/C 13/095) GRAPTH ERVTHSH E-1700/98 ypobolh· : Daniela Raschhofer (NI) prow thn Epitroph· (29 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Dasmoi· stiw mpana·new Saw eyxaristv· gia thn apa·nthsh sth grapth· moy erv· thsh E-0896/98 (1). Vsto·so, dedome·noy o·ti h apa·nthsh den h·tan ikanopoihtikh·, ypoxreoy·mai na ypoba·lv ek ne·oy tiw ervth·seiw moy sxetika· me thn pro·tash gia th metarry·umish thw koinh·w orga·nvshw agora·w mpana·naw. Ypo· to pri·sma miaw diafanoy·w kai prosith·w stoyw poli·tew politikh·w enhme·rvshw ek me·royw thw Epitroph·w, ua epiuymoy·sa na douoy·n safe·sterew kai diejodiko·terew apanth·seiw stiw ervth·seiw moy. Ti ei·doyw me·uodoi, ypologismoy· h· empeiri·ew xrhsimopoih·uhkan gia ton kauorismo· ayto·nomvn dasmologikv· n 1. posostv· sevn gia th Finlandi·a, th Soyhdi·a kai thn Aystri·a; 2. Pvw mporoy·n na aitiologhuoy·n, apo· pleyra·w mauhmatikv· n ypologismv· n kai krithri·vn thw oikonomikh·w politikh·w oi diafore·w metajy· 300 Ecu ana· to·no gia tiw ayto·nomew dasmologike·w posostv· seiw kai 75 Ecu ana· to·no gia tiw ypo·loipew posostv· seiw; Ypa·rxei pro·tash thw Epitroph·w gia thn kauie·rvsh dasmologikoy· systh·matow xvri·w a·deiew kai gia eniai·o 3. forologiko· syntelesth·; 4. Ea·n toy·to symbai·nei, poio· ua ei·nai to y·cow toy forologikoy· aytoy· syntelesth·; (1) EE C 354, 19. 11. 1998, 36. Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Ioyli·oy 1998) Den ypa·rxoyn ayto·nomew dasmologike·w posostv· seiw sygkekrime·na gia thn Aystri·a, th Filandi·a h· th Soyhdi·a. Oi posostv· seiw isxy·oyn gia tiw eisagvge·w prow to sy·nolo thw Koino·thtaw kai o·xi eidika· gia memonvme·na kra·th me·lh


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1712/98 von Antoine-François BERNARDINI an die Kommission. Zulässigkeit des Lizenzsystems für Spielervermittler

eurovoc_concepts:
competition law
complaint to the Commission
exchange of information
infringement of EU law
international organisation
professional sport
rules of procedure
sports body


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1692/98 von Kirsi PIHA an die Kommission. Nordische Dimension der Union

eurovoc_concepts:
EU programme
Northern Europe
cross-border cooperation
energy policy
environmental cooperation
promotion of the European idea
report
technical cooperation

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/155 Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (10. Juli 1998) Die Frau Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf ihre schriftliche Anfrage E-3899/97 (1) verwiesen. (1) ABl. C 187 vom 16. 6. 1998. (98/C 386/212) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1692/98 von Kirsi Piha (PPE) an die Kommission (29. Mai 1998) Betrifft: Nordische Dimension der Union Auf dem Luxemburger Gipfeltreffen wurde auf Initiative Finnlands beschlossen, die nordische Dimension der Union auf die Tagesordnung zu setzen. Wie und mit welchem Zeitplan wird die Kommission die Vorbereitung dieser Initiative voranbringen? Inwieweit werden bei der Revision des Programms Tacis die auf die nordische Dimension bezogenen Ziele ber(cid:252)cksichtigt, was die Zusammenarbeit in den Bereichen Umwelt, Sicherheit und Energie sowie in den Grenzregionen betrifft? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (29. Juni 1998) Die Kommission wird dem Europ(cid:228)ischen Rat von Wien im Dezember 1998 auf Wunsch des Europ(cid:228)ischen Rates von Luxemburg und Cardiff einen entsprechenden Zwischenbericht vorlegen. Mit den vorbereitenden Arbeiten wurde bereits begonnen. Eine neue TACIS-Verordnung befindet sich derzeit ebenfalls in Ausarbeitung. Im Rahmen dieses Prozesses wird die Kommission bestimmt dar(cid:252)ber nachdenken, welche Rolle die (cid:132)n(cid:246)rdliche Dimension(cid:147) in dem neuen Programm spielen soll. (98/C 386/213) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1704/98 von Viviane Reding (PPE) an die Kommission (29. Mai 1998) Betrifft: Sozialer Dialog im Bereich Post und Telekommunikation In dem Entwurf einer Mitteilung (cid:252)ber (cid:132)die Anpassung und F(cid:246)rderung des sozialen Dialogs auf Gemeinschafts- ebene(cid:147) hei(cid:223)t es, die Europ(cid:228)ische Kommission habe die Absicht, die parit(cid:228)tischen Aussch(cid:252)sse, in denen die Arbeitgeber und Gewerkschaften eines bestimmten Sektors vertreten sind, und zwar in diesem Fall die der Post- und Telekommunikationsdienste, durch eine breitere, sektor(cid:252)bergreifende Dialogstruktur zu ersetzen. Kann die Kommission dies best(cid:228)tigen? Kann die Kommission die Gr(cid:252)nde erl(cid:228)utern, aus denen sie die Abschaffung einer Struktur empfiehlt, die › nach Angaben der Arbeitgeber und der Gewerkschaften › seit ihrer erst k(cid:252)rzlich erfolgten Einf(cid:252)hrung (1994 im Falle des Ausschusses der Post- und Telekommunikationsdienste) (cid:252)berzeugende Ergebnisse erbracht hat? Wie rechtfertigt die Kommission die Schaffung einer breiteren Struktur zur gleichzeitigen Behandlung von Problemen, die sich in den einzelnen Sektoren grundlegend unterscheiden k(cid:246)nnen? Warum zieht die Kommission in Anbetracht der (cid:252)berzeugenden Ergebnisse der bestehenden Strukturen nicht die Schaffung anderer parit(cid:228)tischer Aussch(cid:252)sse f(cid:252)r andere Sektoren in Betracht?


title: 98/351/EG: Entscheidung der Kommission vom 29. Mai 1998 zur Festsetzung des Datums, ab dem die Versendung aus Nordirland von Rindererzeugnissen im Rahmen der Regelung zur Freigabe von Herden für die Ausfuhr (Export Certified Herds Scheme) gemäß Artikel 6 Absatz 5 der Entscheidung 98/256/EG des Rates aufgenommen werden darf (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
animal disease
beef
cattle
health risk
quantitative restriction

text: L 157/110 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 5. 98 II (Nicht ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) KOMMISSION ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 29. Mai 1998 zur Festsetzung des Datums, ab dem die Versendung aus Nordirland von Rin- dererzeugnissen im Rahmen der Regelung zur Freigabe von Herden f(cid:129)r die Ausfuhr (Export Certified Herds Scheme) gem(cid:132)ß Artikel 6 Absatz 5 der Entschei- dung 98/256/EG des Rates aufgenommen werden darf (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (98/351/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Richtlinie 90/425/EWG des Rates vom 26. Juni 1990 zur Regelung der veterin(cid:132)rrechtlichen und tierz(cid:129)chterischen Kontrollen im innergemeinschaftlichen Handel mit lebenden Tieren und Erzeugnissen im Hinblick auf den Binnenmarkt (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Richtlinie 92/118/EWG (2), gest(cid:129)tzt auf die Richtlinie 89/662/EWG des Rates vom 11. Dezember 1989 zur Regelung der veterin(cid:132)rrechtlichen und tierz(cid:129)chterischen Kontrollen im innergemeinschaft- lichen Handel mit lebenden Tieren und Erzeugnissen im Hinblick auf den gemeinsamen Binnenmarkt (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Richtlinie 92/118/EWG, gest(cid:129)tzt auf die Entscheidung 98/256/EG des Rates vom 16. M(cid:132)rz 1998 mit Dringlichkeitsmaßnahmen zum Schutz gegen die spongiforme Rinderenzephalopathie sowie zur (cid:142)nderung der Entscheidung 94/474/EG und zur Aufhebung der Entscheidung 96/239/EG (4), insbe- sondere auf Artikel 6 Absatz 5, (1) ABl. L 224 vom 18. 8. 1990, S. 29. (2) ABl. L 62 vom 15. 3. 1993, S. 49. (3) ABl. L 395 vom 30. 12. 1989, S. 13. (4) ABl. L 113 vom 15. 4. 1998, S. 32. Nach Artikel 6 Absatz 5 der Entscheidung 98/256/EG setzt die Kommission nach Durchf(cid:129)hrung der Gemein- schaftskontrollen und Unterrichtung der Mitgliedstaaten das Datum fest, an dem die Versendung der in dem betreffenden Artikel aufge- nommen werden darf. genannten Erzeugnisse Die Kontrollen, die die Kommissionsdienststellen vom 20. bis 22. April 1998 gem(cid:132)ß den Artikeln 6 und 7 der Entscheidung 98/256/EG in Nordirland durchgef(cid:129)hrt haben, um insbesondere das System der Veterin(cid:132)rkon- trollen zu pr(cid:129)fen, haben ergeben, daß die Auflagen in zufriedenstellendem Maße eingehalten werden. Vorgehensweise Zum Zeitpunkt der Verabschiedung der Entscheidung 98/256/EG hat sich die Kommission entsprechend ihrer (cid:129)blichen Kontrollberichten verpflichtet, die Mitgliedstaaten im Veterin(cid:132)rausschuß (cid:129)ber die Ergebnisse der Kontrolle gem(cid:132)ß Artikel 6 Absatz 5 sowie die daraus gezogenen Schlußfolgerungen zu unterrichten. Diese Unterrichtung hat stattgefunden. Daher wird als Datum der 1. Juni 1998 festgesetzt (cid:190) bei HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Als Datum gem(cid:132)ß Artikel 6 Absatz 5 der Entscheidung 98/256/EG wird der 1. Juni 1998 festgesetzt. 30. 5. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 157/111 Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 2 Br(cid:129)ssel, den 29. Mai 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 1127/98, 29. mai 1998, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 613/97, millega nähakse ette eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 kohaldamiseks seoses riisitootjatele toetuskava raames makstavate kompenseerivate maksete tingimustega

eurovoc_concepts:
aid system
aid to agriculture
producer organisation
rice
terms for aid
utilised agricultural area

text: 120 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd 31998R1127 L 157/86 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 30. 5. 1998 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1127/98, 29. mai 1998, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 613/97, millega nähakse ette eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 kohaldamiseks seoses riisitootjatele toetuskava raames makstavate kompenseerivate maksete tingimustega EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (1) muudetud määrusega (EÜ) nr 192/98, (2) eriti selle artikli 8 punkti d, artik- lit 21 ja artikli 25 lõiget 5, ning arvestades, et: vastavalt määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklile 1 kohaldatakse kompenseerivate maksete süsteemi ka seemneks ettenähtud riisi puhul, mis vastab seemnetootmistoetuse saamise tingimustele vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2358/71, (3) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 192/98; komisjoni määruse (EÜ) nr 613/97 (4) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1305/97 (5)) artiklit 2 tuleks vastavalt muuta; määruses (EÜ) nr 613/97 sätestatakse, et kompenseerivate maksete saamise tingimustele vastamiseks tuleb külvamine lõpetada enne teatavaid kuupäevi; kõnealused kuupäevad on määratud kindlaks 1997/98. turustusaasta kohta; kõnealuseid kuupäevi tuleks kohaldada ka järgnevatel turustusaastatel, piira- mata kohaldamise ajavahemikku, tingimusel et võetakse arvesse ilmastikutingimusi ja et kuupäevad vastavad ühenduse eri toot- mispiirkondades kasutatavale külvikalendrile; 3887/92 (8) (viimati muudetud määrusega nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3508/92 (6) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 820/97 (7)) ja komisjoni määrusega (EMÜ) nr (EÜ) nr 2018/95 (9)) kehtestatud sätted, mis käsitlevad ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi ühenduse teatavate toetuskavade puhul, ei sisalda erieeskirju pindalatoetuse taotluste esitamise lõppkuu- päeva kohta riisisektoris; kuni kõnealuste sätete muutmiseni tuleks kompenseerivate maksete süsteemi haldamiseks sätestada eespool nimetatud kuupäev ajutiselt; vastavalt muudetud määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 6 lõikele 5 määravad tootjaliikmesriigid kindlaks kompenseerivate maksete suhtes kohaldatava vähendamise, kui nende territooriumi kohta (1) EÜT L 329, 30. 12. 1995, lk 18. (2) EÜT L 20, 27. 1. 1998, lk 16. (3) EÜT L 246, 5. 11. 1971, lk 1. (4) EÜT L 94, 9. 4. 1997, lk 1. (5) EÜT L 177, 5. 7. 1997, lk 11. (6) EÜT L 355, 5. 12. 1992, lk 1. (7) EÜT L 117, 7. 5. 1997, lk 1. (8) EÜT L 391, 31. 12. 1992, lk 36. (9) EÜT L 197, 22. 8. 1995, lk 2. kehtestatud baaskülvipindu ületatakse; seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 613/97 artiklit 6 ning süsteemi ühtse kohalda- mise tagamiseks täpsustada pindalatoetuse taotluste registreerimise ja baaskülvipinna ületamise arvutamise meeto- sätestada süsteemi kohaldamise deid; nõuetekohase kontrollimise tagamiseks vajalikud haldusteatised; sellele tuleks tuleks lisaks käesoleva määrusega ettenähtud meetmed peavad jõustuma viivitamata, et võimaldada hallata kompenseerivate maksete süsteemi 1998/99. turustusaastal; teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust avaldanud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 613/97 muudetakse järgmiselt. 1. Artikli 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: “Ühe haritava maatüki kohta tohib esitada ainult ühe kompenseeriva makse taotluse vastavalt määrusele (EÜ) nr 3072/95 ning ei tohi esitada ühtki muud abitaotlust, v. a seemnetootmistoetuse taotlus vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2358/71. (*) (*) EÜT L 246, 5. 11. 1971, lk 1. ” 2. Artikkel 4 asendatakse järgmisega: “Artikkel 4 Kompenseeriva makse saamiseks tuleb külvipinnal 1. külv lõpetada hiljemalt 31. maiks enne kõnealust saagikoris- tust, välja arvatud Hispaanias ja Portugalis, kus külvi lõpptähtaeg on 30. juuni. 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 121 Prantsuse Guajaanas tuleb külvipinnal külv lõpetada vastava külvitsükli puhul hiljemalt 31. detsembriks ja 30. juuniks enne kõnealust saagikoristust. Prantsusmaa peab põhjalikult kontrollima külvipindu, kus külv on toimunud detsemb- rikuise külvitsükli ajal. Lõikes 1 osutatud kuupäevad on lõppkuupäevad taot- 2. luste esitamiseks 1998/99. turustusaasta kohta määruse (EMÜ) nr 3508/92 artikli 6 lõigete 2 ja 4 ning määruse (EMÜ) nr 3887/92 artikli 4 lõike 2 punkti a kohaldamisel. ” 3. Artikkel 6 asendatakse järgmisega: “Artikkel 6 1. Määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 6 lõikes 5 osutatud baaskülvipinna võimaliku ületamise kindlakstegemisel võtab liikmesriigi pädev asutus arvesse eespool nimetatud määruse artikli 6 lõikes 4 sätestatud baaskülvipinda ja nende alade koguhulka, mille kohta on asjaomase baaskülvipinna osas esitatud abitaotlused. 2. Abitaotlustega hõlmatud alade kogupindala kindlaks- määramisel ei võeta arvesse taotlusi või nende osi, mis on halduskontrolli käigus osutunud selgelt põhjendamatuks. Vajaduse korral võetakse arvesse komisjoni määruse (EMÜ) nr 3887/92 artikli 6 kohaselt tehtud kohapealsete kontrol- lide käigus tegelikult kindlaksmääratud ala. 3. Baaskülvipinna ületamise korral määravad liikmesriigid hiljemalt 30. septembriks kindlaks ületamise protsendimäära kahe kümnendkoha täpsusega. Liikmesriik teatab kõnealuse määra eelnevalt komisjonile. Ületamise määra kasutatakse kompenseeriva makse vähen- damise arvutamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 3072/95 ar- tikli 6 lõike 5 esimesele taandele. 4. Liikmesriigid võivad korrigeerida lõikes 3 osutatud ületamise määra pärast 30. detsembrit, kuid mitte hiljem kui järgmise aasta 15. jaanuaril. Sel juhul teatavad nad sellest viivitamata komisjonile ja põhjendavad parandusi. Asjaomased liikmesriigid võtavad muudetud vähendus- määrad asjakohasel viisil kasutusele, makstes kõnealustele tootjatele või nõudes neilt sisse esialgse kompenseeriva makse ja muudetud vähendusmäära kohaldamise tulemusel arvutatud makse vahe. Tagasinõudmine toimub vastavalt määruse (EMÜ) nr 3887/92 artiklile 14. liikmesriigi esitatud parandatud andmetest Kui lähtuvalt tuleb teha täiendav kompenseeriv makse, tehakse see enne järgmist 1. aprilli. Liikmesriigid edastavad komisjonile: 5. — käesoleva määruse lisas esitatud tabelis loetletud andmed enne iga turustusaasta algusele järgnevat 1. oktoobrit, — alad, mille eest on tehtud kompenseerivaid makseid, enne järgmist 15. märtsi, või juhul, kui on tehtud paran- dusi, enne 15. maid. ” Artikkel 2 Kui ületamist võib ette näha, teatab liikmesriik sellest viivita- mata tootjatele. Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 29. mai 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 122 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd LISA