title: Komission asetus (EY) N:o 773/98, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
cotton
import
originating product
textile product
third country

text: 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 773/98, annettu 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, v(cid:132)liaikaisen polkumyyntitullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta tiettyjen Kiinan kansantasaval- lasta, Egyptist(cid:132), Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista per(cid:132)isin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon polkumyynnill(cid:132) muista kuin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumi- sesta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/96 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: vahinkoa koskevasta tutkimuksesta silloin, kun kytk(cid:148)smarkkinat ja muut kuin kytk(cid:148)smarkkinat ovat selv(cid:132)sti erill(cid:132)(cid:132)n toisistaan. Kytk(cid:148)stuotanto ei kilpaile suoraan samankaltaisen tuotteen tuonnin kanssa, koska sit(cid:132) ei myyd(cid:132) muilla kuin kytk(cid:148)s- markkinoilla. Vahinkoa koskevassa tutkimuksessa tarkastellaan yhteis(cid:148)n tuotannonalaa sellaisena, kuin se on m(cid:132)(cid:132)riteltyn(cid:132) asetuksen (EY) N:o 384/96, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’perusasetus’, 4 artiklassa, eli kytk(cid:148)smarkkinoilla tapahtuvaa myynti(cid:132) lukuun ottamatta, ja 4 artiklassa viitataan 5 artiklan 4 kohtaan, jossa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n vali- tuksen tekij(cid:148)iden osuutta koskevista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132), mist(cid:132) seuraa, ett(cid:132) valituksen tekij(cid:148)iden osuutta koskeva vaatimus on arvioitava suhteessa muilla kuin kytk(cid:148)smarkkinoilla myytyyn tuotantoon. (1) (2) (3) A. MENETTELY Komissio ilmoitti 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) julkais- tulla ilmoituksella (3), j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’menettelyn aloit- tamista koskeva ilmoitus’ tiettyjen Kiinan kansanta- savallasta, Egyptist(cid:132), Intiasta, Indonesiasta, Pakista- nista ja Turkista per(cid:132)isin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta ja pani asiaa koskevan tutkimuksen vireille. Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka Euroopan yhteis(cid:148)n puuvilla- ja liit(cid:132)nn(cid:132)istekstiili- teollisuuden komitea j(cid:132)tt(cid:132)nyt sellaisten yhteis(cid:148)n tuottajien puolesta, jotka edus- tivat suurta osaa yhteis(cid:148)n samankaltaisen tuotteen tuotannosta. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotanto viittaa tarkasteltavana olevan tuotteen muita kuin kytk(cid:148)smarkkinoita varten tarkoitettuun tuotantoon. (Eurocotom) oli Tarkasteltavana olevan tuotteen muut kuin kytk(cid:148)s- markkinat muodostuvat valkaisemattomien puuvil- lakankaiden myynnist(cid:132) muilla kuin kytk(cid:148)smarkki- noilla, eli yhteis(cid:148)n kutomoiden myynnist(cid:132) riippu- mattomille ostajille. Sen sijaan kytk(cid:148)smarkkinat sis(cid:132)ll(cid:132) muodostuvat tapahtuvista kun kyseinen valkaisematonta puuvillaa ja seuraavassa tuotantovaiheessa viimeis- telee tai sovittaa kankaan. integroidun kauppatoimista, ryhmittym(cid:132)n ryhmittym(cid:132) silloin, kutoo eli Kuten Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuin on vahvistanut, yhteis(cid:148)n toimielinten k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)n(cid:132) on sulkea pois kytk(cid:148)smarkkinoilla tapahtunut myynti (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 (2) EYVL L 317, 6. 12. 1996, s. 1 (3) EYVL C 210, 11. 7. 1997, s. 13 esitettiin riitt(cid:132)v(cid:132)t Valituksessa edell(cid:132) mainituista maista per(cid:132)isin olevan tuotteen polku- myynnist(cid:132) ja siit(cid:132) aiheutuvasta merkitt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) vahin- gosta; n(cid:132)m(cid:132) todisteet katsottiin riitt(cid:132)viksi oikeutta- maan menettelyn aloittaminen. todisteet virallisesti tuottajille, asiasta Komissio ilmoitti viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sek(cid:132) viej(cid:132)maiden edustajille ja valituksen tekij(cid:132)lle ja asianomaisille osapuolille mahdollisuuden antoi ja pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti kuulluiksi menettelyn koskevassa ilmoituksessa annetussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa. aloittamista Tietyt asianomaisissa maissa toimivat tuottajat/viej(cid:132)t ilmoittivat kantansa. Kaikille pyynn(cid:148)n esitt(cid:132)neille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Koska valitukselle nimenomaisen tukensa ilmais- seiden, yhteis(cid:148)ss(cid:132) tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavien yhteis(cid:148)n tuottajien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli suuri, katsottiin tarkoituksenmukaiseksi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) otantame- netelm(cid:132)(cid:132) sek(cid:132) l(cid:132)hett(cid:132)(cid:132) kyselylomakkeet yhteis(cid:148)n tuottajista valitulle edustavalle otokselle ja vastaa- nottaa niilt(cid:132) yksityiskohtaisia tietoja perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Koska asianomaisten vientimaiden tuottajien/vie- jien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli suuri, otantamenetelm(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytettiin ja komissio l(cid:132)hetti kyselylomak- niidenkin osalta, keet tuottajista/viejist(cid:132) valitulle edustavalle otokselle ja sai niilt(cid:132) yksityiskohtaisia tietoja. Sellaisten etuyhteytt(cid:132) vailla olevien tuojien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajoissa ja jotka halusivat toimia yhteisty(cid:148)ss(cid:132) oli liian suuri tutkittavaksi k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevassa ajassa. N(cid:132)in ollen (4) (5) (6) (7) (8) L 111/20 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 komissio p(cid:132)(cid:132)tti k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) otosta etuyhteytt(cid:132) vailla olevista tuojista. Etuyhteytt(cid:132) vailla olevia tuojia pyydettiin toimittamaan vuotta 1996 koskevat tiedot liikevaihdosta, ostoista ja ty(cid:148)llisyydest(cid:132) sek(cid:132) koko yrityksen ett(cid:132) tarkasteltavana olevan tuotteen osalta; n(cid:132)iden tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kahdeksan riippumatonta tuojaa, jotka toimivat kolmessa j(cid:132)senvaltiossa, eli Yhdistyneess(cid:132) kuningaskunnassa, Saksassa ja Italiassa ja joita pidettiin edustavimpina tuontim(cid:132)(cid:132)rien perusteella. Kyselylomakkeet l(cid:132)hetettiin otokseen kuuluville etuyhteytt(cid:132) vailla oleville tuojille. Nelj(cid:132) vastausta saatiin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajoissa. (9) osapuolia pyydettiin Asianomaisia esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa otannasta ja otokseen valituista yrityksist(cid:132). Asianomaiset osapuolet eiv(cid:132)t esitt(cid:132)neet merkitt(cid:132)vi(cid:132) huomautuksia kyseisest(cid:132) l(cid:132)hestymista- vasta. (10) Otokseen valittiiin seuraavat etuyhteytt(cid:132) vailla olevat tuojat: — Yhdistynyt kuningaskunta: — Broome & Wellington; — Joshua Wardle Ltd; — Premier Textiles Ltd; — Claremont Fabrics; — Saksa: — Itochu Deutschland GmbH; — KLW Textilvertrieb GmbH; — G. Koppermann & Co. GmbH; — Italia: — New Nicoltex SRL. (11) Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon alustavan m(cid:132)(cid:132)rittelyn kannalta tarpeelli- sina pit(cid:132)m(cid:132)ns(cid:132) tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraa- vien yritysten toimitiloissa: a) Yhteis(cid:148)n tuottajat: — Saksa: — Ettlin Gesellschaft f(cid:129)r Spinnerei und Weberei AG; — Velener Textilwerke Grimmelt Wevers & Co. GmbH; — H. Hecking S(cid:148)hne; — F. A. K(cid:129)mpers GmbH & Co; — Italia: — Tessiture Niggeler & K(cid:129)pfer SpA; — Standartela SpA; — Ranska: — Ets. des Fils de V. Perrin; — Tenthorey; — SA HGP GAT; — Fil. et Tis. de Saulxures; — Espanja: — Hilados y Tejidos Puigner(cid:155), S. A. ; — Portugali: — Incotex – Ind ´ustria e Com(cid:130)rcio de T(cid:136)xteis, Lda; — Belgia: — Le Compte Textielfabrieken NV; b) Tuottajat/viej(cid:132)t — Egypti — Misr Spinning and Weaving Co. , Mehalla el-Kubra; — Misr Fine Spinning and Weaving Co. , Kafr el-Dawar; — Misr El Amria Spinning and Weaving Co. , Alexandria; — Intia — Century Textiles & Industries Ltd. , Bombay; — Mafatlal Industries Limited, Bombay; — Coats Viyella India Ltd. , Bangalore; — Vardhman Spinning & General Mills Ltd. , Ludhiana; — Virudhunagar Textile Mills Ltd; — Indonesia — PT Argo Pantes, Jakarta; — PT Daya Manunggal, Jakarta; — PT Eratex, Jakarta; — PT Apac Inti Corpora, Jakarta; — PT Eratex Djaja, Surabaya; — Pakistan — Lucky Textile Mills, Karachi; — Diamond Fabrics Ltd, Sheikhupura, Lahore; — Nishat Mills Ltd, Faisalabad; — Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Lahore; — Kohinoor Weaving Mills Ltd, Lahore; — Turkki — Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi A. S. Kayseri (”Birlik Mensucat”), Kayseri; — S(cid:148)ktas Pamuk ve Tarim (cid:154)r(cid:129)nlerini Deger- (”S(cid:148)ktas”), lendirme Ticaret ve Sanayi A. S. S(cid:148)ke; — Tureks; — Teksmobili; — Alfa. (12) Polkumyynnin m(cid:132)(cid:132)rityst(cid:132) koskeva tutkimusajan- jakso k(cid:132)sitti 1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1996 ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1997 v(cid:132)lisen ajanjakson. Vahinkoa koskeva tutkimus k(cid:132)sitti 1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1993 ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1997 v(cid:132)lisen ajanjakson. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/21 B. TUOTE langasta valmistettujen kankaiden j(cid:132)tt(cid:132)mist(cid:132) menet- telyn ulkopuolelle ei voida t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa hyv(cid:132)ksy(cid:132). 1. Tarkasteltavana oleva tuote b) K(cid:132)sipuilla valmistetut puuvillakankaat (13) Menettely koskee litte(cid:132)ksi kudottuja valkaisemat- tomia puuvillakankaita, joissa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 painoprosenttia puuvillaa, eli yksinkertaisella kuto- makoneella suoraan kulmaan punotusta tekstiililan- gasta saadusta puuvillasta tehtyj(cid:132) kankaita, jotka on tarkoitettu ensisijaisesti ja huonekaluteollisuuden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ja jotka t(cid:132)ll(cid:132) het- kell(cid:132) luokitetaan CN-koodeihin 5208 11 90– 5208 19 ja 5209 11–5209 19. liinavaate- vaatetus-, (14) T(cid:132)t(cid:132) tuotetta valmistetaan lajiltaan ja rakenteeltaan jotka m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n seuraa- monessa eri muodossa, valmistuksessa tekij(cid:148)iden vien k(cid:132)ytetyn langan numero (paino), sek(cid:132) loimen ett(cid:132) kuteen s(cid:132)ikeiden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja tapa, jolla langat on punottu. yhdistelm(cid:132)n(cid:132): (15) Kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen lajit valmis- tetaan periaatteessa samoilla koneilla, ja ne voidaan yleens(cid:132) valmistaa tilauksesta. (16) Useita pyynt(cid:148)j(cid:132) on esitetty tiettyyn lajiin kuuluvien valkaisemattomien puuvillakankaiden j(cid:132)tt(cid:132)miseksi menettelyn ulkopuolelle. N(cid:132)iss(cid:132) pyynn(cid:148)iss(cid:132) viita- taan erityisiin k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksiin tai rakenteisiin, joista osaa ei v(cid:132)itteen mukaan valmisteta yhteis(cid:148)ss(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) pyynn(cid:148)t koskevat muun muassa rengaskeh- ruumenetelm(cid:132)ll(cid:132) kehr(cid:132)tyst(cid:132) langasta (tavanomai- sesta langasta) valmistettuja kankaita, k(cid:132)sipuilla valmistettuja kankaita, jacquard- ja joustokankaita, kirjontaan tarkoitettuja kankaita ja v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 100 g/m2 painavia kankaita. a) Rengaskehruumenetelm(cid:132)ll(cid:132) kehr(cid:132)tyst(cid:132) langas- ta valmistetut puuvillakankaat (17) Tietyt osapuolet v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) rengaskehruumene- telm(cid:132)ll(cid:132) kehr(cid:132)tyst(cid:132) langasta valmistettuja kankaita tuotteena kuin avop(cid:132)(cid:132)langalla olisi pidett(cid:132)v(cid:132) eri valmistetut kankaat, koska ne eroavat toisistaan kest(cid:132)vyydelt(cid:132)(cid:132)n. V(cid:132)itettiin my(cid:148)s, ett(cid:132) rengaskehruu- kehr(cid:132)tyst(cid:132) menetelm(cid:132)ll(cid:132) valmistetut langasta kankaat olisi j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) menettelyn ulkopuolelle, koska niit(cid:132) ei valmisteta yhteis(cid:148)ss(cid:132). kankaat langasta ovat ja samanlaisia (18) Komissio totesi kuitenkin, ett(cid:132) rengaskehruumene- avop(cid:132)(cid:132)langasta telm(cid:132)ll(cid:132) kehr(cid:132)tyst(cid:132) pe- valmistetut rusominaisuuksiltaan k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksiltaan, ja koska kest(cid:132)vyyteen perustuvia eroja ei voida pit(cid:132)(cid:132) merkitt(cid:132)vin(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi otokseen kuuluvilta yhteis(cid:148)n tuottajilta saaduista tiedoista ilmeni, ett(cid:132) rengaskehruumenetelm(cid:132)ll(cid:132) langasta valmistettuja kankaita tuotetaan yhteis(cid:148)ss(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vahvistivat yhteis(cid:148)n etua koskevaan tutkimukseen osallistuvat kehr(cid:132)(cid:132)m(cid:148)t, joista 50 prosenttia tuottaa rengaskehruumenetelm(cid:132)ll(cid:132) kehr(cid:132)tty(cid:132) lankaa. N(cid:132)in kehr(cid:132)tyst(cid:132) ollen rengaskehruumenetelm(cid:132)ll(cid:132) kehr(cid:132)tyst(cid:132) (19) K(cid:132)sipuilla valmistetut kankaat ovat yksinomaan k(cid:132)sill(cid:132) tai jaloilla k(cid:132)ytett(cid:132)vill(cid:132) kangaspuilla kudot- tuja kankaita. Vaikka erilaisten tuotantomenetel- mien k(cid:132)ytt(cid:148) ei sin(cid:132)ns(cid:132) vaikuta tuotteen m(cid:132)(cid:132)ritel- m(cid:132)(cid:132)n, k(cid:132)sipuilla valmistetut tuotteet eroavat fyysi- silt(cid:132) ominaisuuksiltaan muista valkaisemattomista puuvillakankaista erityisesti sen vuoksi, ett(cid:132) niiden kudosrakenne on ep(cid:132)tasaisempi ja l(cid:148)ysempi ja ett(cid:132) niiden leveys on rajoitettu (yleens(cid:132) v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 1 metri). T(cid:132)m(cid:132) ero johtaa siihen, ett(cid:132) kuluttajilla on erilainen k(cid:132)sitys k(cid:132)sipuilla valmistetuista tuotteista; t(cid:132)t(cid:132) k(cid:132)sityst(cid:132) vahvistaa se, ett(cid:132) k(cid:132)sipuilla valmistet- tuja tuotteita myyd(cid:132)(cid:132)n usein erityisten myyntikana- vien kautta, jotka eroavat yhteis(cid:148)n tuottajien ja viejien muiden tuotteidensa osalta k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) kanavista. (20) (21) (22) T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komissio p(cid:132)(cid:132)tteli alustavasti, ett(cid:132) k(cid:132)sipuilla valmistetut kankaat olisi j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) menet- telyn ulkopuolelle ja vapautettava tulleista edellyt- t(cid:132)en, ett(cid:132) niiden mukana on viej(cid:132)maan toimival- taisten viranomaisten antama todistus siit(cid:132), ett(cid:132) tuotteet on valmistettu k(cid:132)sipuilla. c) Jacquard- ja joustopuuvillakankaat Tietyt osapuolet v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) jacquard- ja jousto- kankaita olisi pidett(cid:132)v(cid:132) erillisen(cid:132) tuotteena. N(cid:132)iden kahden erityisrakenteen (”jacquard” ”jousto”) tutkimuksesta ilmeni, ett(cid:132) ne sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 prosenttia puuvillaa. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi niiden katsottiin kuuluvan menettelyn soveltamisalaan. ja d) Kirjontaan tarkoitetut valkaisemattomat puuvillakankaat Lis(cid:132)ksi v(cid:132)itetiin, ett(cid:132) kirjontaan tarkoitetut valkaise- mattomat puuvillakankaat olisi j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) menettelyn ulkopuolelle niiden erityisten fyysisten ominai- suuksien ja erityisen k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksen vuoksi. Komissio totesi alustavasti, ett(cid:132) useimmat alan yritykset k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 100 g/m2 painavia kankaita, jotka kuuluvat erityisen CN-koo- diin ja jotka ovat samanlaisia sideharson kanssa. jonka Sideharso ei kuulu sen valituksen piiriin, perusteella nykyinen menettely aloitettiin. Olisi huomattava, ett(cid:132) sideharsoja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n ainoastaan l(cid:132)(cid:132)kinn(cid:132)llisiin tarkoituksiin, kun taas v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 100 g/m2 painavia valkaisemattomia puuvilla- kankaita voidaan my(cid:148)s k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) muihin tarkoituksiin kuin kirjontaan. Koska kyseiset tuotteet ovat ilmei- sesti vaihdettavissa kesken(cid:132)(cid:132)n, katsotaan alustavasti, ett(cid:132) kirjontaan tarkoitettujen valkaisemattomien puuvillakankaiden fyysisi(cid:132) perusominaisuuksia ei voida pit(cid:132)(cid:132) niin erilaisina muihin tarkoituksiin k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)n kankaan ominaisuuksia verratttuina, ett(cid:132) ne voitaisiin j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) menettelyn ulkopuolelle. N(cid:132)it(cid:132) kysymyksi(cid:132) tutkitaan edelleen. L 111/22 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 e) V(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 100 g/m2 painavat valkaise- mattomat puuvillakankaat sevasti asianomaisista maista tuoduista tuotteista. Asiaa tutkitaan kuitenkin edelleen. (23) samanlaisia V(cid:132)itettiin, ett(cid:132) v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 100 g/m2 painavat j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) menettelyn ulkopuolelle, kankaat olisi koska ne ovat sideharson kanssa. Komissio p(cid:132)(cid:132)tteli alustavasti, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n tuotteen j(cid:132)tt(cid:132)minen menettelyn ulkopuolelle vaikuta mahdolliselta, koska sill(cid:132) on samat fyysiset peruso- minaisuudet kuin enemm(cid:132)n kuin 100 g/m2 painavilla valkaisematto- milla puuvillakankailla. T(cid:132)t(cid:132) tutkitaan tarkemmin. k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus yleinen seikkaa ei ja (29) N(cid:132)in ollen komissio p(cid:132)(cid:132)tteli, ett(cid:132) Kiinan kansanta- savallasta, Intiasta, Indonesiasta, Egyptist(cid:132), Pakista- nista ja Turkista viedyt valkaisemattomat puuvilla- kankaat ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita yhteis(cid:148)n tuot- tajien yhteis(cid:148)ss(cid:132) valmistamien valkaisemattomien puuvillakankaiden kanssa. C. POLKUMYYNTI f) Muut menettelyn koskevat pyynn(cid:148)t ulkopuolelle j(cid:132)tt(cid:132)mist(cid:132) 1. Viej(cid:132)t ja tuottajat alkuper(cid:132)maissa (24) Muut t(cid:132)m(cid:132)n menettelyn ulkopuolelle j(cid:132)tt(cid:132)mist(cid:132) koskevat pyynn(cid:148)t eiv(cid:132)t olleet riitt(cid:132)v(cid:132)sti perusteltuja tai ne koskivat tuotteita, jotka vastasivat tarkastelta- vana olevan tuotteen m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)(cid:132) fyysisten perus- ominaisuuksien, yleisten k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksien ja kuluttajien k(cid:132)sityksen osalta. 2. Samankaltainen tuote (25) Komissio totesi, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuot- tamat ja yhteis(cid:148)n markkinoilla myydyt valkaisemat- tomat puuvillakankaat olivat samanlaisia asianomai- sissa maissa valmistettujen ja yhteis(cid:148)n markkinoille vietyjen tai kotimaan markkinoilla myytyjen valkai- semattomien puuvillakankaiden kanssa sek(cid:132) verrat- tavissa niihin (1). a) Otanta (30) Ottaen huomioon asianomaisten maiden viejien suuren lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n komissio p(cid:132)(cid:132)tti soveltaa otanta- menetelm(cid:132)(cid:132) perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. (31) Jotta komission yksik(cid:148)t voisivat p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) otoksen valinnasta, vieji(cid:132) ja niiden puolesta toimivia edus- tajia pyydettiin ilmoittautumaan kolmen viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan joitakin perustietoja kotimaisen myynnin ja viennin liikevaihdostaan tutkimusajanjakson osalta. Komis- sion yksik(cid:148)t ottivat yhteytt(cid:132) asianomaisten maiden viranomaisiin. b) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet yritykset (32) Maittain jaettu luettelo otokseen kuulumattomista yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineista yrityksist(cid:132) on liitteess(cid:132) I. (26) (27) (28) Tietyt osapuolet v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan tuottamat ja myym(cid:132)t sek(cid:132) asianomaisissa viej(cid:132)maissa tuotetut ja yhteis(cid:148)(cid:148)n viedyt valkaisemat- tomat puuvillakankaat eiv(cid:132)t ole kesken(cid:132)(cid:132)n verratta- vissa. V(cid:132)itteen mukaan asianomaisista maista tuodaan huonolaatuisia perusk(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tarkoitettuja kankaita, kun taas yhteis(cid:148)ss(cid:132) valmistetaan pitk(cid:132)lle kehitettyj(cid:132) erikoistuotteita. (33) Liitteess(cid:132) I luetelluille yrityksille, joita ei valittu ilmoitettiin, ett(cid:132) niille vahvistettaisiin otokseen, otoksen polkumyyntimarginaalin ja polkumyynti- tullin asianomaisen maan keskiarvo, jos sellaisia sovellettaisiin, painotettuna yhteis(cid:148)(cid:148)n tapahtuvan viennin liikevaihdon perusteella lukuun ottamatta Kiinaa ja Egypti(cid:132), joiden osalta laskettiin kaikille viejille yhteinen marginaali. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) olisi muistettava, ett(cid:132) komission vakiok(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)n(cid:132) samanlaisten fyysisten perusominaisuuksien omaavien tuotteiden v(cid:132)liset laatuerot eiv(cid:132)t yleens(cid:132) vaikuta samankal- taisen tuotteen olemassaolon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseen. on katsoa, ett(cid:132) c) Otoksen valinta (34) Kiinan kansantasavallan, Egyptin, Indonesian, Turkin ja Pakistanin osalta otoksen valinta tehtiin asianomaisten yritysten, j(cid:132)rjest(cid:148)jen ja/tai hallitusten edustajien kanssa sovitulla tavalla. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi yhteis(cid:148)n tuotannonalan valmistamat ja/tai tarjoamat kankaat n(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t vastaavan suurelta osin asianomaisista maista tuotuja kankaita. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa ei voida ilmeisesti p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) valmistetut tuotteet eroaisivat ratkai- (35) (1) Kiinan kansantasavaltaa lukuun ottamatta. viej(cid:132)t vastustivat Indonesialaiset varalla olevan yrityksen (yritys, jolla korvataan otokseen valittu yritys, joka ei sittemmin toimi riitt(cid:132)v(cid:132)sti yhteis- ja niille ty(cid:148)ss(cid:132) komission j(cid:132)lkeen) valitsemista, ilmoitettiin, ett(cid:132) asia ei aiheuttanut ongelmia edel- lytt(cid:132)en, ett(cid:132) kaikki p(cid:132)(cid:132)otokseen kuuluvat yritykset toimivat yhteisty(cid:148)ss(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/23 (36) Intialaisten viejien kanssa ei p(cid:132)(cid:132)sty sopimukseen, sill(cid:132) ne kielt(cid:132)ytyiv(cid:132)t hyv(cid:132)ksym(cid:132)st(cid:132) t(cid:132)rkeimm(cid:132)n viej(cid:132)n vuoksi komissio hyv(cid:132)ksyi Intialaisten viejien ehdottamien viejien valinnan, mutta sis(cid:132)llytti t(cid:132)rkeimm(cid:132)n viej(cid:132)n lopulliseen otokseen. sis(cid:132)ltymist(cid:132) otokseen. T(cid:132)m(cid:132)n tutkimuksen yhteydess(cid:132), (37) Otokseen valituille yrityksille, jotka toimivat t(cid:132)ysin laskettiin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) yksil(cid:148)llinen polkumyyntimarginaali ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttiin yksil(cid:148)llinen tulli. Jos kaksi kesken(cid:132)(cid:132)n etuyhtey- dess(cid:132) olevaa yrityst(cid:132) kuuluu otokseen, niihin sovel- letaan yhteist(cid:132) polkumyyntimarginaalia, joka m(cid:132)(cid:132)ri- tet(cid:132)(cid:132)n kummankin yrityksen yksil(cid:148)llisen polku- myyntimarginaalin painotetun keskiarvon perus- sen teella. Jos vain toinen yrityksist(cid:132) valitaan, polkumyyntimarginaalia sovelletaan my(cid:148)s siihen etuyhteydess(cid:132) oleviin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimiviin yrityk- siin. tutkittaisiin ainoastaan, (38) Komissio valitsi yrityksi(cid:132) varalle Egyptin, Intian ja Pakistanin osalta. Otokseen ainoastaan varalle vali- tuille yrityksille ilmoitettiin, ett(cid:132) vaikka niiden oli vastattava komission kyselylomakkeeseen, niiden vastauksia tai useampi otokseen valituista yrityksist(cid:132) kielt(cid:132)ytyy toimimasta yhteisty(cid:148)st(cid:132), mink(cid:132) vuoksi se ei olisi en(cid:132)(cid:132) edustava. Niille ilmoitettiin my(cid:148)s, ett(cid:132) niille vahvistetaan otoksen polkumyyntimarginaalin ja polkumyyntitullin asianomaisen maan keskiarvo, jos sellaisia sovellettaisiin, jollei niit(cid:132) valita otok- seen kuuluvan yrityksen tilalle, miss(cid:132) tapauksessa niille vahvistetaan yksil(cid:148)llinen polkumyyntitulli. jos yksi (39) Indonesian osalta P. T. Tyfountex -niminen yritys kielt(cid:132)ytyi hyv(cid:132)ksym(cid:132)st(cid:132) valintaansa varaotokseen, joten sille ilmoitettiin, ett(cid:132) sit(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n yhteis- ty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneen(cid:132) yrityksen(cid:132). Maa Otokseen kuuluvat yritykset Intia — Century Textiles & Industries Ltd — Mafatlal Industries Ltd. — Coats Viyella India Ltd — Vardhman Spinning & General Mills Ltd — Virudhunagar Textile Mills Ltd Indonesia — PT Argo Pantes — PT Daya Manunggal — PT Apac Inti Corpora — PT Eratex Djaja Pakistan — Lucky Textile Mills — Diamond Fabrics Ltd — Nishat Mills Ltd — Kohinoor Raiwind Mills Ltd — Kohinoor Weaving Mills Ltd Turkki — Birlik Mensucat — S(cid:148)ktas Pamuk ve Tarim (cid:154)r(cid:129)nle- rini Degerlendirme Ticaret ve Sanayi A. S. — Tureks — Alfa — Teksmobili (40) Komission kyselylomakkeet seuraaville otokseen lopullisesti valituille yrityksille: l(cid:132)hettiv(cid:132)t yksik(cid:148)t Maa Otokseen kuuluvat yritykset d) Yksil(cid:148)llinen tarkastelu otannan yhteydess(cid:132) Kiinan kansan- tasavalta — Chinatex Cotton Yarns & Fabrics Import & Export Corporation — Shanghai Textiles Export Corporation Import & — China Jiangsu Textiles Import & Export (Group) Corporation Egypti — Misr Spinning and Weaving Co. , Mehalla el-Kubra — Misr Fine Spinning and Weaving Co. , Kafr el-Dawar — Misr el-Amria Spinning & Weaving Co (41) Komissio sai m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa yhdeks(cid:132)n yksil(cid:148)llist(cid:132) tarkastelua koskevaa pyynt(cid:148)(cid:132), joista viisi oli varus- tettu perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdassa vaadi- tulla vastauksella kyselylomakkeeseen. (42) Pyynt(cid:148)jen tarkastelun j(cid:132)lkeen ja ottaen huomioon perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan komissio p(cid:132)(cid:132)t- teli, ett(cid:132) se ei voinut my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) yksil(cid:148)llist(cid:132) tarkastelua t(cid:132)m(cid:132)n menettelyn yhteydess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s perustui siihen, tutkimuspyynn(cid:148)ist(cid:132) johtuvan kasvavan ty(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vuoksi komissio ei olisi voinut saattaa tutkimusta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen perusase- tuksessa s(cid:132)(cid:132)detyss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa. Asianomaisille yrityksille ilmoitettiin asiasta ja niit(cid:132) pyydettiin esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa. yksitt(cid:132)isist(cid:132) ett(cid:132) (43) Yrityksi(cid:132), jotka olivat j(cid:132)tt(cid:132)neet kyselylomakkeeseen t(cid:132)ydellisen vastauksen 37 p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa menet- telyn aloittamisesta ilmoittautuneet tai otoksen valintaa varten asetetun kolmen viikon olivat L 111/24 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan kuluesa, mutta joiden yksil(cid:148)llist(cid:132) tarkas- telua koskeva pyynt(cid:148) oli hyl(cid:132)tty, pidettiin yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) toimineina yrityksin(cid:132) ja niihin sovellettiin otoksen osalta vahvistettujen polkumyyntimargi- naalin ja polkumyyntitullin keskiarvoa. 2. Menetelm(cid:132)t a) Samaan ryhmittym(cid:132)(cid:132)n kuuluvat yritykset kiert(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n laskeminen tai johdonmukaisesti (44) Komission k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)n(cid:132) on ollut pit(cid:132)(cid:132) kesken(cid:132)(cid:132)n samaan ryhmittym(cid:132)(cid:132)n etuyhteydess(cid:132) olevia kuuluvina yhten(cid:132) yrityksi(cid:132) ainoana yksikk(cid:148)n(cid:132) ja m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) niille sen vuoksi ainoa polkumyyntimarginaali. Yksil(cid:148)llisten yksi voisi polkumyyntimarginaalien vastaisia rohkaista toimenpiteit(cid:132) (ja siten tehd(cid:132) ne tehottomiksi) anta- malla kesken(cid:132)(cid:132)n etuyhteydess(cid:132) oleville tuottajille mahdollisuuden ohjata yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuva vien- tins(cid:132) sen yrityksen kautta, jonka polkumyyntimar- ginaali on alhaisin. Otokseen ja johonkin ryhmitty- m(cid:132)(cid:132)n kuuluvien yritysten osalta todettuja polku- myyntimarginaaleja vuoksi samaan ryhmittym(cid:132)(cid:132)n kuuluviin ja otokseen kuulu- mattomiin yrityksiin, ja myiv(cid:132)t jotka tarkasteltavana olevaa tuotetta. polkumyynnin sovellettiin tuottivat t(cid:132)m(cid:132)n (45) Saman periaatteen mukaisesti kahden otokseen valitun, Indonesiassa sijaitsevan ja saman ryhmitty- m(cid:132)(cid:132)n kuuluvan yrityksen katsottiin my(cid:148)s muodos- tavan yhden ainoan yksik(cid:148)n. My(cid:148)s kahden otok- seen valitun, Pakistanissa sijaitsevan ja kesken(cid:132)(cid:132)n etuyhteydess(cid:132) olevan yrityksen katsottiin muodos- tavan yhden ainoan yksik(cid:148)n. b) Normaaliarvo i) Edustavuus (46) Komission yksik(cid:148)t tutkivat ensiksi, oliko jokaisen yrityksen kotimaan myynti edustava. Myynti(cid:132) pidettiin edustavana, jos sen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 5 prosenttia yhteis(cid:148)(cid:148)n myyt(cid:132)v(cid:132)ksi tarkoitetun viennin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). puuvillakankaan harmaan ii) Lajien vertailukelpoisuus (47) Tuotteen lajien suuren lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n johdosta asian- omaisissa maissa tuotetut harmaat puuvillakankaat luokiteltiin tuotetarkastusnumerolla rakenteensa perusteella. Tuotetarkastusnumerot sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t tiedot langan numerosta (tai painosta) sek(cid:132) loimen ja kuteen s(cid:132)ikeiden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Numero sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s kudosrakennetta koskevat tiedot. Numerosta ilmenee my(cid:148)s, vietiink(cid:148) kyseist(cid:132) lajia vai myytiink(cid:148) sit(cid:132) kotimaan markkinoilla sek(cid:132) tuotteen aiottu k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus ja painanta) laadun mukaan. (valkaisu, taskutus (48) Koska harmaiden puuvillakankaiden eri ja laadut eiv(cid:132)t eronneet toisistaan fyysisilt(cid:132) perusomi- lajit naisuuksiltaan, komission yksik(cid:148)t totestivat, ett(cid:132) kotimaan myyntiin ja vientiin tarkoitetut lajit olivat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita ja kesken(cid:132)(cid:132)n verrattavissa, jos niill(cid:132) oli sama tarkastusnumero. T(cid:132)m(cid:132)n perus- teella Intian kotimaan markkinoilla myydyt ja kiinalaisten yritysten viem(cid:132)t lajit olivat kesken(cid:132)(cid:132)n verrattavissa. (49) N(cid:132)in ollen komission yksik(cid:148)t totesivat, ett(cid:132) saman tuotetarkastusnumeron omaavat kotimaan myyntiin ja vientiin tarkoitetut lajit olivat kesken(cid:132)(cid:132)n vertailu- kelpoisia tuotteita. iii) Lajikohtainen edustavuus (50) Tietyn lajin kotimaan myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) katsottiin riitt(cid:132)v(cid:132)n edustavaksi, jos kyseiseen lajiin kuuluvien harmaiden puuvillakankaiden myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) koti- maan markkinoilla oli vahinkoa koskevan tutki- musajanjakson aikana v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n viisi prosenttia verrattavissa olevan lajin yhteis(cid:148)(cid:148)n viet(cid:132)v(cid:132)ksi tarkoitetun myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). iv) Tavanomaisen kaupank(cid:132)ynnin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)- minen (51) Komission yksik(cid:148)t tutkivat t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen, voitiinko kunkin puuvillakangaslajin kotimaan myynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupank(cid:132)yn- niss(cid:132), tarkastelemalla sit(cid:132), miss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin kyseisen lajin myynti oli ollut kannattavaa: — tapauksissa, nettohinnalla myytyjen joissa laskennallisten tuotantokus- tannusten kanssa yht(cid:132) korkealla tai korkeam- harmaiden malla puuvillakankaiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli suurempi kuin 80 prosenttia koko myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), normaa- liarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin vahinkoa koskevan tutki- musajanjakson aikana tapahtuneen kannattavan kannattamattoman kotimaisen myynnin ja hintojen painotetun keskiarvon perusteella, — tapauksissa, nettohinnalla myytyjen joissa laskennallisten tuotantokus- tannusten kanssa yht(cid:132) korkealla tai korkeam- malla harmaiden puuvillakankaiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli pienempi kuin 80 prosenttia, mutta suurempi kuin 10 prosenttia koko myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritet- kotimaisen tiin myynnin hintojen painotetun keskiarvon perus- teella, kannattavan ainoastaan — tapauksissa, nettohinnalla myytyjen joissa laskennallisten tuotantokus- tannusten kanssa yht(cid:132) korkealla tai korkeam- malla harmaiden puuvillakankaiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli pienempi kuin 10 prosenttia koko myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) katsottiin, lajia ei myyty tavanomaisessa ett(cid:132) kyseist(cid:132) kaupank(cid:132)ynniss(cid:132) ja ett(cid:132) kotimaan hintaa ei voitu k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) asianmukaisena perustana normaa- liarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/25 v) Tosiasialliseen kotimaan hintaan perus- tuva normaaliarvo (52) Kun edell(cid:132) esitetyt vaatimukset t(cid:132)yttyiv(cid:132)t, normaa- liarvon perusteena k(cid:132)ytettiin kunkin lajin osalta perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti riip- pumattomien ostajien viej(cid:132)maan kotimaan markki- noilla tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132) maksamaa tai maksettavaa hintaa. (53) (54) (55) (56) vi) Laskennalliseen normaaliarvo arvoon perustuva Tapauksissa, joissa kotimaan hintoja ei voitu k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) asianmukaisena perustana normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)- miseksi, normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin laskennallisen arvon perusteella. Laskennallista normaaliarvoa suositettiin johdon- mukaisesti muiden tuottajien kotimaan hintojen sijasta lajien suuren lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n johdosta ja koska tietyn yrityksen tuottaman tietyn lajin arvioinnissa huomioon otettavat tekij(cid:132)t vaihtelivat huomattavasti oleva (alkuper(cid:132), kutomakone ja niin edelleen). raakapuuvillasekoitus, k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) Laskennallinen arvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vietyjen lajien tuotantokustannuksiin joihin tehtiin asian- mukaiset oikaisut silloin, kun tosiasialliset kustan- nukset eiv(cid:132)t vastanneet ilmoitettuja kustannuksia, kohtuullinen prosenttim(cid:132)(cid:132)r(cid:132) myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sek(cid:132) kohtuullinen voittomargi- naali. T(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten komission yksik(cid:148)t tutkivat, olivatko yksitt(cid:132)isten tuottajien kotimaan markki- noita koskevat myynti-, hallinto- ja yleiskustan- sek(cid:132) voitot k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) perusasetuksen nukset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti: syntyneit(cid:132) — samankaltaisen tuotteen kotimaisen myynnin tosiasiallisia myynti-, yhteydess(cid:132) hallinto- ja yleiskustannuksia k(cid:132)ytettiin silloin, kun asianomaisen yrityksen kotimaista myynti(cid:132) voitiin pit(cid:132)(cid:132) edustavana. Jos edell(cid:132) mainittu k(cid:132)ytettiin myynti-, edellytys painotettua hallinto- keskiarvoa, t(cid:132)yttynyt, yleiskustannusten ei ja — samankaltaisen tuotteen kotimaisen myynnin yhteydess(cid:132) saatuja tosiasiallisia voittoja k(cid:132)ytet- tiin silloin, kun laskennallisia tuotantokustan- nuksia korkeammalla nettohinnalla myytyjen harmaiden oli suurempi kuin 10 prosenttia asianomaisen yrityksen kotimaisen myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Jos edell(cid:132) mainittu edellytys ei t(cid:132)yttynyt, k(cid:132)ytettiin muiden edellytysten t(cid:132)ytt(cid:132)vien yritysten voitto- marginaalien painotettua keskiarvoa. puuvillakankaiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) c) Vientihinta (57) Kaikissa tapauksissa, joissa harmaita puuvillakan- kaita vietiin yhteis(cid:148)n riippumattomille asiakkaille, vientihinta m(cid:132)(cid:132)ritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti, toisin sanoen tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perus- teella. tai joissa tosiasiallinen vienti- (58) Kuitenkin tapauksissa, sit(cid:132) pidettiin ep(cid:132)luotettavana, hinta puuttui olevalle etuyhteydess(cid:132) koska myynti vientihinta muodostettiin perusase- osapuolelle, tuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, eli sen hinnan perusteella, jolla tuodut tuotteet j(cid:132)lleenmyy- tiin ensimm(cid:132)isen kerran riippumattomalle ostajalle. tapahtui (59) Kyseisiss(cid:132) tapauksissa oikaisut tehtiin kaikkien maahantuonnin ja j(cid:132)lleenmyynnin v(cid:132)lisen(cid:132) aikana syntyneiden kustannusten sek(cid:132) kertyneiden voit- tojen osalta luotettavan vientihinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)mi- seksi yhteis(cid:148)n rajalla -tasolla. d) Vertailu (60) (61) (62) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaa- liarvon ja vientihinnan v(cid:132)lill(cid:132) suoritettiin asianmu- vertailukelpoisuuteen kainen vaikuttavia oikaisujen muodossa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. eroavuuksia koskevien hintojen hyvitys Sen vuoksi hyvitykset tehtiin kuljetukseen, vakuu- tukseen, k(cid:132)sittelykuluihin, pakkauskustannuksiin, luottoon, alennuksiin ja vakuuksiin liittyvien eroa- vuuksien osalta aina, kun ne olivat asianmukaisia ja oikeutettuja. e) Polkumyyntimarginaali i) Tutkimuksen kohteena olevien yritysten polkumyyntimarginaali Edell(cid:132) 2 kohdan b alakohdassa m(cid:132)(cid:132)ritetyn lajikoh- taisen normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrat- tiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukai- sesti 2 kohdan c alakohdassa m(cid:132)(cid:132)ritettyyn vienti- hinnan painotettuun keskiarvoon. Tapauksissa, joissa todettiin, ett(cid:132) vientihinnoissa oli huomattavia eroja eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen v(cid:132)lill(cid:132) ja ett(cid:132) edell(cid:132) mainittu menetelm(cid:132) ei antanut kuvaa harjoitetun polkumyynnin tosiasiallisesta laajuu- desta, normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrat- tiin kaikkien yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvien yksitt(cid:132)isten vientitapahtumien hintoihin. ii) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) otokseen kuulumattomien yritysten polkumyynti- marginaali toimineiden (63) Otokseen kuulumattomille yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille kuuluvien yrityksille yritysten polkumyyntimarginaalien yhteis(cid:148)(cid:148)n suun- tautuvan painotettu keskiarvo. liikevaihdolla vahvistettiin otokseen viennin L 111/26 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 iii) Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten b) Perusasetuksen 18 artiklan vaikutus otokseen polkumyyntimarginaali (64) (65) yhteisty(cid:148) oli yhteisty(cid:148)st(cid:132) Yhteisty(cid:148)n laajuus vaihteli 87 prosentista 100 prosenttiin kaikkien asianomaisten maiden osalta Turkkia lukuun ottamatta. Sellaisten maiden osalta, eritt(cid:132)in laajaa, p(cid:132)(cid:132)tettiin joissa vahvistaa yrityksille kielt(cid:132)ytyneille otokseen kuuluneiden yritysten osalta korkein vahvistettu polkumyyntimarginaali. Jos kaikkiin otokseen kuuluviin yrityksiin (kuten Kiinan ja Egyptin tapauksessa) sovellettiin samaa tullia, sit(cid:132) sovellettiin my(cid:148)s kielt(cid:132)ytyneisiin yrityksiin. yhteisty(cid:148)st(cid:132) jossa k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) yhteisty(cid:148)n laajuuden taso Turkissa, oli pienempi kuin 50 prosenttia, toimivien yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten osalta j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)spolkumyyn- timarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin olevien tietojen perusteella. Yksil(cid:148)itiin lajit korkeimman polkumyyntimarginaalin omaavan yrityksen, joiden polkumyyntimarginaali joiden myynti oli edustava. J(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)spolkumyyntimargi- naali m(cid:132)(cid:132)ritettiin t(cid:132)llaisen marginaalin painotetun keskiarvon perusteella ja ilmaistiin prosentteina cif-tuontihinnasta yhteis(cid:148)n rajalla. korkein ja oli 3. Indonesia a) Yhteisty(cid:148)n laajuus (66) Otokseen valittiin nelj(cid:132) yrityst(cid:132). Kaksi n(cid:132)ist(cid:132) yrityk- sist(cid:132) oli etuyhteydess(cid:132) kesken(cid:132)(cid:132)n ja kuului samaan ryhmittym(cid:132)(cid:132)n. (67) (68) (69) Paikalla suoritettujen tarkastusten tuloksena todet- tiin, ett(cid:132) kolme yrityst(cid:132) nelj(cid:132)st(cid:132) antoi harhaanjoh- tavia tietoja tai kielt(cid:132)ytyi osittain toimimasta yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132), mink(cid:132) johdosta perusasetuksen 18 artiklaa oli sovellettava. Perusasetuksen 18 artiklan soveltaminen johti siihen, ett(cid:132) komissio m(cid:132)(cid:132)ritti hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat kotimaan hinnat, tuotantokustannukset, fyysisiss(cid:132) ominaisuuksissa esiintyv(cid:132)t erot k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perusteella. vientihinnat ja suoritettavan Paikalla todettiin kuitenkin, Viimeinen yritys teki kaksi merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) oikaisua kyselylomakkeeseensa ennen paikalla suoritettavaa tarkastuksen tarkastusta. yhteydess(cid:132) lopullinen vastaus kyselylomakkeeseen oli virheellinen, mink(cid:132) vuoksi polkumyynti(cid:132) koskevaa laskelmaa ei voitu suorittaa. Koska kyseinen yritys kuului yritysryh- polkumyyntimarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin mittym(cid:132)(cid:132)n, toisen, samaan yritysryhmittym(cid:132)(cid:132)n sek(cid:132) otokseen kuuluvan yrityksen perusteella (katso 2 jakson a kohta). ett(cid:132) (70) Olisi huomattava, ett(cid:132) otantamenetelm(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytettiin t(cid:132)m(cid:132)n tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvien yritysten suuren m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n johdosta perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Otos valittiin asianomaisten yritysten ja j(cid:132)rjest(cid:148)n edustajien kanssa sovittulla tavalla, ja siihen sis(cid:132)llytettiin nelj(cid:132) edell(cid:132) mainittua yrityst(cid:132). (71) P. T. Tyfountex -niminen yritys muodosti varaotok- sen. Kyseinen yritys kielt(cid:132)ytyi hyv(cid:132)ksym(cid:132)st(cid:132) valin- taansa varaotokseen, joten sille ilmoitettiin, ett(cid:132) sit(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneen(cid:132) yrityksen(cid:132). Koska Indonesian edustajat eiv(cid:132)t halunneet vara- otosta, komissio jatkoi tutkimusta valitun otoksen kanssa ilman varalle valittuja yrityksi(cid:132). Samanaikai- tehtiin selv(cid:132)ksi, ett(cid:132) jos otokseen kuuluvat sesti yritykset eiv(cid:132)t t(cid:132)ysin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) menet- telyn kaikissa vaiheissa, ei olisi en(cid:132)(cid:132) mahdolli- suuksia korvata yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneit(cid:132) yrityksi(cid:132) varalle valitulla yrityksell(cid:132), mill(cid:132) voisi olla merkit- t(cid:132)vi(cid:132) vaikutuksia kaikkiin indonesialaisiin yrityk- siin. toimisi (72) Perusasetuksen 17 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) jos valitut osapuolet kielt(cid:132)ytyv(cid:132)t yhteisty(cid:148)st(cid:132) siten, ett(cid:132) tutkimuksen tulokset saattavat huomatta- vasti v(cid:132)(cid:132)risty(cid:132), voidaan valita uusi otos. Jos ei kuitenkaan ole tarpeeksi aikaa uuden otoksen valit- sovelletaan 18 artiklan asianmukaisia semiseen, s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132). (73) Koska uuden otoksen valitseminen ja tutkimuksen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)minen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa ei ollut mahdollista sek(cid:132) sen vuoksi, ett(cid:132) indonesialaiset yritykset eiv(cid:132)t suos- tuneet varaotokseen valittaviksi, polkumyyntimargi- naalit m(cid:132)(cid:132)ritettiin otokseen valittujen yritysten osalta k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tosiasioiden perusteella. Jotta muita tuottajia, joihin otannan tuloksia sovel- letaan, ei rangaistaisi kohtuuttomasti p(cid:132)(cid:132)tettiin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisesti valituksessa mainittua tullia (13,5 prosenttia, eli komission edellisess(cid:132) menette- lyss(cid:132) toteama polkumyyntimarginaali) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietoina otokseen kuulumattomien yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden yritysten osalta. V(cid:132)liaikaisia toimenpiteit(cid:132) varten valitun otoksen erityistilanteen vuoksi komissio tutkii uuden otoksen valitsemista mahdollisia lopullisia toimenpiteit(cid:132) varten. c) Normaaliarvo (74) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Indonesiasta per(cid:132)isin olevien tuotteiden normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 2 ja jakson b alakohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) joissa lukuun ottamatta menetelmi(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) k(cid:132)ytettiin tiettyjen tietoja olevia normaaliarvoon liittyvien tekij(cid:148)iden osalta perusa- setuksen 18 artiklan mukaisesti. tapauksia, 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/27 i) Tosiasialliseen kotimaan hintaan perus- tuva normaaliarvo (75) Normaaliarvoa ei voitu m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti vertailukelpoisten lajien kotimaan hintojen perusteella 2 jakson b kohdassa tarkoitettua menettely(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)en. ii) Laskennalliseen normaaliarvo arvoon perustuva (76) Kolmen otokseen kuuluvan yrityksen, joiden osalta polkumyynti(cid:132) koskeva laskelma suoritettiin, kaikkia yhteis(cid:148)(cid:148)n vienti(cid:132) varten myytyj(cid:132) lajeja koskeva normaaliarvo laskettiin laskennallisen normaa- liarvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. oli paisutettu k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) keinotekoisen korkeaa korkoa. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi oikaisu my(cid:148)nnettiin ainoas- taan asianomaisten yritysten tarkastetuissa tileiss(cid:132) esiintyv(cid:132)n lyhytaikaisia lainoja koskevan koron perusteella. f) Polkumyyntimarginaali (83) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Indonesiasta per(cid:132)isin olevien tuotteiden polkumyyntimarginaalin m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi 2 jakson e kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132), paitsi niiden yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neiden yrityten osalta, jotka eiv(cid:132)t kuuluneet otok- seen. i) Tutkimuksen kohteena olevien yritysten polkumyyntimarginaali (77) T(cid:132)m(cid:132) tehtiin lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vietyjen lajien tuotantokus- tannuksiin yrityksen omat kotimaiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sek(cid:132) kotimaan voitto- marginaali perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. (84) Vertailu osoittaa polkumyynnin olemassaolon kaik- kien otokseen kuuluvien yritysten osalta. Polku- myyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-hin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla ovat seuraavat: d) Vientihinta (78) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Indonesiasta per(cid:132)isin olevien tuotteiden vientihinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 2 jakson c kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetel- mi(cid:132). toimivien (79) Kaikki otokseen kuuluvat yritykset veiv(cid:132)t tuotetta tuojien yhteis(cid:148)ss(cid:132) kautta. Vientihinnat m(cid:132)(cid:132)ritettiin yhteis(cid:148)(cid:148)n myyt(cid:132)- v(cid:132)ksi viedyst(cid:132) tarkasteltavana olevasta tuotteesta maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. riippumattomien e) Vertailu (80) (81) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaa- liarvon ja vientihinnan v(cid:132)lill(cid:132) suoritettiin asianmu- vertailukelpoisuuteen kainen vaikuttavia oikaisujen muodossa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. eroavuuksia koskevien hintojen hyvitys Sen vuoksi hyvitykset tehtiin kuljetukseen, k(cid:132)sitte- lykuluihin, luottokustannuksiin, pakkaukseen ja palkkioihin liittyvien eroavuuksien vuoksi aina, kun ne olivat asianmukaisia ja oikeutettuja. i) Luottokustannuksia koskevat hyvitykset — Group Argo Pantes (P. T. Argo Pantes and P. T. Daya Manunggal) — P. T. Eratex Djaja Ltd. — P. T. Apac Inti Corpora 31,8 % 29,7 % 19 %. ii) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) otokseen kuulumattomien yritysten polkumyynti- marginaali toimineiden (85) Otokseen kuulumattomien yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neiden yritysten osalta (katso 2 jakson b kohta) p(cid:132)(cid:132)tettiin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevia tietoja, eli t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa valituksessa mainittua polku- myyntimarginaalia, perusasetuksen 17 artiklan 4 kohdan ja 18 artiklan mukaisesti. Prosentteina cif- tuontihinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu marginaali on 13,5 prosenttia. iii) Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali (86) Polkumyyntimarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten osalta sen yrityksen margi- naalin perusteella, jonka polkumyyntimarginaali oli otoksen korkein. Prosentteina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu marginaali on 31,8 prosenttia. 4. Turkki a) Yhteisty(cid:148)n laajuus (82) Kolme indonesialaista tuottajaa/viej(cid:132)(cid:132) vaati normaa- liarvon oikaisua luottokustannusten osalta. Tutki- muksesta kuitenkin ilmeni, ett(cid:132) luottokustannuksia (87) Viisi yrityst(cid:132) vastasi tuottajille/viejille tarkoitettuun kyselylomakkeeseen, ja niit(cid:132) tutkittiin. L 111/28 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 (88) (89) vied(cid:132)kseen Tutkimuksesta ilmeni, ett(cid:132) yksi n(cid:132)ist(cid:132) viidest(cid:132) yrityksest(cid:132) ei ollut tuottaja vaan kauppias, joka osti tuotetta otokseen kuuluvalta riippumattomalta tuot- tajalta yhteis(cid:148)(cid:148)n. Komission johdonmukaisena k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)n(cid:132) on laskea polku- myyntimarginaalit ainoastaan tuottajien osalta. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kyseisen kauppiaan ostoja k(cid:132)ytettiin asianomaisen tuottajan polkumyyntimarginaalin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseen. sit(cid:132) Yksi valituista yrityksist(cid:132) ei toiminut t(cid:132)ysin yhteis- todettiin, ett(cid:132) ty(cid:148)ss(cid:132) menettelyss(cid:132). ilmoitetut vientim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t eiv(cid:132)t olleet luotettavia. tuotantokustannukset Itse asiassa ja (90) N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)tettiin, ett(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) yrityst(cid:132) pidett(cid:132)isiin yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneen(cid:132) yrityksen(cid:132), koska se oli antanut harhaanjohtavia ja ep(cid:132)luotettavia tietoja. (91) Otokseen valittujen toimineiden yritysten huonon tason vuoksi komissio tutkii uuden otoksen valitsemista mahdollisia lopullisia toimenpiteit(cid:132) varten. yhteisty(cid:148)ss(cid:132) kuukausittainen kotimaan voittomarginaali lis(cid:132)ttiin kyseisten vientiin tarkoitettujen lajien tuotantokus- tannuksiin. Normaaliarvo laskettiin kolmannen yrityksen osalta, jolla ei ollut edustavaa kotimaista lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) perusasetuksen 2 artiklan 6 myynti(cid:132), kohdan mukaisesti sen vientilajien tuotantokustan- nuksiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sek(cid:132) kotimaisen voittomarginaalin painotettu keskiarvo, joiden joka m(cid:132)(cid:132)ritettiin niille kahdelle yritykselle, kotimainen myynti oli edustavaa ja kannattavaa. c) Vientihinta (95) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Turkista per(cid:132)isin olevien tuotteiden vientihinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 2 c kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). (96) Kaikkien turkkilaisten yritysten harmaiden puuvil- lakankaiden myynti yhteis(cid:148)n markkinoilla suun- tautui yhteis(cid:148)ss(cid:132) toimiville riippumattomille asiak- vientihinta m(cid:132)(cid:132)ritettiin kaille. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kyseisten yritysten osalta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. b) Normaaliarvo d) Vertailu (92) Komissio k(cid:132)ytti Turkista per(cid:132)isin olevien tuot- teiden normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 2 jakson b kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). Turkin osalta laskettiin kuitenkin lajikohtainen kuukausittainen normaaliarvo korkean inflaation vuoksi. i) Tosiasialliseen kotimaan hintaan perus- tuva normaaliarvo (93) Edell(cid:132) 2 jakson b kohdassa kuvatulla tavalla suori- tettujen kotimaisen myynnin, lajien vertailukelpoi- suuden ja lajikohtaisen edustavuuden arvioinnin sek(cid:132) tavanomaisen kaupank(cid:132)ynnin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misen j(cid:132)lkeen komission yksik(cid:148)t laskivat kuukausittaiset tosiasiallisten kotimaan hintojen normaaliarvot yritysten toimineiden perusteella keskiarvo oli yksi laji ensimm(cid:132)isen yrityksen, kaksi lajia toisen yrityksen ja ei yht(cid:132)(cid:132)n lajia kolmannen yrityksen osalta) perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (yhteisty(cid:148)ss(cid:132) ii) Laskennalliseen normaaliarvo arvoon perustuva (94) Kaikissa muissa tapauksissa normaaliarvo oli lasket- tava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhteis(cid:148)(cid:148)n vietyjen tuotteiden laskennallisen arvon perusteella. Laskennallinen normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ritet- tiin 2 jakson b kohdassa kuvatulla tavalla tutkimu- sajanjakson jokaisen kuukauden osalta. Kahta yrityst(cid:132) koskevat kuukausittaiset myyntikustannuk- set, hallinnolliset ja muut yleiset kustannukset sek(cid:132) (97) (98) (99) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaa- liarvon ja vientihinnan v(cid:132)lill(cid:132) suoritettiin asianmu- vertailukelpoisuuteen kainen vaikuttavia oikaisujen muodossa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. eroavuuksia koskevien hintojen hyvitys vuoksi hyvitykset kuljetukseen, Sen pakkauskustannuksiin, kuluihin, luottokustannuk- siin ja palkkioihin liittyvien eroavuuksienj vuoksi aina, kun ne olivat asianmukaisia ja oikeutettuja. tehtiin i) Luottokustannuksia koskevat hyvitykset Er(cid:132)s turkkilainen tuottaja/viej(cid:132) vaati normaaliarvon oikaisua maksuehtoihin liittyvien luottokustan- nusten osalta. Todettiin kuitenkin, ett(cid:132) vaikka maksuehdot on merkitty laskuun, kotimaan myynti tapahtuu avoimen luottoj(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisesti. Koska ei esitetty todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) maksuehdot olisivat riippuneet hinnoista p(cid:132)(cid:132)tettiin olla my(cid:148)nt(cid:132)- m(cid:132)tt(cid:132) luottokustannuksia koskevia hyvityksi(cid:132). ii) Valuutan muuntamista koskevat hyvi- tykset (100) Er(cid:132)s yritys pyysi hyvityst(cid:132) valuutan muuntamisen osalta (perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohta) Turkin korkean inflaation ja siit(cid:132) johtuvan valuutan arvon jatkuvan alenemisen vuoksi. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/29 (101) Katsotaan kuitenkin, ett(cid:132) valuutan arvon alene- minen oli jo otettu huomioon oikaisuilla, jotka oli tehty laskemalla normaaliarvot kuukausittain ja k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) valuutan kuukausittaisia keskiarvokurs- seja. N(cid:132)in ollen t(cid:132)m(cid:132) vaatimus hyl(cid:132)ttiin. e) Polkumyyntimarginaali (102) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Turkista per(cid:132)isin olevien tuotteiden polkumyyntimarginaalin m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi 2 kohdan e alakohdassa kuvattuja menet- telyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). i) Tutkimuksen kohteena olevien yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden yritysten polkumyyn- timarginaali (103) Vertailu osoittaa polkumyynnin olemassaolon kahden otokseen kuuluvan yrityksen osalta. Polku- myyntimarginaalit ilmaistuna prosentteian cif-hin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla ovat seuraavat: — Birlik Mensucat — Tureks — Teksmobili 11 % 10,4 % 1,6 % ii) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) otokseen kuulumattomien yritysten polkumyynti- marginaali toimineiden (104) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille yrityksille (katso 1 jakson b ja d kohta) vahvistetaan otoksen polkumyyntimargi- naalin keskiarvo. Koska Teksmobilin osalta todettu kuin 2 polkumyyntimarginaali prosenttia, sit(cid:132) ei otettu huomioon otoksen polku- m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)ess(cid:132). myyntimarginaalin Prosentteina yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu marginaali on 11 prosenttia. keskiarvoa cif-tuontihinnasta pienempi oli iii) Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali (105) Turkin yhteisty(cid:148)n laajuuden alhaisen tason vuoksi kaikkien polkumyyntimarginaali muiden osalta yhteisty(cid:148)st(cid:132) parhaiden k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen mukaisesti (katso 2 jakson e kohta). m(cid:132)(cid:132)ritettiin kielt(cid:132)ytyneiden myyntimarginaaleja tai tulleja ei m(cid:132)(cid:132)ritetty. Ero tehtiin ainoastaan yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden ja siit(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden viejien v(cid:132)lill(cid:132). a) Normaaliarvo (108) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi 2 jakson b kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). i) Tosiasialliseen kotimaan hintaan perus- tuva normaaliarvo (109) Edell(cid:132) 2 b kohdassa kuvatulla tavalla suoritettujen kotimaisen myynnin, lajien vertailukelpoisuuden ja lajikohtaisen edustavuuden arvioinnin sek(cid:132) tavano- maisen j(cid:132)lkeen kaupank(cid:132)ynnin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misen komission yksik(cid:148)t totesivat, ett(cid:132) yhden yrityksen osalta seitsem(cid:132)n lajin normaaliarvo voisi perustua tosiasiallisiin kotimaan hintoihin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. ii) Laskennalliseen normaaliarvo arvoon perustuva (110) Edell(cid:132) 5 kohdan a alakohdassa mainitun yrityksen sek(cid:132) kahden muun yrityksen yhteis(cid:148)(cid:148)n viet(cid:132)viksi myymien lajien osalta normaaliarvo oli laskettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhteis(cid:148)(cid:148)n vietyjen tuotteiden laskennallisen arvon perusteella. Lajikohtainen arvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin 2 jakson b kohdassa kuvatulla tavalla. laskennallinen (111) Koska ainoastaan yhdell(cid:132) yrityksell(cid:132) oli tutkimus- ajanjakson aikana riitt(cid:132)v(cid:132)sti kyseisen tuotteen kannattavaa myynti(cid:132), t(cid:132)m(cid:132)n yrityksen voittomargi- naalia p(cid:132)(cid:132)tettiin soveltaa kahden muuhun yrityk- seen normaaliarvon laskemiseksi. N(cid:132)in ollen ensimm(cid:132)isen yrityksen osalta lasketun normaa- liarvon perustana k(cid:132)ytettiin tuotantokustannuksia lis(cid:132)ttyn(cid:132) yrityksen omilla myynti-, hallinto- ja yleis- kustannuksilla sek(cid:132) voittomarginaalilla. Kahden muun yrityksen normaaliarvo laskettiin k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) niiden omia tuotantokustannuksia sek(cid:132) myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja sen yrityksen voit- tomarginaalia, jonka kannattava kotimainen myynti oli riitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132). (106) Prosentteina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu marginaali on 14,29 prosenttia. b) Vientihinta 5. Egypti (107) Kolme egyptil(cid:132)ist(cid:132) yrityst(cid:132) tutkittiin. Koska tutki- muksen kohteena olevat kolme yrityst(cid:132) olivat suoraan tai v(cid:132)lillisesti valtion omistuksessa ja halli- tuksen valvonnassa, niit(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tettiin kohdella yhten(cid:132) ryhmittym(cid:132)n(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi yksil(cid:148)llisi(cid:132) polku- (112) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Egyptist(cid:132) per(cid:132)isin olevien tuotteiden vientihinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi edell(cid:132) 2 c kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja mene- telmi(cid:132). (113) N(cid:132)iden kolmen yrityksen harmaiden puuvillakan- tapahtui kautta. yhteis(cid:148)n markkinoille asiakkaiden kaiden vienti suoraan riippumattomien L 111/30 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi vientihinta m(cid:132)(cid:132)ritettiin n(cid:132)iden yritysten osalta niiden myymist(cid:132) harmaista puuvil- lakankaista tosiasiallisesti maksettujen tai maksetta- vien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. naalin tasolla, jonka polkumyyntimarginaali oli otoksen korkein (katso 2 jakson c kohta). Prosent- teina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu margi- naali on 20,6 prosenttia. c) Vertailu 6. Pakistan (114) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaa- liarvon ja vientihinnan v(cid:132)lill(cid:132) suoritettiin asianmu- vertailukelpoisuuteen kainen vaikuttavia oikaisujen muodossa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. eroavuuksia koskevien hintojen hyvitys (115) T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi tehdyt oikaisut koskivat kuljetus-, vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten sek(cid:132) palkkioiden v(cid:132)lisi(cid:132) eroja aina, kun ne olivat asian- mukaisia ja perusteluja. i) Luottokustannuksia koskevat hyvitykset (116) Kaikki kolme yrityst(cid:132) vaativat normaaliarvoon luot- tokustannuksia vastaavia oikaisuja. T(cid:132)m(cid:132) vaatimus oli hyl(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) kahden yrityksen osalta, koska ilmeni, sovellettavat ett(cid:132) maksuehdot perustuivat avoimeen luottoj(cid:132)rjestel- m(cid:132)(cid:132)n, eli ei esitetty todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) maksuehdot olisivat riippuneet hinnoista. markkinoilla kotimaan d) Polkumyyntimarginaali i) Menetelm(cid:132) (117) Edell(cid:132) 2 jakson esitetyist(cid:132) syist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tettiin laskea yhteinen polkumyyntimarginaali kaikille yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) yrityksille. Polkumarginaalin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi k(cid:132)ytettiin 2 jakson e kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132). toimineille (118) Kolmelle tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle laskettiin polkumyyntimarginaalit, joiden keskiarvoa sovellettiin yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntau- tuvan viennin liikevaihdolla painotettuna kaikkiin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineisiin yrityksiin. yksil(cid:148)lliset ii) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) otokseen kuuluvien tai kuulumattomien yrityksen polkumyyntimarginaali toimineiden (119) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimivien viejien polkumyyntitulli ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla on 20,6 %. iii) Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali (120) Egyptin yhteisty(cid:148)n laajuuden korkean tason vuoksi polkumyyntimarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten osalta sen yrityksen margi- a) Yhteisty(cid:148)n laajuus vailla etuyhteytt(cid:132) (121) Viisi yrityst(cid:132) valittiin 1 kohdan c alakohdassa ja niit(cid:132) kuvattuun Pakistania koskevaan otokseen, tutkittiin. Kahdelle olevalle yritykselle laskettiin yksil(cid:148)lliset polkumyyntimargi- naalit, ja kahdelle muulle etuyhteydess(cid:132) olevalle yritykselle vahvistettiin painotettuun keskiarvoon perustuva polkumyyntimarginaali. J(cid:132)ljell(cid:132) olevaa yrityst(cid:132) pidettiin yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneen(cid:132) yrityk- sen(cid:132), ja siihen sovellettiin samaa marginaalia kuin korkeimman marginaalin omaavaan yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineeseen yritykseen (katso j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132)). (122) Etuyhteytt(cid:132) vailla olevat kolme yrityst(cid:132) ja etuyhtey- dess(cid:132) olevat kaksi yrityst(cid:132) kuuluivat eri yritysryh- mittymiin. Kumpaankin ryhmittym(cid:132)(cid:132)n kuului tarkasteltavana olevaa tuotetta vaihtelevassa m(cid:132)(cid:132)rin tuottavia ja myyvi(cid:132) yrityksi(cid:132). Edell(cid:132) mainittuja marginaaleja sovelletaan alustavien m(cid:132)(cid:132)rittelyjen osalta my(cid:148)s muihin samaan ryhmittym(cid:132)(cid:132)n kuulu- viin yrityksiin (katso 2 jakson a kohta). (123) Perusasetuksen 18 artiklaa sovellettiin er(cid:132)(cid:132)seen yritykseen, joka oli antanut harhaanjohtavia tietoja. Kyseisen yrityksen polkumyyntimarginaalia ei otettu huomioon yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineita yrityksi(cid:132) koskevan keskiarvoa polkumyyntimarginaalin m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)ess(cid:132) (katso 2 jakson e kohta). Todettiin kuitenkin, liiallisesti ei otoksen edustavuuteen, koska poistettu yritys vastasi alle kolmannesta alkuper(cid:132)iseen otokseen kuuluvien yritysten viennist(cid:132). vaikuttanut t(cid:132)m(cid:132) ett(cid:132) b) Normaaliarvo (124) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Pakistanista per(cid:132)isin olevien tuotteiden normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi edell(cid:132) 2 jakson b kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). i) Tosiasialliseen kotimaan hintaan perus- tuva normaaliarvo (125) Edell(cid:132) 2 jakson b kohdassa kuvatulla tavalla suori- tettujen kotimaisen myynnin, lajien vertailukelpoi- suuden ja lajikohtaisen edustavuuden arvioinnin sek(cid:132) tavanomaisen kaupank(cid:132)ynnin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misen j(cid:132)lkeen komission yksik(cid:148)t totesivat, ett(cid:132) kolmella otokseen kuuluvalla yrityksell(cid:132) oli ollut tarkastelta- vana olevan tuotteen edustavaa kotimaista myynti(cid:132) tutkimusajanjakson aikana. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/31 niist(cid:132) (126) N(cid:132)iden kolmen yrityksen edustavan kotimaan myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132). Yksi yrityksist(cid:132) myi kuitenkin kotimaan markkinoilla ainoastaan yht(cid:132) joka oli verrattavissa vientilajeihin, kun taas lajia, toinen yritys myi kotimaan markkinoilla kahta vientilajeihin verrattavissa olevaa lajia. Kolmannella yrityksell(cid:132) ei ollut vertailukelpoisia lajeja. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa komission yksik(cid:148)t p(cid:132)(cid:132)tteliv(cid:132)t, ett(cid:132) normaaliarvo olisi Pakistanin osalta m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)v(cid:132) kaikissa toisen yrityksen tuottamaa yht(cid:132) lajia ja toisen yrityksen tuottamaa kahta lajia, joiden osalta normaaliarvo perustuu viej(cid:132)maan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupank(cid:132)ynniss(cid:132) maksamiin hintoi- hin. lukuun ottamatta tapauksissa, ii) Laskennalliseen normaaliarvo arvoon perustuva (127) Valitun nelj(cid:132)n yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen yrityksen kaikkia yhteis(cid:148)(cid:148)n vienti(cid:132) varten myytyj(cid:132) lajeja, kolmea lajia lukuun ottamatta, koskeva normaa- liarvo normaaliarvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. laskennallisen laskettiin (128) Kolmen kotimaan markkinoilla myyv(cid:132)n yrityksen osalta t(cid:132)m(cid:132) tehtiin lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vietyjen lajien tuotan- tokustannuksiin yrityksen omat kotimaiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sek(cid:132) kotimaan voitto- marginaali perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. (129) Toisella otokseen kuuluvalla yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neella yrityksell(cid:132) ei ollut kotimaista myynti(cid:132). Normaalirvo laskettiin kyseisten yritysten osalta lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti niiden vientilajien tuotantokustannuk- siin niiden kolmen yrityksen myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sek(cid:132) kotimaisen voittomargi- naalin painotettu keskiarvo, joiden kotimainen myynti oli edustavaa ja kannattavaa. c) Vientihinta (130) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Pakistanista per(cid:132)isin olevien tuotteiden vientihinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi edell(cid:132) 2 jakson c kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). (131) Kaikki otokseen kuuluvat yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet yritykset veiv(cid:132)t tuotetta suoraan yhteis(cid:148)ss(cid:132) toimi- vien riippumattomien tuojien kautta. Vientihinnat m(cid:132)(cid:132)ritettiin yhteis(cid:148)(cid:148)n myyt(cid:132)v(cid:132)ksi viedyst(cid:132) tarkas- teltavana olevasta tuotteesta maksettujen tai makset- tavien hintojen perusteella artiklan 8 kohdan mukaisesti. perusasetuksen 2 d) Vertailu (132) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaa- liarvon ja vientihinnan v(cid:132)lill(cid:132) suoritettiin asianmu- vertailukelpoisuuteen kainen vaikuttavia oikaisujen muodossa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. eroavuuksia koskevien hintojen hyvitys (133) Sen vuoksi hyvitykset tehtiin kuljetukseen, k(cid:132)sitte- lykuluihin, luottokustannuksiin ja palkkioihin liit- tyvien eroavuuksien vuoksi aina, kun ne olivat asianmukaisia ja oikeutettuja. i) Tuontimaksuja koskevat hyvitykset (134) Kaikki pakistanilaiset viej(cid:132)t/tuottajat vaativat normaaliarvon oikaisua samankaltaiseen tuotteeseen fyysisesti sis(cid:132)ltyvien materiaalien tuontimaksuja ja tulleja vastaavasti silloin, kun tuote oli tarkoitettu kulutukseen, ja kyseiset tuontimaksut ja tullit oli palautettu tarkasteltavana olevan tuotteen viennin yhteydess(cid:132) Pakistanin lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti. Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, ett(cid:132) palautettujen tuontimaksujen ja tullien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t olivat suuremmat kuin aiheutuneisiin kustannuksiin tosiasiallisesti sis(cid:132)ltyv(cid:132)t osoitettavissa olevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t. Siksi oikaisu rajoitettiin perusase- tuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukai- sesti raaka-aineista aiheutuneisiin kustannuksiin tosiasiallisesti sis(cid:132)ltyviin m(cid:132)(cid:132)riin. raaka-aineista k(cid:132)ytetyist(cid:132) e) Polkumyyntimarginaali (135) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Pakistanista per(cid:132)isin olevien tuotteiden polkumyyntimarginaalin m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi edell(cid:132) 2 jakson e kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). i) Tutkimuksen kohteena olevien yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden yritysten polkumyyn- timarginaali (136) Vertailu osoittaa polkumyynnin olemassaolon kaik- kien otokseen kuuluvien yritysten osalta. Polku- myyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-hin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla ovat seuraavat: — Sapphire Group (Diamond Fabrics Ltd, Amer Fabrics Ltd) — Nishat Group (Nishat Mills Ltd, Nishat Fabrics Ltd) — Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd) 15,6 % 32,5 % 11,7 % L 111/32 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 ii) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) otokseen kuulumattomien yritysten polkumyynti- marginaali toimineiden artiklan 3 kohdan mukaisesti. Laskennallinen arvo m(cid:132)(cid:132)ritettiin 2 jakson b kohdassa kuvatun mene- telm(cid:132)n mukaisesti. (137) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille yrityksille (katso edell(cid:132) 1 jakson b ja d kohta) vahvistetaan otoksen polku- myyntimarginaalin keskiarvo. Prosentteina cif- tuontihinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu marginaali on 19,2 prosenttia. iii) Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali (138) Pakistanin yhteisty(cid:148)n laajuuden korkean tason vuoksi polkumyyntimarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin yhteis- ty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten osalta sen yrityksen jonka polkumyyntimarginaali marginaalin tasolla, oli otoksen korkein (katso 2 jakson c kohta). Prosentteina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu marginaali on 32,5 prosenttia. 7. Intia (139) Kaikki viisi Intian otokseen valittua yrityst(cid:132) vastasi tuottajille/viejille tarkoitettuun kyselylomakkeeseen. Kyseisten yritysten toimittamat tiedot tarkistettiin. Yksil(cid:148)lliset laskettiin polkumyyntimarginaalit viiden otokseen kuuluvan yrityksen osalta. a) Normaaliarvo (140) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Intiasta per(cid:132)isin olevien tuotteiden normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi edell(cid:132) 2 jakson b kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). i) Tosiasialliseen kotimaan hintaan perus- tuva normaaliarvo (141) Edell(cid:132) 2 jakson b kohdassa kuvatulla tavalla suori- tettujen kotimaisen myynnin, lajien vertailukelpoi- suuden ja lajikohtaisen edustavuuden arvioinnin sek(cid:132) tavanomaisen kaupank(cid:132)ynnin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misen j(cid:132)lkeen komission yksik(cid:148)t totesivat, ett(cid:132) kyseisen viiden yrityksen yhteis(cid:148)(cid:148)n viet(cid:132)viksi myymien 23 valkaisemattoman puuvillakangaslajin normaaliarvo voisi perustua vertailukelpoisten lajien tosiasialli- seen kotimaan hintaan perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. riitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132), Niiden kolmen yrityksen osalta, joiden kannattava kotimainen myynti oli laskennallinen normaaliarvo perustui omiin tuotantokustannuksiin lis(cid:132)ttyn(cid:132) omilla myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nuksilla sek(cid:132) voittomarginaalilla. Kahden muun yrityksen osalta, riitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) joilla ei ollut kannattavaa kotimaan myynti(cid:132), normaaliarvo m(cid:132)(cid:132)ri- tettiin k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) niiden omia tuotantokustan- nuksia lis(cid:132)ttyn(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n kannattavaa koti- maan myynti(cid:132) yritysten myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksilla sek(cid:132) voittomarginaa- lilla. Ilmoitetut myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nukset oikaistiin tarvittaessa. tehneiden b) Vientihinta (143) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Intiasta per(cid:132)isin olevien tuotteiden vientihinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 2 jakson c kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetel- mi(cid:132). (144) Kaikki viisi otokseen kuuluvaa yrityst(cid:132) vei tuotetta yhteis(cid:148)(cid:148)n myyt(cid:132)v(cid:132)ksi siell(cid:132) toimivien riippumatto- tuotetta Intiassa mien tuojien kautta tai myiv(cid:132)t toimiville riippumattomille osapuolille yhteis(cid:148)(cid:148)n vienti(cid:132) varten. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi n(cid:132)iden kauppatoi- mien vientihinta m(cid:132)(cid:132)ritettiin riippumattomien tuojien harmaista puuvillakankaista intialaisille tuottajille tosiasiallisesti maksamien tai maksetta- vien hintojen perusteella. (145) Er(cid:132)s intialainen yritys myi my(cid:148)s osaa tuotannostaan yhteis(cid:148)(cid:148)n kolmen siihen etuyhteydess(cid:132) olevan kauppayrityksen kautta. Etuyhteydess(cid:132) olevien yritysten kautta myytyjen tuotteiden vientihinnat laskettiin ensimm(cid:132)isen riippumattoman asiakkaan tosiasiallisesti maksamien tai maksettavien hintojen perusteella v(cid:132)hennettyin(cid:132) kyseisten yritysten osalta vahvistetulla kohtuullisella voittomarginaalilla sek(cid:132) myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksilla perusase- tuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Voittomar- ginaali arvioitiin alustavasti viiden prosentin suurui- seksi yhteis(cid:148)n riippumattomien tuojien antamien tietojen puuttuessa. ii) Laskennalliseen normaaliarvo arvoon perustuva c) Vertailu (142) N(cid:132)iden yritysten kaikkien muiden yhteis(cid:148)(cid:148)n viet(cid:132)- viksi myymien lajien osalta normaaliarvo laskettiin yhteis(cid:148)(cid:148)n laskennallisesti muodostetun arvon perusteella perusasetuksen 2 tuotteille viedyille (146) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi asianmukainen oikaisu tehtiin ottaen huomioon hintojen vertailukelpoi- suuteen vaikuttavat v(cid:132)itetyt ja osoitetut eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/33 (147) T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi hyvitykset tehtiin tuontimaksuihin, v(cid:132)lillisiin veroihin, alennuksiin, hyvityksiin, kulje- tus-, vakuutus-, k(cid:132)sittely-, liit(cid:132)nn(cid:132)is-, pakkaus- ja luottokustannuksiin sek(cid:132) palkkioihin ja vientili- senssien hintoihin liittyvien eroavuuksien vuoksi. vaati oikaisua myyntiedustajien palkkojen osalta. Koska n(cid:132)m(cid:132) yritykset eiv(cid:132)t kyenneet osoittamaan, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) tekij(cid:132)t vaikuttivat hintojen vertailukelpoi- suuteen, vaatimukset hyl(cid:132)ttiin. i) Kaupan porrasta koskeva hyvitys ja vaati, loppuk(cid:132)ytt(cid:132)jille (148) Kaikki yritykset vaativat oikaisuja viet(cid:132)v(cid:132)ksi tarkoi- tetun ja kotimaan markkinoille suuntautuvan myynnin v(cid:132)itetyn kaupan portaan eron vuoksi. Vaatimukset esitettiin sen perusteella, ett(cid:132) kyseiset yritykset myiv(cid:132)t yhteis(cid:148)n markkinoilla p(cid:132)(cid:132)asiassa j(cid:132)lleenmyyjille ja kotimaansa markkinoilla p(cid:132)(cid:132)- asiassa ett(cid:132) kauppatoimien keskiarvo oli kotimaan markkinoilla alhaisempi kuin yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvassa myynniss(cid:132). Er(cid:132)s siihen etuyhteydess(cid:132) oleville yritys tuojille aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskus- tannuksia koskevista v(cid:132)hennyksist(cid:132), jotka on tehty ensimm(cid:132)iselt(cid:132) riippumattomalta ostajalta veloite- tusta vientihinnasta, my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ilman eri toimen- piteit(cid:132) kaupan porrasta koskeva hyvitys normaa- liarvon osalta vientihintaa m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)ess(cid:132). Kuiten- kaan yksik(cid:132)(cid:132)n kyseisist(cid:132) yrityksist(cid:132) ei kyennyt osoittamaan johdonmukaista hintatason eroa v(cid:132)itet- tyjen kaupan eri portaiden v(cid:132)lill(cid:132). Edell(cid:132) esitetyst(cid:132) syyst(cid:132) kaupan portaan erosta johtuvia oikaisuja ei tehty. ett(cid:132) d) Polkumyyntimarginaali i) Menetelm(cid:132) (152) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Intiasta per(cid:132)isin olevien tuotteiden polkumyyntimarginaalin m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi 2 jakson e kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetelmi(cid:132). (153) Kahden intialaisen viej(cid:132)n yrityksen osalta laskelmat perustuivat normaaliarvon ja vientihintojen paino- tettujen keskiarvojen verailuun. Muiden yritysten osalta normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrat- tiin kaikkien yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuneiden yksit- t(cid:132)isten vientitapahtumien hintoihin. ii) Tutkimuksen kohteena olevien yritysten polkumyyntimarginaali (154) Vertailu osoittaa polkumyynnin olemassaolon kaik- kien otokseen kuuluvien yritysten osalta. Polku- myyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-hin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla ovat seuraavat: ii) Tuontimaksuja koskevat hyvitykset — Century Textiles and Industries Ltd. 15,0 % (149) Kaikki intialaiset yritykset vaativat oikaisua saman- kaltaisesta tuotteesta ja siihen fyysisesti sis(cid:132)llyte- tyist(cid:132) aineista kannetuista yhteis(cid:148)(cid:148)n vietyjen tuot- teiden osalta palautetuista v(cid:132)lillisist(cid:132) veroista silloin, kun tuote oli tarkoitettu intialaiseen kulutukseen. Koska n(cid:132)m(cid:132) vientiin tarkoitetusta myynnist(cid:132) palautetuista m(cid:132)(cid:132)rist(cid:132) eik(cid:132) tuotteesta intialaiseen kulutukseen tarkoitetusta kannetuista m(cid:132)(cid:132)rist(cid:132), oikaisut my(cid:148)nnettiin. vaatimukset perustuivat iii) Vaihtokursseja koskevat hyvitykset (150) Kaikki intialaiset yritykset v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) komission yksik(cid:148)iden olisi poikettava tavanomaisesta k(cid:132)yt(cid:132)n- n(cid:148)st(cid:132)(cid:132)n ja k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valuuttatermiinisopimusten vaih- tokursseja laskun p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vaihtokurssien sijaan. Koska valuutan myynti ei ollut suoraan yhteydess(cid:132) kyseess(cid:132) olevaan viet(cid:132)v(cid:132)ksi tarkoitettuun myyntiin, komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t laskun p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vaihtokursseja. iv) Muita hintojen vertailukelpoisuuteen hyvi- koskevat tekij(cid:148)it(cid:132) vaikuttavia tykset (151) Kolme intialaista yrityst(cid:132) vaati perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan perusteella oikaisua mainoskustannusten osalta ja kaksi yrityst(cid:132) — Coats Viyella India Ltd. — Mafatlal Industries Ltd. — Vardhman Spinning & General Mills Ltd. 14,7 % 16,9 % 4,9 % — Virudhunagar Textile Mills Ltd. ja sii- hen etuyhteydess(cid:132) oleva yritys Thiagarajar Mills Ltd. 5,9 % iii) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) otokseen kuulumattomien yritysten polkumyyn- timarginaali toimineiden (155) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille yrityksille (katso 1 jakson b ja d kohta) vahvistetaan otoksen polkumyyntimargi- naalin painotettu keskiarvo. Prosentteina cif-hin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu marginaali on 13,2 prosenttia. iv) Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali (156) Intian yhteisty(cid:148)n laajuuden korkean tason vuoksi polkumyyntimarginaali m(cid:132)(cid:132)ritettiin yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneiden yritysten osalta sen yrityksen margi- jonka polkumyyntimarginaali oli naalin tasolla, otoksen korkein (katso 2 jakson e kohta). Prosent- teina cif-hinnasta yhteis(cid:148)n rajalla ilmaistu margi- naali on 16,9 prosenttia. L 111/34 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 8. Kiinan kansantasavalta c) Vientihinta kotimaan (157) Koska Kiina ei ole markkinatalousmaa, kiinalaisten verrattava kolmannen viejien vientihintoja oli markkinatalousmaan tai hintoihin tuotantokustannuksiin. Valituksen tekij(cid:132) ehdotti Intiaa. Komissio valitsi Intian sopivaksi kolman- neksi markkinatalousmaaksi normaaliarvon m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, koska se on suurin viej(cid:132)maa, sill(cid:132) on suurin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) asianomaiset osapuolet esitt(cid:132)neet muun vertailumaan valintaa tukevia perusteltuja todisteita. ja koska tuottajia eiv(cid:132)t (158) Kiinan otokseen valittiin kolme viej(cid:132)(cid:132), joille l(cid:132)he- tettiin kyselylomakkeet. Kyseiset yritykset olivat valtion omistuksessa. (162) Komission yksik(cid:148)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t Kiinasta per(cid:132)isin olevien tuotteiden vientihinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 2 jakson c kohdassa kuvattuja menettelyj(cid:132) ja menetel- mi(cid:132). (163) Er(cid:132)(cid:132)ll(cid:132) yrityksell(cid:132) oli Saksassa toimiva, siihen etuyhteydess(cid:132) oleva joka k(cid:132)sitteli osaa tuoja, kyseisen yrityksen yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvasta vien- nist(cid:132). Etuyhteydess(cid:132) olevan maahantuojan v(cid:132)lityk- sell(cid:132) tapahtuneiden toimien vientihinnat muodos- tettiin ensimm(cid:132)isen riippumattoman asiakkaan kyseisest(cid:132) tuotteesta maksaman tai maksettavaksi tulevan hinnan perusteella v(cid:132)hennettyn(cid:132) myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksilla sek(cid:132) kohtuullisella m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) voittoa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Voittomarginaali arvioitiin alustavasti viideksi prosentiksi liikevaihdosta. a) Yksil(cid:148)llinen kohtelu d) Vertailu (159) Kaikki kolme otokseen kuuluvaa viej(cid:132)(cid:132) pyysi, ett(cid:132) niille laskettaisiin yksitt(cid:132)iset polkumyyntimargi- naalit v(cid:132)itt(cid:132)en, ett(cid:132) ne olivat t(cid:132)ysin itsen(cid:132)isi(cid:132) sek(cid:132) vastuussa voitoistaan ja tappioistaan. (160) Valtiojohtoista kauppaa k(cid:132)yvist(cid:132) maista tulevaa vienti(cid:132) koskevan vakiintuneen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukai- sesti yksil(cid:148)llist(cid:132) kohtelua voidaan soveltaa ainoas- taan tapauksissa, joissa asianomainen viej(cid:132) on esit- t(cid:132)nyt todisteet siit(cid:132), ett(cid:132) se toimii kansallisten vi- ranomaisten vaikutuksen ulkopuolella ja markkina- olosuhteiden mukaisesti. Sellaisia todisteita ei t(cid:132)ss(cid:132) menettelyss(cid:132) esitetty. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa p(cid:132)(cid:132)tettiin, ett(cid:132) yksil(cid:148)lliset polkumyyntimarginaalit eiv(cid:132)t olleet asianmukaisia ja ett(cid:132) otoksen polkumyyntimargi- naalien painotettuun keskiarvoon (yhteis(cid:148)(cid:148)n suun- tautuvan viennin liikevaihdon mukaan) perustuva yhten(cid:132)inen polkumyyntimarginaali olisi m(cid:132)(cid:132)ritet- t(cid:132)v(cid:132). b) Normaaliarvo (161) Normaaliarvo laskettiin kiinalaisten viejien osalta yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimiville intialaisille yrityksille m(cid:132)(cid:132)ri- tettyjen normaaliarvojen perusteella (katso 7 jakson a kohta). T(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten k(cid:132)ytetyt intialaiset lajit olivat kotimaan markkinoilla myytyj(cid:132) lajeja, joilla katsottiin olevan sama rakennenumero (katso my(cid:148)s 2 jakson b kohta) kuin yhteis(cid:148)(cid:148)n viedyill(cid:132) kiinalaisilla lajeilla. Vertailukelpoisten lajien edus- tavan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n l(cid:148)yt(cid:132)misess(cid:132) esiintyneiden vaikeuk- sien vuoksi komissio k(cid:132)ytti kaikkien p(cid:132)(cid:132)otokseen valittujen intialaisten viejien normaaliarvoja. (164) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaa- liarvon ja vientihinnan v(cid:132)lill(cid:132) suoritettiin asianmu- vertailukelpoisuuteen kainen vaikuttavia oikaisujen muodossa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. eroavuuksia koskevien hintojen hyvitys (165) Vientihintaan tehdyt oikaisut koskivat luotto-, kuljetus ja pakkauskustannuksia sek(cid:132) palkkioita. (166) Kaikki intialaisten viejien osalta normaaliarvoon tehdyt hyvitykset (katso 7 jakson c kohta) tehtiin my(cid:148)s Kiinan kohdalla. e) Polkumyyntimarginaali (167) Intian osalta 7 jakson a kohdassa m(cid:132)(cid:132)ritetyn laji- kohtaisen normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin 8 jakson c kohdassa m(cid:132)(cid:132)ritettyyn vienti- hintaan, ja molempiin tehtiin 8 jakson d kohdassa kuvatut oikaisut. Asiassa sovellettiin 2 jakson e kohdassa kuvattuja menetelmi(cid:132). i) Kiinan polkumyyntimarginaali (168) Edell(cid:132) 8 jakson d kohdassa kuvattu vertailu osoittaa polkumyynnin olemassaolon kaikkien kolmen kiinalaisen tuottajan osalta. Koska asianomaisiin yrityksiin ei sovellettu yksil(cid:148)llist(cid:132) kohtelua, Kiinan osalta laskettiin yhteinen polkumyyntimarginaali joka on kolmen yrityksen osalta todettujen margi- naalien viennin liikevaihdolla painotettu keskiarvo. Polkumyyntimarginaali prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteis(cid:148)n rajalla on 15,7 %. ilmaistuna 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/35 9. Polkumyyntimarginaalit Otokseen kuuluvat yritykset Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neet yritykset Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kiel- t(cid:132)ytyneet yritykset Kiinan Kansan- tasavalta Yhtein(cid:132)inen marginaali 15,7 % ei ole Egypti Yhtein(cid:132)inen marginaali 20,6 % 20,6 % Intia 15 % 13,2 % 16,9 % — Century Textiles & Industries Ltd — Mafatlal Group (Mafatlal Industries Limited ja The Mafatlal Fine Spin- ning & Manufacturing Company Ltd) 16,9 % 14,7 % 4,9 % 5,9 % — Coats Viyella India Ltd — Vardhman Spinning & Gen Mills Ltd — Virudhunagar Indonesia — Group Argo Pantes (PT Argo Pantes 13,5 % 31,7 % + PT Daya Manunggal) — Apac Inti Corpora — Eratex Djaja — Diamond Fabrics Ltd — Nishat Mills Ltd — Kohinoor Raiwind Mills Ltd — Kohinoor Weaving Mills Ltd — Birlik Mensucat — Tureks — Teksmobili 31,7 % 19 % 29,7 % 15,6 % 32,5 % 11,7 % 11,7 % 11 % 10,4 % 1,6 % Pakistan Turkki 19,2 % 32,5 % 10,9 % 14,2 % D. YHTEIS(cid:153)N TUOTANNONALA (169) Ottaen huomioon valitukselle tukensa antaneiden ja halunsa toimia yhteisty(cid:148)ss(cid:132) komission yksi- k(cid:148)iden kanssa ilmaisseiden tuottajien, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’yhteis(cid:148)n tuotannonala’, suuren m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n komissio p(cid:132)(cid:132)tti tutkia vahinkoa sellaisen yhteis(cid:148)ln tuottajien otoksen perusteella, jota voidaan kohtuudella tutkia k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevan ajan kuluessa. Menettelyn aloit- tamista koskevassa ilmoituksessa ilmoitettiin, ett(cid:132) valinta perustuu aiemmassa menettelyss(cid:132) k(cid:132)ytettyyn otokseen. Otoksen valitsemiseksi komission yksik(cid:148)t pyysiv(cid:132)t valituksen tekij(cid:132)(cid:132) toimittamaan yksitt(cid:132)isi(cid:132) yrityksi(cid:132) koskevat vuoden 1996 tiedot tarkastelta- vana olevan tuotteen tuotannosta ja myynnist(cid:132). (170) N(cid:132)iden tietojen perusteella komission yksik(cid:148)t valit- joille sivat 7 j(cid:132)senvaltiota edustavaa 14 yrityst(cid:132), l(cid:132)hetettiin kyselylomakkeet. Valinnassa otettiin huomioon seuraavat perusteet: yritysten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) maittain maan suhteellisen t(cid:132)rkeyden mukaan, t(cid:132)rkeimm(cid:132)t tuottajaj(cid:132)senvaltiot sek(cid:132) yritysten koot tuotantorakenteet. Otokseen valitut yritykset ja edustivat noin 52 prosenttia yhteis(cid:148)n tarkastelta- vana olevan tuotteen kokonaistuotannosta tutkimu- sajanjakson aikana. (171) Asianomaisille osapuolille, jotka olivat menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen j(cid:132)lkeen ilmaisseet halunsa tulla kuulluiksi otoksen lopullisen valinnan yhteydess(cid:132) ilmoitettiin otok- seen valitut yritykset ja niiden valinnassa k(cid:132)ytetyt menetelm(cid:132)t. Otokseen valittiin seuraavat tuottajat: Saksa: — Ettlin Gesellschaft f(cid:129)r Spinnerei und Weberei AG, — Velener Textilwerke Grimmelt Wevers & Co. GmbH, — Hecking S(cid:148)hne, — A. K(cid:129)mpers GmbH & Co; Italia: — Tessiture Niggeler & K(cid:129)pfer SpA, — Standatela Spa; L 111/36 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 Ranska: — (cid:144)ts. des Fils de V. Perrin; — Tenthorey; — SA HGP GAT; — Fil. et Tis. de Saulxures; Espanja: — Hilados y Tejidos Puigner(cid:155), S. A. ; Portugali: — Incotex — Ind ´ustria e Com(cid:130)rcio de T(cid:130)xteis, Lda; Belgia: — Le Compte Textielfabrieken NV; It(cid:132)valta: — Linz Textil GmbH. (172) Linz Textil j(cid:132)tettiin otoksen ulkopuolelle, koska se ei kyennyt toimittamaan pyydettyj(cid:132) tietoja, vaikka se oli selv(cid:132)sti ilmaissut tukensa menettelylle. E. VAHINKO 1. Alustava huomautus (173) Vahinkoa koskevan tutkimuksen suorittamiseksi tutkivat 1 t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa komission yksik(cid:148)t p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1993 ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1997 v(cid:132)list(cid:132) ajanjaksoa koskevia tietoja. (174) Vuotuisten vertailujen mahdollistamiseksi kalente- rivuosia 1993–1996 on verrattu vuoden 1996 hein(cid:132)kuun ja vuoden 1997 kes(cid:132)kuun v(cid:132)liseen ajan- jaksoon, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) vahingon suuntausten m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)- mist(cid:132), syy-yhteytt(cid:132) ja yhteis(cid:148)n etua koskevien tutki- musten osalta ’vahinkoa koskeva tutkimusajanjak- so’. (175) Maantieteellisesti tutkimus koski vuoden 1993 tammikuun ja vuoden 1997 kes(cid:132)kuun v(cid:132)lisen(cid:132) ajan- jaksona nykyist(cid:132) viidentoista j(cid:132)senvaltion yhteis(cid:148)(cid:132). Vahinkoa on tutkittu muiden kuin kytk(cid:148)smarkki- noiden osalta, koska todettiin, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n valkai- semattomien puuvillakankaiden kytk(cid:148)smarkkinat ja muut kuin kytk(cid:148)smarkkinat ovat selv(cid:132)sti erill(cid:132)(cid:132)n toisistaan. 2. Yhteis(cid:148)n kulutus (176) Yhteis(cid:148)n todettavissa oleva kulutus, joka on laskettu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotanto (1) tuontiin (2) ja v(cid:132)hen- t(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vienti (3) kasvoi 12,7 prosenttia vuosina 1993–1996, eli 273 000 tonnista noin 308 000 (1) L(cid:132)hteet: CITH, Euratex ja Eurocoton. (2) L(cid:132)hteet: Eurostat sek(cid:132) Ruotsin, Suomen ja It(cid:132)vallan tilastokes- kukset vuotta 1995 edelt(cid:132)v(cid:132)lt(cid:132) ajalta. (3) L(cid:132)hteet: Eurostat sek(cid:132) Ruotsin, Suomen ja It(cid:132)vallan tilastokes- kukset vuotta 1995 edelt(cid:132)v(cid:132)lt(cid:132) ajalta. tonniin. Kulutus oli noin 312 790 tonnia vuonna 1994 ja noin 282 200 tonnia vuonna 1995. Kulutus oli noin 297 600 tonnia vahinkoa koskevan tutki- musajanjakson aikana. 3. Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (177) Komissio tutki, olisiko kaikista maista perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. tuonti tuleva asianomaisista arvioitava kumulatiivisesti (178) T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) turkkilaiset viej(cid:132)t ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) Turkista tulevaa valkaisemattomien puuvilla- kankaiden tuontia ei pit(cid:132)isi kumuloida muista asia- nomaisista maista tulevan tuonnin kanssa Turkista tulevan tuonnin ja sen markkinaosuuden pienene- misen sek(cid:132) Turkin ja muiden asianomaisten maiden vientihinnoissa esiintyvien erojen perus- teella. (179) My(cid:148)s egyptil(cid:132)iset viej(cid:132)t v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) Egyptist(cid:132) tulevaa vienti(cid:132) ei pit(cid:132)isi kumuloida muista asian- omaisista maista tulevan tuonnin kanssa tuonnin absoluuttisen ja suhteellisen tason laskun sek(cid:132) erilaisen markkinak(cid:132)ytt(cid:132)ytymisen vuoksi. (180) Komissio v(cid:132)itteit(cid:132) edellytykset, on tutkinut n(cid:132)it(cid:132) ottaen huomioon perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyt joiden mukaan tuonnin vaikutuksia ”voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, a) jos kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua v(cid:132)himm(cid:132)istasoa suurempi ja jos yhdest(cid:132)k(cid:132)(cid:132)n maasta tapahtuvan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei ole v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)t(cid:148)inen ja b) jos tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden v(cid:132)liset kilpailuedel- lytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteis(cid:148)n saman- kaltaisen kilpailuedellytykset. ” v(cid:132)liset T(cid:132)m(cid:132)n perusteella on tehty seuraavat alustavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t: tuotteen a) Turkki (181) Polkumyyntimarginaalia ja tuontim(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) ei voida t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa pit(cid:132)(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)istasoa edustavina tai t(cid:132)ysin v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)t(cid:148)isin(cid:132). Kumulatiivisen arvioinnin asianmukaisuudesta kilpailuedellytykset huomioon ottaen on tehty seuraavat alustavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t: M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ja markkinaosuudet: Turkista tuleva tuonti v(cid:132)heni (40 prosenttia) vuoden 1993 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana noin 9 300 tonnista vuonna 1993 noin 5 600 tonniin koskevan tutkimusajanjakson aikana. vahinkoa T(cid:132)m(cid:132)n tuonnin osuus yhties(cid:148)n markkinoista pieneni 44 prosenttia vuoden 1993 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, eli 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/37 3,4 prosentista vuonna 1993 vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson 1,9 prosenttiin. Vuoden 1997 yhdeks(cid:132)(cid:132) ensimm(cid:132)ist(cid:132) kuukautta koskevat vienti- luvut (3 205 tonnia) vahvistavat t(cid:132)m(cid:132)n suuntauksen. T(cid:132)m(cid:132) merkitsee 21 prosentin laskua vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson ja vuoden 1997 v(cid:132)li- sen(cid:132) aikana, eli noin 1,5 prosentin suuruinen osuus yhteis(cid:148)n markkinoista. T(cid:132)m(cid:132)n laskun yhteydess(cid:132) olisi otettava huomioon, ett(cid:132) Turkin ja yhteis(cid:148)n v(cid:132)lill(cid:132) ei ole kiinti(cid:148)ihin perustuvia rajoituksia. viel(cid:132) 1 prosentilla Hinnat: Eurostatin ilmoittamat tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat nousivat 9 prosenttia vuosina 1993–1996. Turkkilaisen tuotteen hinnat olivat asianomaisten maiden korkeimmat; hinnat nousivat vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Alustavista luvuista ilmenee, ett(cid:132) hinnan alittavuuden keskiarvo oli 5,6 prosenttia. Sen otoksen edustavuus, johon t(cid:132)m(cid:132) luku perustuu on kuitenkin tarkistettava viel(cid:132) (katso j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132)). Alustavan luvun keskiarvo on kaikkien tutki- muksen kohteena olevien maiden alhaisin. (182) Lopuksi todettiin, ett(cid:132) tarkasteltavana olevan ajan- jakson aikana Turkista tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja osuus yhteis(cid:148)n markkinoista ovat laskeneet, kun taas sen hinta on noussut. Alustavasti m(cid:132)(cid:132)ritetty hinnan alittavuus on kuitenkin huomattava, vaikka se perustuu otokseen, jonka edustavuutta voidaan ep(cid:132)ill(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi katsotaan alustavasti asian- mukaiseksi hyl(cid:132)t(cid:132) Turkin kumulaatiosta luopumista koskeva pyynt(cid:148) ja kumuloida Turkista tuleva tuonti muista tulevan tuonnin kanssa. Asiaa tutkitaan kuitenkin edelleen. asianomaisista maista b) Egypti (183) Egyptist(cid:132) tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on pysynyt melko vakaana 13 000 tonnin tasolla vuosina 1993–1996. Tuontim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t kasvoivat vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan aikana 12 800 tonnista 14 600 tonniin, eli 14 prosenttia. T(cid:132)m(cid:132) lis(cid:132)ksi kyseisen tuonnin osuus yhteis(cid:148)n markkinoista on pysynyt vakaana 5 prosentin tasolla. tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) (184) Todettiin my(cid:148)s, ett(cid:132) Egyptist(cid:132) tulevan valkaisemat- tomien puuvillakankaiden tuonnin hinnoittelu oli samanlainen kuin Intiasta, Kiinan kansantasaval- lasta, Pakistanista ja Indonesiasta tulevan tuonnin hinnoittelu. Asianomaisista maista tuodut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)t(cid:148)isi(cid:132). tarkasteltuina eiv(cid:132)t erill(cid:132)(cid:132)n tuotteet kilpailevat tuodut Kolmansista maista kesken(cid:132)(cid:132)n sek(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan valmis- taman tuotteen kanssa, koska niiden tuonti- ja hinnoittelusuuntaukset ovat samanlaisia. ole (185) N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa katsotaan alustavasti, ett(cid:132) on asianmukaista kumuloida Egyptist(cid:132) tuleva tuonti muista tulevan tuonnin kanssa. asianomaisista maista 4. Polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja markkinaosuus (186) Asianomaisista maista tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi 13 prosenttia vuosien 1993 ja 1996 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 117 224 tonnista vuonna 1993 noin 131 693 1996. Asianomaisista maista tonniin vuonna tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pieneni (24 prosenttia) vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana eli osittain v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden voimassaoloaikana noin 131 693 tonnista vuonna 1996 noin 100 385 tonniin vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana. (187) Tuontisuuntauksia olisi tarkastellessa tekij(cid:132)t: ensiksi otettava huomioon seuraavat suurimpaan osaan asianomaisista maista sovellettiin kiinti(cid:148)it(cid:132), joilla rajoitetaan niist(cid:132) tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kiin- te(cid:132)lle tasolle ja joiden joustavuus on rajoitettu; toiseksi varastoidut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t n(cid:132)yttiv(cid:132)t nousseen vuonna 1996, mik(cid:132) johtui osittain samana vuonna j(cid:132)tetyst(cid:132) polkumyynnin vastaisesta valituksesta ja ennakoivien markkinoiden mahdollisia vastatoimista; kolmanneksi varastojen myynnill(cid:132) oli p(cid:132)invastainen vaikutus, joten tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), johon sovellettiin osittain voimassa olevia polkumyyntitoi- menpiteit(cid:132), pieneni vuonna 1997. tulleja (188) Asianomaisista maista tulevan tuonnin osuus yhteis(cid:148)n markkinoista laski 42,8 prosentista 40,5 prosenttiin vuosina 1993–1994, laski edelleen noin 39 prosenttiin vuonna 1995 ja nousi 42,7 prosenttiin vuonna 1996. Asianomaisista maista tulevan tuonnin osuus yhteis(cid:148)n markkinoista laski 33,7 prosenttiin vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson aikana. 5. Polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen hinnat tuonnin (189) Eurostatin tuonnin ilmoittamien vientihintojen asianomaisista maista tulevan painotetun keskiarvon kehittymisen tutkimuksesta ilmenee, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) vientihinnat nousivat 3 ecusta/kg 3,2 ecuun/kg vuosina 1993–1994. Hinnat nousivat edelleen 3,6 ecuun/kg vuonna 1995 ja laskivat sen j(cid:132)lkeen 3,4 ecuun/kg vuonna 1996. Vahinkoa koskevan hinnat nousivat 3,5 ecuun/kg. tutkimusajanjakson aikana (190) Komission yksik(cid:148)t ovat tutkineet, alittavatko asi- anomaisten maiden tuottajat/viej(cid:132)t yhteis(cid:148)n tuotta- jien hinnat. Tutkimus k(cid:132)sitti tutkimusajanjakson (1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1996 ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1997 v(cid:132)linen ajanjakso). Hinnan alittavuuden tutkimiseksi viedyt sek(cid:132) valmistamat yhteis(cid:148)n tuotannonalan yhteis(cid:148)ss(cid:132) valkaisemattomat puuvillakankaat on jaettu luok- kiin nelj(cid:132)n sellaisen tekij(cid:132)n mukaisesti, eli langan numeron ja s(cid:132)keiden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n sek(cid:132) loimen ett(cid:132) L 111/38 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 kuteen osalta, tuotantokustannuksiin. joiden katsottiin vaikuttavan eniten lis(cid:132)(cid:132) otoksen heikkouksien vuoksi. Erityisesti pyri- t(cid:132)(cid:132)n valitsemaan uusi otos. Viejien hinnat on asianmukaisesti oikaistu cif-arvo tullattuna -tasolle. Kaupan portaiden eroja koskeva oikaisu my(cid:148)nnettiin tapauskohtaisesti etuyhteytt(cid:132) vailla oleville tuojille l(cid:132)hetettyihin kyselylomakkei- siin saaduista vastauksista ker(cid:132)ttyjen tietojen perus- teella. Yhteis(cid:148)n tuottajien hinnat on oikaistu vapaasti tehtaalla -tason mukaisiksi. Yhteis(cid:148)n tuottajien vapaasti tehtaalla -hintojen ja yksitt(cid:132)isten asianomaisten tuottajien/viejien vienti- hintojen painotettuja on verrattu toisiinsa luokittain. keskiarvoja (191) Maittain todetut hinnan alittavuuden marginaalit tuottajien prosentteina yhteis(cid:148)n ilmaistuina hinnoista ovat seuraavat: 6. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne a) Alustava huomautus (193) Vahinkoa koskevassa arvioitiin kahdenlaisia tietoja: kaikkia valituksen tehneit(cid:132), eli yhteis(cid:148)n tuotannonalaa, sek(cid:132) otokseen kuuluvia yrityksi(cid:132) koskevat tiedot. tutkimuksessa b) Yhteis(cid:148)n koko tuotannonalaa koskevat tiedot (194) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan valkaisemattomien puuvil- lakankaiden tuotanto pieneni vuosina 1993–1996 noin 85 600 tonnista noin 83 200 tonniin, eli noin 3 prosenttia. Vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson aikana tuotanto kasvoi 5 prosenttia noin 87 500 tonniin. — Kiinan kansantasavalta: keskiarvo 21,7 prosenttia 20–24 prosenttia; — Egypti: 24–35 prosenttia; keskiarvo 27,8 prosenttia — Intia: 3–35 prosenttia; keskiarvo 26,9 prosent- tia — Indonesia: 18–36 prosenttia; keskiarvo 29,2 prosenttia — Pakistan: 9–19 prosenttia; keskiarvo 13,3 prosenttia — Turkki: 0,1–21,2 prosenttia; keskiarvo 5,6 prosenttia. alittavuuden marginaalin (192) Seuraavat erityisseikat ilmeniv(cid:132)t Turkkia koskevasta laskelmasta: turkkilaisten viejien keskuudesta otok- seen valitun nelj(cid:132)n yrityksen edustavuuteen kohdis- tuvat ep(cid:132)ilyt johtuvat seuraavista tekij(cid:148)ist(cid:132). Ensiksi toiminut yhteisty(cid:148)ss(cid:132). yksi n(cid:132)ist(cid:132) yrityksist(cid:132) ei Toiseksi yhden yrityksen todettiin viev(cid:132)n l(cid:132)hinn(cid:132) jonka osalta hintavertailu oli yht(cid:132) kangaslajia, t(cid:132)m(cid:132)n yrityksen osalta todetun erityisen vaikeaa; suuruudeksi hinnan m(cid:132)(cid:132)ritettiin alustavasti 0,1 prosenttia (yrityksen polkumyyntimarginaali v(cid:132)himm(cid:132)istasoa). Kolmas jonka osalta m(cid:132)(cid:132)ritettiin 21,2 prosentin suuruinen hinnan alittavuuden margi- naali, edustaa ainoastaan 5 prosenttia otokseen kuuluvien yritysten viennin kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Nelj(cid:132)nnen yrityksen, edustaa noin 50 prosenttia otokseen kuuluvien yritysten viennist(cid:132), hinnan alittavuuden marginaali on 5,5 prosenttia. aikai- tulokset poikkeavat merkitt(cid:132)v(cid:132)sti N(cid:132)m(cid:132) semman tutkimuksen tuloksista. Vaikka k(cid:132)ytett(cid:132)- viss(cid:132) olevien tietojen k(cid:132)ytt(cid:148) katsottiin alustavassa vaiheessa riitt(cid:132)v(cid:132)ksi, hinnan alittavuutta tutkitaan yritys, joka on (195) Yhteis(cid:148)n kulutus kasvoi noin 12,6 prosenttia vuosina 1993–1996, kun taas yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan 1,4 prosenttia 74 000 tonnista noin 73 000 tonniin. yhteis(cid:148)n markkinoista pieneni Vastaava osuus kyseisen ajanjakson aikana 27 prosentista 24 prosenttiin, eli 11 prosenttia. kokonaismyynti pieneni noin (196) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t kasvoivat vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) eli 5 prosenttia, kun taas osuus yhteis(cid:148)n markkinoista kasvoi 26 prosenttiin suurin piirtein saman ajan- jakson aikana, jolloin polkumyyntitoimenpiteit(cid:132) sovellettiin. aikana 77 000 tonniin, (197) Vuosien 1993 ja 1995 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 88 yhteis(cid:148)n yrityst(cid:132) lopetti toimintansa, mink(cid:132) johdosta mene- tettiin noin 8 600 ty(cid:148)paikkaa. Vuoden 1996 tammi- kuun ja vuoden 1997 hein(cid:132)kuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 24 yrityst(cid:132) lopetti toimintansa, mink(cid:132) johdosta mene- tettiin noin 2 500 ty(cid:148)paikkaa. N(cid:132)m(cid:132) luvut edustavat noin 4,5 prosenttia puuvillakankaiden kytk(cid:148)skuto- moiden ja muiden kuin kytk(cid:148)skutomoiden ty(cid:148)nte- kij(cid:148)ist(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) luvut koskevat yhteis(cid:148)n tuottajia, joiden puuvillan kytk(cid:148)stuotanto ja muu kuin kytk(cid:148)stuotanto on suurempi kuin 50 prosenttia, koska m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) ei voida tarkasti jakaa kytk(cid:148)stuo- tannon ja muun kuin kytk(cid:148)stuotannon v(cid:132)lill(cid:132). c) Otokseen kuuluvia yhteis(cid:148)n tuottajia koskevat tiedot i) Tuotanto (198) Otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuottajien tuotanto pieneni noin 6,3 prosenttia vuosina 1993–1996 noin 52 000 tonnista vuonna 1993 noin 48 700 tonniin vuonna 1996. Vahinkoa koskevan tutki- musajanjakson aikana 52 000 tonniin. tuotanto kasvoi 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/39 Tuotannon kuukausittaisen keskiarvon kehityksest(cid:132) ilmenee 8 prosentin lasku vuosina 1993–1996 ja 20 prosentin nousu vuoden 1996 ja vuoden 1997 kes(cid:132)kuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana eli v(cid:132)liaikaisten polku- myyntitoimenpiteiden voimassaoloaikana. ii) Kapasiteetti (199) Otokseen valittujen tuottajien k(cid:132)ytt(cid:148)tunteina vuotta kohti laskettu enimm(cid:132)iskapasiteetin taso laski 18,1 miljoonasta tunnista 16,9 miljoonaan tonniin vuosina 1993–1996, eli 7 prosenttia. Kapasiteetin taso nousi vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutki- musajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 16,9 miljoonasta tunnista vuotta kohti 17,3 miljoonaan tuntiin vuotta kohti. Kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)asteen osalta tosiasiallisten k(cid:132)yt- t(cid:148)tuntien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pieneni 15,4 miljoonasta tunnista 15,3 miljoonaan tuntiin vuosina 1993–1996. Tosiasiallisten k(cid:132)ytt(cid:148)tuntien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana noin 16 miljoonaan tuntiin. otokseen kuuluvat T(cid:132)m(cid:132)n ajanjakson aikana yhteis(cid:148)n tuottajat ovat j(cid:132)rkiper(cid:132)ist(cid:132)neet tuotantonsa kapasiteetin v(cid:132)hent(cid:132)misell(cid:132) ja laitteiden nykyaikais- tamisella. iii) Varastot (200) Otokseen kuuluvien tuottajien varastot kasvoivat vuosina 54 huomattavasti, 1993–1996 noin 3 800 tonnista noin 5 900 tonniin. Vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana varastot pieneniv(cid:132)t noin 2 800 tonniin. prosenttia, eli iv) Myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t (201) Otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuottajien tarkastelta- vana olevan tuotteen myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t pieneniv(cid:132)t noin 5,8 prosenttia noin 52 000 tonnista noin 49 000 tonniin vuosina 1993–1996. Vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t kasvoivat 53 000 tonniin. Myynnin kuukausittaisen keskiarvon kehityksest(cid:132) ilmenee 5 prosentin lasku vuosina 1993–1996, eli keskiarvo laski 4 336 tonnista 4 110 tonniin kuukautta kohti. Otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuot- tajien myynnin kuukausittainen keskiarvo nousi vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, eli osittain saman ajanjakson aikana, jolloin polkumyyntitoimenpiteit(cid:132) sovellet- tiin, 8 prosenttia 4 422 tonniin kuukautta kohti. Myynnin kuukausittainen keskiarvo oli 4 110 tonnia vuonna 1996 ja 5 250 tonnia vuoden 1997 kuuden ensimm(cid:132)isen kuukauden aikana. v) Hinnat (202) Otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuottajien hintakehi- tyksen tutkimuksesta ilmenee, ett(cid:132) hinnat nousivat 8 prosenttia vuosina 1993–1994 ja edelleen 13 prosenttia Vuosina 1995–1996 hinnat nousivat 4 prosenttia. Vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana hinnat laskivat 2 prosenttia. 1994–1995. vuosina (203) Yhteis(cid:148)n tuottajien hintakehityst(cid:132) tarkasteltaessa on otettava huomioon kaksi yhteis(cid:148)n tuottajien kustan- nuksiin vaikuttanutta p(cid:132)(cid:132)tekij(cid:132)(cid:132): (a) raakapuuvillan hinnat ja (b) kangasrakenteiden useista muutoksista ja pienempien tuotesarjojen tuottamisesta aiheutu- neet kustannukset; mik(cid:132) johtuu asianomaisista maista tulevan tuonnin aiheuttamista ja tiettyihin kangasrakenteisiin kohdistuvista paineista. (204) Raakapuuvillan, tuotannon joka on t(cid:132)rkein tuotantohy(cid:148)dyke kankaiden valmistuksessa ja joka edustaa noin kokonaiskustannuksista, kolmasosaa hintakehityst(cid:132) on tutkittu. Raakapuuvillan maail- manmarkkinahinnat nousivat 48 prosenttia vuosina vuosina 1994–1995 ne nousivat 1993–1994; j(cid:132)lleen 15 prosenttia. Raakapuuvillan hinnat laskivat 15 prosenttia vuosina 1995–1996. Hinnat nousivat j(cid:132)lleen 10 prosenttia vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. (205) N(cid:132)iden kahden suuntauksen vertailusta ilmenee, ett(cid:132) kankaiden hinnannousu ei vastannut edes raakapuuvillan otettava huomioon, ett(cid:132) raaka-aineen hinnannousu heijastuu valkaisemattomien kankaiden hintaan vasta 6–12 kuukauden viiveell(cid:132) ennakkohankintojen vuoksi. hinnannousua. Olisi (206) Olisi my(cid:148)s huomattava, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajien kustannukset olivat nousseet vuosina 1993–1996 johdanto-osan 203–205 kappaleen kuvatuista syist(cid:132), mink(cid:132) vuosina yhteis(cid:148)n tuottajia estettiin hy(cid:148)dynt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) suurtuotannon etuja ja muuttamasta tuotantoaan kannattavaksi. (207) N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n huolimatta hintojen vastaamaan eiv(cid:132)t tilannetta tuotannonalan yhteis(cid:148)n tuottajat tuotantokustannusten nousuun. T(cid:132)t(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) hintojen j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)misen(cid:132). noususta kyenneet vi) Investoinnit (208) Otokseen kuuluvat yhteis(cid:148)n tuottajat kasvattivat vuoden 1993 ja vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) investointejaan noin 7 miljoonasta ecusta noin 13 miljoonan ecuun, eli 76 prosenttia; kyseiset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t edustivat 4 prosenttia ja Investointien taso 5,5 prosenttia liikevaihdosta. s(cid:132)ilytettiin my(cid:148)s tuotti tappiota kilpailukyvyn s(cid:132)ilytt(cid:132)miseksi. silloin, kun toiminta aikana L 111/40 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 vii) Kannattavuus 2. Asianomaisista maista polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen tuonnin vaikutus (209) Otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuottajien kannatta- vuus laski vuosina 1993–1996. Voittojen paino- tettu keskiarvo laski itse asiassa noin 0 prosentista vuonna 1993 noin –2 prosenttiin vuonna 1996. Vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana, eli osittain v(cid:132)liaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloaikana, tappiot laskivat 1 prosenttiin. viii) Ty(cid:148)llisyys (214) Polkumyynnill(cid:132) tapahtuneen tuonnin vaikutuksia tarkastettaessa todettiin, ett(cid:132) vuosina 1993–1996 asianomaisista maista valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonti kasvoi 12 prosenttia, sen samaan markkinaosuuden ollessa 43 prosenttia; aikaan taloudellinen tilanne huononi, kun sen markkinaosuus laski 28 prosentista 26 prosenttiin. tuotannonalan yhteis(cid:148)n tuleva (210) Otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuottajien ty(cid:148)llist(cid:132)- mien henkil(cid:148)iden kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) laski 5 352:sta 4 932:een vuosina 1993–1996, eli 8 prosenttia. Vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana ty(cid:148)ntekij(cid:148)it(cid:132) oli 4 965. (215) Valkaisemattomien puuvillakankaiden markkinat ovat eritt(cid:132)in hintaherkki(cid:132) tuotteen yleisen hy(cid:148)dyk- keenomaisen luonteen ja vaihdettavuuden sek(cid:132) markkinoiden avoimuuden vuoksi. 7. Vahinkoa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (211) Edell(cid:132) mainittujen vahinkoa kuvaavien tekij(cid:148)iden tutkimuksesta ilmenee, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne huononi vuosina 1993–1996. Yhteis(cid:148)n tapahtuva tuotannonalan myynti, kannattavuus ja ty(cid:148)llist(cid:132)mistaso laskivat t(cid:132)m(cid:132)n ajanjakson aikana. Varastot kasvoivat saman ajanjakson aikana. yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotanto, (212) Vaikka yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuotanto- ja myynti- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t kasvoivat ja varastot pieneniv(cid:132)t vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana, vaikuttaa silt(cid:132), ett(cid:132) kyseisen tuotannonalan tilanteen paraneminen johtuu ensisijaisesti vuoden 1996 marraskuun ja vuoden 1997 toukokuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana voimassa olevista v(cid:132)liaikaisista polkumyynti- toimenpiteist(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi toimenpiteiden rajoi- tettu voimassaoloaika esti yhteis(cid:148)n tuotannonalaa, jonka taloudellinen tilanne oli edelleen huono, muuttamasta toimintaansa j(cid:132)lleen kannattavaksi. F. SYY-YHTEYS (216) Yhteis(cid:148)n tuottajien hintojen tarkastelusta ilmenee, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajien hintojen j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)mistaso oli huomattava vuosina 1993–1996. Tarkasteltavana olevana tuonnin aiheuttama hintojen j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)mis- taso oli korkeimmillaan vuosina 1995–1996, jolloin yhteis(cid:148)n tuottajat kykeniv(cid:132)t nostamaan hintojaan ainoastaan 4 prosenttia (kahden edellisen vuoden aikana esiintyneest(cid:132) hintojen j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)mi- sest(cid:132) huolimatta); samaan aikaan asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat laskivat 6 prosenttia. (217) Lis(cid:132)ksi olisi pidett(cid:132)v(cid:132) mieless(cid:132), ett(cid:132) asianomaisista maista tulevaan tuontiin sovellettavien v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden voimassaoloaikana yhteis(cid:148)n tuotan- nonala osoitti selvi(cid:132) elpymisen merkkej(cid:132), kuten j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) osoitetaan. johti (218) N(cid:132)in ollen katsotaan, ett(cid:132) tarkasteltavana olevan tuonnin hinnan alittavuuden muodossa aiheuttama paine hintaherkill(cid:132) markkinoilla yhteis(cid:148)n tuottajien hintojen j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)miseen ja talou- dellisiin menetyksiin. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi katsotaan, ett(cid:132) hintojen alittavuus on yksi yhteis(cid:148)n tuottajille aiheutuneen merkitt(cid:132)v(cid:132)n vahingon syist(cid:132). n(cid:132)ill(cid:132) 1. Johdanto 3. Muiden tekij(cid:148)iden vaikutukset yhteis(cid:148)n (213) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista tuleva valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonti aiheuttanut sellaista jota voidaan pit(cid:132)(cid:132) merkitt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132). Polku- vahinkoa, myynnill(cid:132) tapahtuneen tuonnin lis(cid:132)ksi muita tiedossa olevia tekij(cid:148)it(cid:132) tutkittiin sen varmistami- seksi, ett(cid:132) n(cid:132)iden yhteis(cid:148)n tuotannonalalle mahdol- lisesti aiheuttamaa vahinkoa ei katsota johtuvan polkumyynnill(cid:132) tapahtuneesta tuonnista. tuotannonalalle a) Kiinti(cid:148)t ja vapaaehtoiset vientirajoitukset tuleva (219) Tietyt osapuolet ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) asianomaisista aiheuttaa maista vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle, koska siihen sovelletaan monikuituj(cid:132)rjestelyn yhteydess(cid:132) k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)notettuja kiinti(cid:148)it(cid:132). ei ole voinut tuonti 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/41 valkaisemattomista (220) Turkkia lukuun ottamatta asianomaisista maista tulevasta puuvillakankaiden tuonnista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n useissa kauppasopimuksissa. Intiasta, Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Pakistanista tulevaan tuontiin sovelletaan tuonti- kiinti(cid:148)it(cid:132). Egyptist(cid:132) tulevaan tuontiin sovelletaan vapaaehtoisia vientirajoituksia. (221) T(cid:132)m(cid:132)n menettelyn yhteydess(cid:132) tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan Maailman kauppaj(cid:132)rjest(cid:148)n teks- tiili- ja vaatetustuotteista tehtyyn sopimukseen sis(cid:132)l- lytetyn vanhan monikuituj(cid:132)rjestelyn ryhm(cid:132)(cid:132)n 2. T(cid:132)h(cid:132)n ryhm(cid:132)(cid:132)n kuuluvat ja valkaisemattomat joissa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 50 valkaistut palttinakankaat, painoprosenttia puuvillaa. N(cid:132)in ollen sellaisten valkaisemattomien kankaiden asianomaisista maista tulevan tuonnin osuus, joihin sovelletaan ryhm(cid:132)n 2 kiinti(cid:148)t(cid:132), voi vaihdella vuodesta toiseen. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi kiinti(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132) on suhteellisen joustava, koska kiinti(cid:148)iden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t voidaan siirt(cid:132)(cid:132) ryhm(cid:132)st(cid:132) toiseen, k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ennakkoon tai siirt(cid:132)(cid:132) seuraavaan vuoteen. tuotannonalalle (222) Tuontim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t rajoittavien kiinti(cid:148)iden soveltaminen ei kuitenkaan sulje pois sit(cid:132) mahdollisuutta, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n vahinkoa hintojen j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)misen tai alenemisen muodossa, koska niiden tarkoitus on ainoastaan tuotujen m(cid:132)(cid:132)rien huolimatta Intian, Indonesian, Pakistanin ja Kiinan kansanta- savallan vientihintojen keskiarvo laski 5 prosenttia vuosina 1995–1996. rajoittaminen. Kiinti(cid:148)ist(cid:132) aiheutuu (223) T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) olisi huomattava, ett(cid:132) kiinti(cid:148)ist(cid:132) ja tuontirajoituksista huolimatta asianomaisista maista sellaisten valkaisemattomien kankaiden tuleva tuonti, johon sovelletaan kauppaj(cid:132)rjestelyj(cid:132), kasvoi huomattavasti noin 107 000 tonnista vuonna 1993 noin 121 000 tonniin vahinkoa koskevan tutki- musajanjakson aikana. N(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s silt(cid:132), ett(cid:132) asi- anosaiset maat ovat my(cid:148)s lis(cid:132)nneet valkaisematto- mien kankaiden osuutta ryhm(cid:132)(cid:132)n 2 kuuluvien tuot- teiden kokonaisviennist(cid:132). (224) T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi asianomaisista maista tuodut suuret ja kasvavat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t myytiin hinnoilla, jotka alittivat merkitt(cid:132)v(cid:132)sti yhteis(cid:148)n tuottajien hinnat. (225) N(cid:132)m(cid:132) tekij(cid:132)t huomioon ottaen ei voida alustavasti ja vapaaehtoiset vientirajoi- tuontia p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) kiinti(cid:148)t tukset aiheuttamasta vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. tarkasteltavana olevaa est(cid:132)isiv(cid:132)t b) Kolmansista maista tuleva tuonti (226) Tietyt asianomaiset osapuolet v(cid:132)ittiv(cid:132)t lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui menettelyn kolmansista ulkopuolella maista tulevasta tuonnista. olevista (227) Kolmansista maista tuleva valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonti kasvoi noin 76 245 tonnista vuonna 1993 noin 97 300 tonniin 1996, sen huipun ollessa noin 104 600 tonnia vuonna 1994. Kolmansista maista tuleva tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kasvoi noin 113 100 tonniin vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson aikana. N(cid:132)iden tuotteiden osuus yhteis(cid:148)n markkinoista nousi noin 28 prosentista 32 prosenttiin vuosina 1993–1996. Vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson aikana se nousi edelleen 38 prosenttiin. (228) Kolmansista maista tulevan tuonnin hintojen osalta k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevista Eurostatin tiedoista ilmeni, ett(cid:132) kolmansien maiden veloittamien hintojen keskiarvo on suurempi kuin asianomaisten maiden hintojen keskiarvo. Vuonna 1993 Eurostatin ilmoit- tama kolmansista maista tulevan tuonnin paino- tettu keskiarvo oli 15 prosenttia korkeampi kuin asianomaisten maiden painotettu keskiarvo. Kyseinen ero oli 6 prosenttia vuonna 1996. hintojen (229) Vuonna 1993 muista kolmansista maista, Ven(cid:132)j(cid:132)(cid:132) ja Arabiemiirikuntia tulevien valkaisemattomien kankaiden hinnat olivat 22 asiainomaisten prosenttia maiden hinnat. Kyseinen ero oli 13 prosenttia vuonna 1996. korkeammat ottamatta, lukuun kuin (230) T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi vuonna 1996 ainoastaan nelj(cid:132)ll(cid:132) maalla oli 2 prosenttia suurempi osuus yhteis(cid:148)n markkinoista: Virolla (2,6 prosenttia), Ven(cid:132)j(cid:132)ll(cid:132) (3 prosenttia), Arabiemiirikunnilla (3 prosenttia) ja Thaimaalla (4 prosenttia). (231) Virosta per(cid:132)isin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kasvoi noin 2 000 tonnista noin 6 900 tuotteen osuus 1993–1996; tonniin vuosina yhteis(cid:148)n markkinoista kasvoi saman ajanjakson aikana noin 1 prosentista noin 2,6 prosenttiin. Hinnat nousivat 2 ecusta/kg noin 3,1 ecuun/kg. (232) Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132) per(cid:132)isin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti on vuosina 1993–1996 pysynyt vakaana 8 000 tonnin tasolla; my(cid:148)s tuotteen osuus vakaana 3 yhteis(cid:148)n markkinoista on pysynyt prosentin tasolla. K(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevista Eurostatin tiedoista ilmenee, ett(cid:132) kyseisen tuonnin hinnat ovat pysyneet suhteellisen vakaina, eli noin 2,5 ecua/kg. (233) Arabiemiirikunnista tuonti on kasvanut tuleva huomattavasti, ja sen osuus yhteis(cid:148)n markkinoista on noin 3 prosenttia. Petosten mahdollisuutta n(cid:132)iden valkaisemattomien puuvillakankaiden alku- tutkitaan ilmoituksen per(cid:132)(cid:132) parhaillaan. T(cid:132)m(cid:132)n tuonnin hinta on pysynyt vakaana ja se on ollut noin 3 ecua kilogrammaa kohti vuosina 1993–1996. koskevan osalta L 111/42 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 yhteis(cid:148)n markkinoista (234) Thaimaasta tuleva vienti on pysynyt vakaana noin ja sen 12 000 tonnin tasolla vuosina 1993–1996, osuus 4 prosentin tasolla. Olisi huomattava, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) Eurostatin ilmoittamat tuontihinnat ovat vaihdel- leet 4 ecusta 4,5 ecuun/kg, joten ne ovat olleet paljon korkeampia kuin asianomaisten maiden viejien veloittamat hinnat. on pysynyt (235) Muiden kolmansien maiden, Viroa, Ven(cid:132)j(cid:132)(cid:132), Arabi- emiirikuntia ja Thaimaata lukuun ottamatta, yksi- l(cid:148)lliset markkinaosuudet ovat pieni(cid:132) ja niiden hintojen keskiarvo on pysynyt vuosina 1993–1996 korkeammalla tasolla kuin asianomaisten maiden hinnat. Vuonna 1996 n(cid:132)iden muiden kolmansien maiden hinnat olivat 10 prosenttia korkeammat kuin asianomaisten maiden hinnat. (236) Edell(cid:132) esitettyjen huomautusten perusteella p(cid:132)(cid:132)tel- l(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) vaikka Virosta, Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132) ja Arabiemiirikunnista tuleva tuonti saattaa aiheuttaa vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle, se ei vaikuta asianomaisista maista tulevan tuonnin ja yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutuneen merkitt(cid:132)v(cid:132)n vahingon v(cid:132)liseen syy-yhteyteen. 4. Syy-yhteytt(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (237) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne huononi samanai- kaisesti kun asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat nousivat (siihen asti, kun v(cid:132)liaikaiset polku- myyntitoimenpiteet otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n vuoden 1996 marraskuussa) ja kyseinen tuonti aiheutti huomat- tavaa hinnan alittavuutta. (238) Sit(cid:132) mahdollisuutta ei voida sulkea pois, ett(cid:132) muut tekij(cid:132)t, erityisesti Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132) ja Arabiemiirikunnista (sen kasvavan markkinaosuuden ja tuleva tuonti alhaisten hintojen vuoksi) alhaiset tuotantokustannukset omaavista kolmansista maista (sen t(cid:132)rke(cid:132)n ja kasvavan markkina- tuleva tuonti tarkasteltuina osuuden vuoksi) olisivat yhdess(cid:132) aiheuttaneet tuotannonalan paineita hintoihin ja n(cid:132)in ollen my(cid:148)t(cid:132)vaikuttaneet t(cid:132)m(cid:132)n huonoon taloudelliseen tilanteeseen. tai muista yhteis(cid:148)n (239) Vaikka tietyt muut kolmannet maat ovat saattaneet my(cid:148)t(cid:132)vaikuttaa yhteis(cid:148)n tuotannonalan huonoon tilanteeseen, asianomaisista maista tuleva tuonti on aiheuttanut merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) tarkasteltuna erikseen vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. G. YHTEIS(cid:153)N ETU 1. Yhteis(cid:148)n edun tutkiminen: tietojen hankki- minen (240) Jotta komissio voi arvioida yhteis(cid:148)n etua, se on perusasetuksen 21 artiklan riitt(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) tavalla nojalla toteuttanut tutkimuksen, joka koskee asi- anomaisiin taloudellisiin toimijoihin kohdistuvia todenn(cid:132)k(cid:148)isi(cid:132) vaikutuksia, jos polkumyyntitoimen- piteet otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tai jos niit(cid:132) ei oteta k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n. (241) My(cid:148)hempi arviointi perustuu kaikkien asian- omaisten osapuolten toimittamiin todistein perus- teltuihin tietoihin. (242) Komissio on l(cid:132)hett(cid:132)nyt tietoja koskevia erityisi(cid:132) pyynt(cid:148)j(cid:132) kyselylomakkeiden muodossa. Ne on osoitettu 52 asianomaiselle osapuolelle, joiden katsottiin edustavan tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen suoraan liittyvi(cid:132) tekstiiliteollisuuden eri aloja; n(cid:132)m(cid:132) alat ovat: kehr(cid:132)(cid:132)j(cid:132)t, kutojat, tuojat/kaup- piaat, viimeistelij(cid:132)t, muuntajat ja sovittajat. (243) Jotkut asianomaiset osapuolet ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) kyseinen menettely on perusasetuksen vastainen, koska siin(cid:132) ei s(cid:132)(cid:132)det(cid:132) yhteis(cid:148)n edun tarkastelun yhteydess(cid:132) suoritettavasta otannasta. (244) Menettely(cid:132) ei voida kuitenkaan pit(cid:132)(cid:132) otantamene- telm(cid:132)n(cid:132). Kaikki todistein perustellut asianomaisten osapuolten esitt(cid:132)m(cid:132)t v(cid:132)itteet on otettu huomioon vastoin perusasetuksen 17 s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132). Komission yksik(cid:148)t ovat osoittaneet tietoja rajoitetulle m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lle osapuolia saadakseen tietoja j(cid:132)rjestelm(cid:132)lli- sell(cid:132) tavalla esill(cid:132) olevien kysymysten k(cid:132)sittelemi- ja seksi tarkastamiseksi. sek(cid:132) saatujen tietojen t(cid:132)ydent(cid:132)miseksi artiklassa koskevia pyynt(cid:148)j(cid:132) erityisi(cid:132) (245) Komissio pyysi kaikkia asian- omaisia osapuolia toimittamaan tuotantoa, myynti(cid:132), ty(cid:148)llisyytt(cid:132) ja tuontia koskevat tiedot vuodelta 1996. ilmoittautuneita sen perusteella, mik(cid:132) (246) Kunkin toiminta-alan osalta yritykset on valittu eri j(cid:132)senvaltioista kyseisen toiminta-alan suhteellinen merkitys on kussakin maassa. Kussakin maassa, jos niiss(cid:132) on ollut asian- omaisia yrityksi(cid:132), yritykset on valittu suurten, pienten ja keskikokoisten yritysten kokoluokissa niiden asianomaisen tuotteen yhteis(cid:148)n liikevaihdon perusteella. T(cid:132)m(cid:132)n osalta yrityksen koon katsottiin olevan osoitus sen kyvyst(cid:132) neuvotella hinnoista. (247) Kultakin toiminta-alalta eri kokoluokista valittujen yritysten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vaihtelee kyseisen maan osalta ilmoitetun kokonaisliikevaihdon perusteella m(cid:132)(cid:132)ri- tetyn kokoluokan merkityksen mukaisesti. Yrityksi(cid:132) valitessa seuraavilla edellytyksill(cid:132) oli merkityst(cid:132): toiminnan palkkioperusteisuus, yrityksen yhdenty- misen aste ja yrityksen maantieteellinen sijainti. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/43 (248) Valittujen yritysten tunnistetiedot ilmoitettiin asi- anomaisille osapuolille, joilla oli mahdollisuus esitt(cid:132)(cid:132) huomautuksensa. Perustellut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon. 2. Asianomaiset taloudelliset toimijat (249) T(cid:132)m(cid:132)n menettelyn asianomaisten taloudellisten toimijoiden lajit luetellaan j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132). Olisi koros- tettava sit(cid:132), ett(cid:132) suuri osuus tuotannonalasta on vertikaalisesti yhdentynytt(cid:132) ja ne kattavat yhden tai useamman j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) luetelluista toiminta-aloista. a) Varhaisemman jalostusasteen tuotannonala: (250) Kehr(cid:132)(cid:132)j(cid:132)t jalostavat k(cid:132)sittelem(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)n puuvillan langaksi eritt(cid:132)in automatisoitua menetelm(cid:132)(cid:132) k(cid:132)yt- t(cid:132)en. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen lankaa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kankaan kutomisessa. b) Yhteis(cid:148)n tuotannonala. Kutojat (251) Kutojat kutovat langan kankaaksi. c) K(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t (252) Viimeistelij(cid:132)t valkaisevat, painavat tai v(cid:132)rj(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t tai muulla tavalla k(cid:132)sittelev(cid:132)t kudotun kankaan. Yksi ja sama yritys suorittaa yleens(cid:132) muttei aina n(cid:132)m(cid:132) k(cid:132)sittelyt. (253) Sovittajat leikkaavat ja ompelevat valmiin kankaan vaatteiksi, taloustavaroiksi tai teollisuuden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tavaroiksi. T(cid:132)m(cid:132) on ty(cid:148)voimaval- tarkoitetuiksi tainen vaihe, jossa tuotantomenetelm(cid:132)t eiv(cid:132)t ole yleens(cid:132) automatisoituja. d) Tuottajat/kauppiaat/muuntajat (254) Tuojat/kauppiaat/muuntajat toimittavat yhteis(cid:148)n viimeistelij(cid:148)ille ja sovittajille kangasta joko tuomalla sit(cid:132) yhteis(cid:148)n ulkopuolelta tai ostamalla sit(cid:132) yhtei- s(cid:148)st(cid:132); muuntajat my(cid:148)s k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t viimeistelij(cid:148)iden palveluja kankaiden k(cid:132)sittelemiseksi sovittajien toivomusten mukaisesti. 3. Yhteis(cid:148)n tuotannonala a) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan luonne ja rakenne (255) Asianomaisen tuotteen kytk(cid:148)smarkkinoille ja muille kuin kytk(cid:148)smarkkinoille tarkoitettu koko- naistuotanto oli noin 317 000 tonnia vuonna 1996. Asianomaisen tuotteen muille kuin kytk(cid:148)smarkki- noille tarkoitettu yhteis(cid:148)n kokonaistuotanto oli noin 92 000 tonnia vuonna 1996. Valituksen tehneen yhteis(cid:148)n tuotannonalan osuus oli noin 90 prosenttia t(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). (256) Yhteis(cid:148)n p(cid:132)(cid:132)asiassa tuotannonala muodostuu pienist(cid:132) ja keskisuurista yrityksist(cid:132). Tuotantomene- telm(cid:132)t ovat eritt(cid:132)in automatisoituja ja p(cid:132)(cid:132)omavaltai- sia. Huomattavia suurtuotannon etuja saavutetaan lajia olevaa kudottaessa kangasta. suuria m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) samaa (257) Valkaisematon puuvillakangas ja erityisesti sen tavallisimmat lajit ovat puolivalmisteita, jotka ovat eritt(cid:132)in yhdenmukaistettuja ja hinnanvaihteluille alttiita, mutta niihin vaikuttavat muodin muuttu- minen ja pieniin m(cid:132)(cid:132)riin kohdistuva kysynt(cid:132) mark- kinoiden tarvitaan kapeilla erikoisia rakenteita. sektoreilla, joissa (258) Yhteis(cid:148)n integroituneiden kutojien ja integroitu- mattomien kutojien tuottamaan asianomaiseen tuotteeseen liittyvien ty(cid:148)paikkojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 40 000 vuonna 1996. Asianomaista tuotetta tuottaneiden integroitumattomien tuottajien osuus ty(cid:148)paikoista oli noin 12 000. b) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan elinkelpoisuus (259) Yhteis(cid:148)n tuotannonala on elinkelpoinen ja kilpai- lukykyinen. T(cid:132)m(cid:132) alustava arvio perustuu seuraa- vien tekij(cid:148)iden arviointiin: i) Investointien sek(cid:132) koneiden ja lait- teiden uusimisen taso (260) Koneet ja laitteet uusitaan keskim(cid:132)(cid:132)rin seitsem(cid:132)n vuoden v(cid:132)lein. Yritykset investoivat nykyaikaisim- paan ja nopeimpaan teknologiaan hy(cid:148)ty(cid:132)kseen suurtuotannon eduista ja voidakseen tarjota hinnoil- taan kilpailukykyisi(cid:132) tuotteita. ii) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan osallistuminen uuden teknologian kehitt(cid:132)miseen (261) Osallistuminen k(cid:132)y ilmi joidenkin otokseen valit- tujen yhteis(cid:148)n tuottajien osallistumisesta uusiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin, joiden tavoitteena on kutomista hy(cid:148)dytt(cid:132)vien uusien kehr(cid:132)ysmenetel- mien kehitt(cid:132)minen (1). iii) Uusiin k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksiin tarkoitet- tujen kankaiden kehitt(cid:132)minen (262) Yhteis(cid:148)n tuottajat kehitt(cid:132)v(cid:132)t uusia kankaita jatku- vasti. T(cid:132)m(cid:132) on v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) kaupank(cid:132)ynnin kannalta, koska se edellytt(cid:132)(cid:132) sellaisten uusien tuot- teiden tarjoamista, joihin ei viel(cid:132) kohdistu suurta kilpailua yhteis(cid:148)n ulkopuolisista maista. (1) T(cid:132)t(cid:132) hanketta kehitet(cid:132)(cid:132)n parhaillaan yhteis(cid:148)n Brite-tutki- musohjelman yhteydess(cid:132). L 111/44 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 iv) Vientitoiminta (263) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan harjoittama asianomaisen tuotteen vienti on pysynyt melko vakaana noin 10 000 tonnissa vuoden 1993 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. c) Aikaisemmin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notettujen toimenpiteiden vaikutukset yhteis(cid:148)n kutojiin (264) Komissio on tarkastellut edellisess(cid:132) menettelyss(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notettujen toimenpiteiden v(cid:132)liaikaisten vaikutuksia yhteis(cid:148)n tuotannonalaan. Toimenpi- otettava teiden vaikutusta huomioon se, ett(cid:132) toimenpiteet olivat voimassa kuuden kuukauden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan. Kuten jo edell(cid:132) mainittiin, yhteis(cid:148)n tuottajien tuotanto ja myynti kasvoivat sek(cid:132) varastot pieneniv(cid:132)t vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. tarkasteltaessa olisi i) Myynnin kasvu (265) Asianomaiseen tuotteeseen sovellettavien polku- myyntitullien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto on lis(cid:132)nnyt myynti(cid:132) erityisesti valmistavien yritysten osalta. Myytyjen m(cid:132)(cid:132)rien kasvun turvin yhteis(cid:148)n tuottajat ovat voineet pienent(cid:132)(cid:132) kustan- nuksia suurtuotannon etujen kautta, mill(cid:132) on ollut my(cid:148)nteinen vaikutus kannattavuuteen. vakiolaatuisia tuotteita Esimerkki: yritys n:o 1 (Saksa) Vuoden 1996 marraskuun ja vuoden 1997 touko- kuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana yrityksen saamat tilaukset lis(cid:132)(cid:132)ntyiv(cid:132)t 52 prosentilla verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuotta aikaisemmin, eli 13 300 tonnista 20 000 tonniin. Saman yrityksen kuukausittainen myynti kasvoi 47 prosenttia vuoden 1996 marraskuun ja vuoden 1997 aikana verrattuna edellisen toukokuun v(cid:132)lisen(cid:132) vuoden vastaavaan ajanjaksoon, eli 1 900 tonnista kuukaudessa 2 800 tonniin kuukaudessa. Esimerkki: yritys n:o 2 (Ranska) Toimenpiteiden vaikutus myynnin kasvuun on arvioitu sellaisen kahden kangaslajin perusteella, joiden osuus on noin 60 prosenttia kyseisen tuotteen yrityksen myym(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) vuonna 1996. Vuoden 1995 marraskuun ja vuoden 1996 toukokuun v(cid:132)liseen ajanjaksoon n(cid:132)hden n(cid:132)iden kangaslajien myynti oli kasvanut vuoden 1996 marraskuun ja vuoden 1997 touko- kuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 28 prosenttia eli noin 3 400 tonnista noin 4 300 tonniin. asianomaisen Esimerkki: yritys n:o 3 (Italia) Vuoden 1995 marraskuun ja vuoden 1996 touko- kuun v(cid:132)liseen ajanjaksoon verrattuna yritys lis(cid:132)si asianomaisten kankaiden myynti(cid:132) vuoden 1996 marraskuun ja vuoden 1997 toukokuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 35 prosentilla eli 12 miljoonasta metrist(cid:132) 16,2 miljoonaan metriin. Esimerkki: yritys n:o 4 (Portugali) Kyseisen yrityksen valmistaman kahden eniten tuodun kudosrakenteen (20(cid:253)20 ja 30(cid:253)30) myynti- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi yli 180 prosenttia, eli noin 31 tonnista noin 90 tonniin ajanjaksosta tammikuu–maaliskuu 1996 vastaavaan ajanjaksoon vuonna 1997 n(cid:132)hden. ii) Asianomaisen pieneneminen tuotteen varastojen (266) V(cid:132)liaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)notto johti varastoiden pienenemiseen. T(cid:132)m(cid:132) on selvemmin vakiokudosrakenteiden, kuten 20(cid:253)20, 30(cid:253)30 ja 40(cid:253)40, valmistamiseen erikoistuneiden yritysten osalta. havaittavissa Esimerkki: yritys n:o 1 (Ranska) Vuoden 1995 vastaavaan ajankohtaan verrattuna toukokuun 1996 loppuun varastojen suuruus oli menness(cid:132) kasvanut 1 prosentilla. Toukokuun 1997 loppuun menness(cid:132) varastot olivat pienentyneet 58 prosenttia vuoden 1996 vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Esimerkki: yritys n:o 2 (Ranska) Vuoden 1995 vastaavaan ajankohtaan verrattuna t(cid:132)m(cid:132)n yrityksen varastojen suuruus oli toukokuun 1996 loppuun menness(cid:132) kasvanut 5 prosenttia. Toukokuun 1997 loppuun menness(cid:132) varastot olivat pienentyneet 34 prosenttia vuoden 1996 vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Esimerkki: yritys n:o 3 (Italia) T(cid:132)m(cid:132)n yrityksen varastot olivat kasvaneet touko- kuun 1996 loppuun menness(cid:132) 474 prosenttia vuoden 1995 vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Toukokuun 1997 lopussa varastot olivat pienenty- neet 60 prosenttia vuoden 1996 vastaavaan ajankoh- taan verrattuna, eli 2,9 miljoonasta metrist(cid:132) vuonna 1996 1 miljoonaan metriin vuonna 1997. iii) Asianomaisen tuotteen hinnat (267) Vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana otokseen sis(cid:132)ltyvien yhteis(cid:148)n tuottajien painotetut keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset hinnat laskivat 2 prosenttia. T(cid:132)m(cid:132) osoittaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajille ainakin lyhyell(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) toimenpiteist(cid:132) aiheutuva etu johtuisi myytyjen m(cid:132)(cid:132)rien kasvusta. N(cid:132)m(cid:132) luvut ovat jonka ristiriidassa sellaisen v(cid:132)itteen kanssa, mukaan yhteis(cid:148)n tuottajat k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t hyv(cid:132)kseen tilai- suutta korottaa hintojaan polkumyyntitullia vastaa- valla m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132). (268) T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n alustavana p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)n(cid:132), ett(cid:132) otokseen sis(cid:132)ltyv(cid:132)t yhteis(cid:148)n tuottajat hy(cid:148)tyiv(cid:132)t rajoitetusta ajanjaksosta, jolloin toimenpiteet olivat voimassa, koska niiden tuotanto ja myynti kasvoivat ja niiden varastot pieneniv(cid:132)t. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/45 d) Asianomaisten osapuolten v(cid:132)itteet i) Muiden tuojien aiheuttama kilpailu (Tˇsekki, Malesia, Brasilia, Romania, Unkari Puola). ja (269) On v(cid:132)itetty, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n kutojat eiv(cid:132)t hy(cid:148)tyisi valkaisemattomien polkumyyntitulleista, puuvillakankaiden tuonti asianomaisista maista korvattaisiin saman tuotteen tuonnilla kolmansista maista. koska (276) Muista kolmansista maista tulevaan tuontiin sovel- letaan my(cid:148)s kauppasopimusten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132). Siihen sovelletaan my(cid:148)s kiinti(cid:148)it(cid:132) ja vapaaehtoisia viennin- rajoitusj(cid:132)rjestelyj(cid:132); t(cid:132)m(cid:132) koskee Ven(cid:132)j(cid:132)(cid:132) (kiinti(cid:148)n k(cid:132)ytt(cid:148)aste 91 prosenttia vuonna 1996), Thaimaata (97,4 prosenttia) ja Malesiaa (75 prosenttia). eiv(cid:132)t tuleva tuonti on lis(cid:132)(cid:132)ntynyt (270) T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) olisi huomattava, ett(cid:132) kolmansista vuosina maista 1993–1996, olleet jolloin toimenpiteet voimassa (vuoden 1996 kahta viimeist(cid:132) kuukautta lukuun ottamatta). Kolmansista maista tuleva tuonti kasvoi noin 76 000 tonnista vuonna 1993 huippu- lukemaansa noin 104 500 tonniin vuonna 1994. Tuonti v(cid:132)heni noin 90 000 tonniin vuonna 1995, mutta kasvoi j(cid:132)lleen noin 97 400 tonniin vuonna 1996. Tuonti kasvoi vahinkoa koskevan tutkimus- ajanjakson aikana noin 113 000 tonniin. (271) Vuosien 1995 ja 1996 suuntauksista ilmenee, ett(cid:132) muista kolmansista maista tulevalla tuonilla ei ole pysyv(cid:132)(cid:132) luonnetta vaihtoehtoisena toimitusl(cid:132)hteen(cid:132) todenn(cid:132)k(cid:148)isimmin rajallisen kapasiteetin vuoksi ja laatutason joissakin vuoksi. alhaisemman tapauksissa (272) Sek(cid:132) kolmannet maat ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan ovat hy(cid:148)tyneet v(cid:132)liaikaisten polkumyyntitoimenpi- teiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta myynnin ja markkinaosuuk- sien osalta. (273) Tuonti muista kolmansista maista on lis(cid:132)ksi pysynyt eritt(cid:132)in hajanaisena vuosina 1993–1996: vuonna 1993 noin 70 prosenttia muista kolmansista maista tulevasta kokonaistuonnista oli l(cid:132)ht(cid:148)isin 22 maasta (loppuosasta vastasi 88 maata) ja vain kahdella maalla (Ven(cid:132)j(cid:132) ja Thaimaa) oli yli 2 prosentin osuus yhteis(cid:148)n markkinoista. Vuonna 1996 oli muista kolmansista maista tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) noin 97 400 tonnia. Noin 75 prosenttia t(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) oli l(cid:132)ht(cid:148)isin 22 maasta, joista vain nelj(cid:132)ll(cid:132) maalla oli yli 2 prosentin osuus yhteis(cid:148)n markki- noista (Viro 2,6 prosenttia, Ven(cid:132)j(cid:132) 3,4 prosenttia, Thaimaa 5,4 prosenttia ja Arabiemiirikunnat 4,3 prosenttia). (274) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hajanai- suus (yli 100 maan osuus yhteis(cid:148)n markkinoista vuonna 1996 oli 32 prosenttia) tukee p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) nyky(cid:132)(cid:132)n yksitt(cid:132)isten kolmansien maiden k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleva kapasiteetti on rajallista. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kyseisill(cid:132) mailla on rajalliset mahdollisuudet toimia pysyv(cid:132)sti asianomaisista maista (kuusi maata, joiden osuus yhteis(cid:148)n markkinoista on 43 prosent- tia) tulevan tuonnin vaihtoehtoisena toimitusl(cid:132)h- teen(cid:132). (275) Kapasiteetin rajallisuus ilmenee my(cid:148)s siit(cid:132), ett(cid:132) vuonna 1996 jotkut n(cid:132)ist(cid:132) kolmansista maista k(cid:132)yt- v(cid:132)h(cid:132)n ryhm(cid:132)(cid:132)n 2 sovellettavaa kiinti(cid:148)t(cid:132) tiv(cid:132)t kolmansista maista (277) Ven(cid:132)j(cid:132)(cid:132), Arabiemiirikuntia ja Zimbabwea lukuun ottamatta muista tulevan tuonnin hinnat (tuonnin osuus noin 76 prosenttia kaikista kolmansista maista tulevasta tuonnista) ovat keskim(cid:132)(cid:132)rin korkeampia kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat. Vuonna 1993 n(cid:132)ist(cid:132) muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat 26 prosenttia korkeampia kuin asianomaisten ja ero oli 14 prosenttia vuonna maiden hinnat, 1996. Vahinkoa tutkimusajanjakson aikana ero oli noin 6 prosenttia. koskevan (278) Ven(cid:132)j(cid:132)n osalta on v(cid:132)itetty, ett(cid:132) valkaisemattomat kankaat ovat yleens(cid:132) laadultaan huonompia asian- omaisten maiden ja muiden kolmansien maiden kankaisiin verrattuna. Arabiemiirikuntien viennin kasvun syyn(cid:132) voisi olla n(cid:132)iden valkaisemattomien puuvillakankaiden alkuper(cid:132)(cid:132) koskevassa ilmoituk- sessa esiintynyt petos, jonka mahdollisuutta tutki- taan parhaillaan. (279) P(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) koska tuonti on luonteel- taan hajanaista, yksitt(cid:132)isten kolmansien maiden k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleva kapasiteetti on rajallista ja ottaen huomioon niiden hintataso sek(cid:132) kiinti(cid:148)iden ja kaupallisten j(cid:132)rjestelyjen olemassaolo, ei ole toden- n(cid:132)k(cid:148)ist(cid:132), ett(cid:132) n(cid:132)ist(cid:132) maista tuleva tuonti muodos- taisi kest(cid:132)v(cid:132)n ja vakaan toimitusl(cid:132)hteen, joka est(cid:132)isi yhteis(cid:148)n tuotannonalaa hy(cid:148)tym(cid:132)st(cid:132) polkumyynti- myyntitoimenpiteist(cid:132). ii) Tuonnin korvaamien valmiilla tuotteilla polkumyyntitoimenpiteiden (280) Jotkut asianomaisista osapuolista ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontiin sovellettavien k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)notto johtaa valmiiden tuotteiden tuontiin, mik(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalalle mahdollisesti poistaisi aiheutuvat hy(cid:148)dyt. V(cid:132)itteens(cid:132) tueksi osapuolet mainitsivat valmiiden kankaiden tuonnin kasvuun ajanjaksona tammikuu–huhtikuu 1996 verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuonna 1997. (281) Valmiiden kankaiden tuonti vuosina 1993–1996 osoittaa absoluuttisin m(cid:132)(cid:132)rin ilmaistuna jatkuvaa kasvua 45 000 tonnista vuonna 1993 noin 47 500 tonniin vuonna 1996. T(cid:132)m(cid:132) suuntaus on selv(cid:132) my(cid:148)s sis(cid:132)lt(cid:132)vien kankaiden osalta, koska niiden tuonti kasvoi 4 700 tonnista vuonna 1993 noin 7 000 tonnin vuonna alle 85 prosenttia puuvillaa L 111/46 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 1996; polkumyyntitullit eiv(cid:132)t olleet voimassa kysei- sen(cid:132) aikana. Valmiiden kankaiden tuonti lis(cid:132)(cid:132)ntyi vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson p(cid:132)(cid:132)ttymisen v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 47 500 tonnista 53 000 tonniin. (282) Valmiiden kankaiden tuontim(cid:132)(cid:132)rien vertailu vuoden 1996 marraskuun ja vuoden 1997 touko- kuun v(cid:132)lisen ajanjakson (v(cid:132)liaikaisen toimenpi- teiden soveltamisajanjakso) sek(cid:132) vastaavan ajan- jakson vuosina 1994, 1995 ja 1996 v(cid:132)lill(cid:132) osoittaa, ett(cid:132) valmiiden kankaiden tuonti kasvoi noin 25 500 tonnista vuosina 1993–1994 noin 32 000 tonniin vastaavana ajanjaksona vuosina 1996–1997. (283) Sek(cid:132) v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 prosenttia puuvillaa ett(cid:132) alle 85 prosenttia puuvilla sis(cid:132)lt(cid:132)vien valmiiden kankaiden tuonti on kasvanut viime vuosina samanaikaisesti kolmansissa maissa kehittyneiden viimeistelyvaati- muksien kanssa. Olisi vaikeaa olettaa, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) kehitys johtuu yksinomaan tai p(cid:132)(cid:132)asiassa polku- myyntitoimenpiteest(cid:132), koska eiv(cid:132)t olleet voimassa suurimman osan tarkasteltavana olleesta ajasta. T(cid:132)m(cid:132) voidaan lis(cid:132)ksi vahvistaa ajan- toimenpiteet jaksoa, jolloin toimenpiteet olivat voimassa, koske- vien lukujen arvioinnin perusteella. (284) Vuosina 1993–1996 v(cid:132)rj(cid:132)ttyjen ja painettujen kankaiden tuonti kasvoi, kun taas vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana v(cid:132)rj(cid:132)ttyjen ja painettujen kankaiden tuonti on pysynyt melko vakaana. Voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) valkaisemattomien kankaiden tuonnissa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n lis(cid:132)(cid:132) v(cid:132)rj(cid:132)ttyjen ja otettava polkumyyntitulli ei painettujen kankaiden tuontia. N(cid:132)in ollen voidaan esitt(cid:132)(cid:132) n(cid:132)iden kankaiden tuonnissa vuoden 1993 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana tapah- tunut ja tulevaisuudessa tapahtunut kasvu johtuu asianomaisten maiden tekstiilien kaupan kehitty- misest(cid:132) kohti joiden arvonlis(cid:132)ys on korkeampi. p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)n(cid:132), alustavana tuotteita, ett(cid:132) (285) Vuosina 1993–1996 valkaistujen kankaiden tuonti v(cid:132)hentyi 13 000 tonnista 10 300 tonniin. Vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)li- sen(cid:132) aikana valkaistujen kankaiden tuonti kasvoi enemm(cid:132)n kuin muiden valmiiden kankaiden keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen tuonti eli 10 300 tonnista 15 000 tonniin. (286) Vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)linen 5 000 tonnin kasvu jakautuu seuraavasti: M(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia) Valkaistujen kankaiden hinta (ecua/kg) Valkaisemattomien kankaiden hinta (ecua/kg) Valkaistujen kankaiden tuonti 1996 Vahinkoa koskeva tutkimus- ajanjakso Intia ja Pakistan 2 700 5 700 Muut asianomaiset maat 1 500 2 500 Muut kolmannet maat 6 000 7 100 L(cid:132)hde: Eurostat. Vahinkoa koskeva tutkimus- ajanjakso 4,6 5,8 7,2 1996 4,7 5,5 8 Vahinkoa koskeva tutkimus- ajanjakso 3,4 3,5 3,5 1996 3,3 3,4 3,6 (287) Valkaisukustannukset ovat suoraan riippuvaisia kankaan painosta. Kankaan, jonka paino on 120 g/m2, valkaisukustannukset ovat noin 0,6 ecua/kg. Kustannukset kasvavat noin 10–15 prosenttia kankaan painon ollessa 200 g/m2. Ottaen huomioon, ett(cid:132) tuotujen valkaistujen kankaiden keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen paino on 130–200 g/m2 ja ett(cid:132) n(cid:132)in ollen valkai- sukustannusten voidaan arvioida olevan noin 0,8 ecua/kg, olisi tuskin taloudellisesti kannattavaa ryhty(cid:132) tuomaan valkaistuja kankaita. Vahinkoa koskeva tutkimusajanjakso Valkaisematto- mien kankaiden hinta (ecua/kg) (Eurostat) Arvioitu 15 prosentin polku- myyntitulli Arvioidut valkaisu- kustannukset yhteis(cid:148)ss(cid:132) (ecua/kg) Yhteis(cid:148)ss(cid:132) valkaistun valkaisematto- mana tuodun kankaan arvioidut kokonais- kustannukset (ecua/kg) Tuodun valkaistun kankaan hinta (ecua/kg) (Eurostat) Intia ja Pakistan Muut asianomaiset maat Muut kolmannet maat 3,4 3,5 3,7 0,5 0,5 Tulliton 0,78 0,78 0,78 4,7 4,8 4,5 4,6 5,9 7,2 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/47 (288) Olisi tuotujen kaikissa ett(cid:132) ovat tuotujen valkaistujen huomattava, tapauksissa hinnat kankaiden valkaisemattomien korkeampia kuin joihin on lis(cid:132)tty arvioitu 15 kankaiden hinnat, Intiaa ja prosentin suuruinen polkumyyntitulli, Pakistania Valkaistujen kankaiden tuontihinnat ovat my(cid:148)s korkeampia kuin valkaisemattomien kankaiden tuontihinnat, joihin on lis(cid:132)tty 15 prosentin suuruinen polku- ja yhteis(cid:148)ss(cid:132) tapahtuvasta valkaisemi- myyntitulli sesta aiheutuvat kustannukset. ottamatta. lukuun (289) On ilmeist(cid:132), ett(cid:132) ei ole olemassa taloudellista perus- tetta valkaistujen kankaiden tuomiseksi asianomai- sista maista, lukuun ottamatta Intiaa ja Pakistania, ja muista kolmansista maista. Intian ja Pakistanin osalta taloudelliset perusteet, vaikkakin ne olisivat mahdollisia, lienev(cid:132)t olemat- tomat, koska valkaiseminen on olennainen osa toimintaa, johon sis(cid:132)ltyv(cid:132)t muun muassa paina- minen ja jopa sovittaminen; tarvittava laadunohjaus ja asiakkaan toivomusten noudattaminen rajoittai- sivat mahdollisuutta siirty(cid:132) tuomaan huomattavissa m(cid:132)(cid:132)rin valkaistuja kankaita. T(cid:132)m(cid:132)n osalta tiettyjen osapuolten toimittamista tiedoista ilmenee, ett(cid:132) valkaistujen kankaiden tuonti on v(cid:132)liaikaisten osoittautunut toimenpiteiden voimassaoloaikana taloudellisesti kannattamattomaksi tuotujen valkais- tujen kankaiden huonon laadun vuoksi. (290) Komissio k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevista tiedoista ilmenee lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) petoksia olisi voinut tapahtua, jos tiet- tyj(cid:132) esivalkaistuja kankaita (niin sanotut pysym(cid:132)tt(cid:148)- mill(cid:132) v(cid:132)reill(cid:132) v(cid:132)rj(cid:132)tyt kankaat, jotka t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) luokitellaan valkaisemattomiksi kankaiksi) olisi ilmoitettu tullille valkaistuina kankaina. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi ei voida j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) ottamatta huomioon sit(cid:132), ett(cid:132) valkaistujen kankaiden tuonnin todettu kasvu on pienempi kuin mit(cid:132) se n(cid:132)ytt(cid:132)isi olevan. (291) N(cid:132)in ollen esitet(cid:132)(cid:132)n alustavana p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)n(cid:132), ett(cid:132) vahinkoa aikana todetut hinnat ja kustannukset huomioon ottaen ei ole taloudellista perustetta sille, ett(cid:132) polkumyynti- tulli lis(cid:132)isi valkaistujen kankaiden tuontia. tutkimusajanjakson koskevan Taloudellisten perusteiden puuttuminen valkais- tujen kankaiden tuonnissa n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) olevan ristirii- dassa vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimus- ajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana todetun valkaistujen kankaiden tuonnin 5 000 tonnin suuruisen kasvun kanssa, vaikka petoksia olisi voinut tapahtua. T(cid:132)t(cid:132) seikkaa tutkitaan tarkemmin. (292) Valmiisiin kankaisiin sovelletaan lis(cid:132)ksi my(cid:148)s m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)llisi(cid:132) rajoituksia, joten t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) valmiiden kankaiden tuonti valkaisemattomien kankaiden sijaan rajoittuisi vahvistettujen kiinti(cid:148)iden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n. Valkaistut kankaat ovat osa ryhm(cid:132)(cid:132)n 2 sovellettavaa kiinti(cid:148)t(cid:132), joka sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) kaikki valkaisemattomat sek(cid:132) sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t kiinti(cid:148)t(cid:132), v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 prosenttia puuvillaa ett(cid:132) alle 85 prosenttia puuvillaa valmiit kankaat. V(cid:132)rj(cid:132)tyt ja painetut kankaat ovat osa alaryhm(cid:132)(cid:132)n 2 a sovellettavaa erityisesti painetut ja v(cid:132)rj(cid:132)tyt kankaat sek(cid:132) samaten v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 prosenttia puuvillaa ett(cid:132) alle 85 prosenttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n v(cid:132)rillisen langan. Alaryhm(cid:132)(cid:132)n 2 sovellettavassa kiinti(cid:148)ss(cid:132) vahvistetaan tuontia a siirrot koskevat yl(cid:132)rajat, ryhm(cid:132)st(cid:132) 2 alaryhm(cid:132)(cid:132)n 2 a eiv(cid:132)t ole mahdollisia. joita ei voida ylitt(cid:132)(cid:132): sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) joka Valmiiden kankaiden tuontiin Intiasta, Pakistanista, Indonesiasta ja Kiinan kansantasavallasta sovelle- taann kiinti(cid:148)it(cid:132). Valmiiden kankaiden tuontia Egyptist(cid:132) rajoittavat vapaaehtoiset vientirajoitukset. Turkista tulevaan valmiiden kankaiden tuontiin ei ole sovellettu kiinti(cid:148)it(cid:132) vuodesta 1996. Valmiiden kankaiden tuontiin muista n(cid:132)iden tuotteiden t(cid:132)rkeimmist(cid:132) kolmansista vientimaista sovelletaan my(cid:148)s kiinti(cid:148)it(cid:132). (293) Valkaistujen kankaiden tuonti edustaa noin 2:ta prosenttia yhteis(cid:148)n valmiiden kankaiden kokonais- kulutuksesta. Kuten n(cid:132)m(cid:132) kankaat kuuluvat monikuituj(cid:132)rjestelm(cid:132)n ryhm(cid:132)(cid:132)n 2 sovellettavaan kiinti(cid:148)(cid:148)n, joka sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) kaikki valkai- semattomat sek(cid:132) v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 prosenttia puuvillaa ett(cid:132) alle 85 prosenttia puuvilla sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t valmiit kankaat. edell(cid:132) mainitaan, est(cid:132)nyt Ryhm(cid:132)(cid:132)n 2 sovellettavan kiinti(cid:148)n k(cid:132)ytt(cid:148)aste on korkea (63 prosenttia). Kiinti(cid:148)n olemassaolo ei ole tosin painoprosenttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)vien valkaisemattomien puuvilla- kankaiden tuontia saavuttamasta korkeaa markkina- penetraation tasoa (74 prosenttia yhteis(cid:148)n muiden kuin kytk(cid:148)smarkkinoiden kokonaiskulutuksesta). v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 Kiinti(cid:148)n k(cid:132)ytt(cid:148)aste vaihteli vuonna 1996 Intian, Indonesian, Pakistanin ja Kiinan kansantasavallan osalta 76 prosentista 106 prosenttiin. Vapaaehtoisia vientirajoituksia soveltavan Egyptin osalta ryhm(cid:132)lle 2 vahvistettujen m(cid:132)(cid:132)rien k(cid:132)ytt(cid:148)aste oli 77 prosenttia vuonna 1996. Vaikka 15 prosentin suuruisen polkumyyntitulliin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton j(cid:132)lkeen ryhm(cid:132)(cid:132) 2 voitaisiin periaat- valkaistujen teessa valkaisemattomien kankaiden t(cid:132)m(cid:132) on ep(cid:132)todenn(cid:132)- kankaiden tuonnin sijaan, k(cid:148)ist(cid:132) puuttumisen vuoksi. kokonaisuudessaan tuontia taloudellisten perusteiden k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) varten (294) Painetut ja v(cid:132)rj(cid:132)tyt kankaat kuuluvat ryhm(cid:132)(cid:132)n 2 a. Ryhm(cid:132)n 2 a k(cid:132)ytt(cid:148)aste on alhaisempi (40 prosent- v(cid:132)rj(cid:132)ttyjen tia). kankaiden alhaisemman tuonnin penetraation asteen kanssa (markkinapenetraation taso on noin 8 prosenttia). N(cid:132)in ollen vaikuttaa silt(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)n Samanaikaisesti painettujen ja L 111/48 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 viimeistelij(cid:132)t vastaavat suurimmasta osasta toimi- tuksista yhteis(cid:148)n valmiiden kankaiden markki- noille, mik(cid:132) n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) johtuvan niiden taitotiedosta, kyvyst(cid:132) mukautua muodin muutoksiin sek(cid:132) laadusta. a kuuluvista ryhm(cid:132)(cid:132)n 2 (295) Ryhm(cid:132)n 2 a osalta avatut kiinti(cid:148)t (96 000 tonnia) vastaavat noin 82 prosentista kaikista yhteis(cid:148)(cid:148)n valmiista tuoduista kankaista. Kiinti(cid:148)(cid:148)n kuuluvat l(cid:132)hes kaikki alhaiset tuotantokustannukset viej(cid:132)t; muut t(cid:132)rkeimm(cid:132)t viej(cid:132)t ovat Yhdysvallat, Sveitsi ja Japani. Turkkiin ei ole sovellettu kiinti(cid:148)it(cid:132) vuodesta 1996. vuonna kiinti(cid:148)n k(cid:132)ytt(cid:148)aste oli 41 Kyseisen(cid:132) prosenttia. Alhaiset kustannukset omaavista maista tuleva valmiiden kankaiden tuonti edusti vuonna 1996 noin 3:a prosenttia yhteis(cid:148)n valmiiden kankaiden kokonaiskulutuksesta. omaavat (296) T(cid:132)rkeimm(cid:132)t seitsem(cid:132)n viej(cid:132)maata, joihin kiinti(cid:148)it(cid:132) sovelletaan, edustivat noin 55:t(cid:132) prosenttia kiinti(cid:148)n kuuluvat Kyseiset kokonaism(cid:132)(cid:132)rist(cid:132). kymmenen t(cid:132)rkeimm(cid:132)n valmiita kankaita yhtei- s(cid:148)(cid:148)n viev(cid:132)n viej(cid:132)n joukkoon. Kiinti(cid:148)n k(cid:132)ytt(cid:148)aste vaihteli vuonna 1996 Intian, Indonesian, Pakistanin ja Kiinan kansantasavallan osalta 48 prosentista 82 prosenttiin. Egyptiin ei sovelleta alaryhm(cid:132)(cid:132) 2 a koskevia kiinti(cid:148)it(cid:132). maat (297) Vuoden 1996 valmiita kankaita koskevasta kiin- ti(cid:148)st(cid:132) oli teoriassa k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) 55 000 tonnia, mik(cid:132) vastasi 7:(cid:132)(cid:132) prosenttia enemm(cid:132)n kuin 50 painopro- senttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)vien valmiiden kankaiden kokonaiskulutuksesta yhteis(cid:148)ss(cid:132). Arvellaan kuiten- kin, ett(cid:132) tosiasiallinen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on enint(cid:132)(cid:132)n noin 20 000–25 000 tonnia, eli noin 3,6 prosenttia yhteis(cid:148)n valmiiden kankaiden kokonaiskulutuk- sesta, koska tietyt maat eiv(cid:132)t voi t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) harjoittaa tuotantoa (entinen Jugoslavia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina), eiv(cid:132)t en(cid:132)(cid:132) tuota valmiita kankaita (Hongkong ja Singapore) tai hy(cid:148)dynt(cid:132)v(cid:132)t jo koko tuotantokapasiteettiaan (Keski- ja It(cid:132)-Eu- roopan maat). (298) N(cid:132)in ollen vaikuttaa silt(cid:132), ett(cid:132) sellaisten valmiiden kankaiden tuonti, joihin sovelletaan kiinti(cid:148)it(cid:132), voisi kasvaa enint(cid:132)(cid:132)n 25 000 tonnilla (3,6 prosenttia yhteis(cid:148)n valmiiden kankaiden kokonaiskulutukses- ta). (299) It(cid:132)-Euroopan maita koskeva kiinti(cid:148) poistettiin vuodesta 1998 alkaen. Kyseisist(cid:132) maista tulevan valmiiden kankaiden tuonnin merkitt(cid:132)v(cid:132) kasvu ulkomailta edellytt(cid:132)isi tulevia investointeja n(cid:132)iss(cid:132) maissa, sill(cid:132) niill(cid:132) ei ole alalla tarvittavaa taitotietoa. T(cid:132)m(cid:132) ei n(cid:132)yt(cid:132) todenn(cid:132)- k(cid:148)iselt(cid:132) keskipitk(cid:132)lll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132). huomattavia kuitenkin (300) Turkkia koskeva kiinti(cid:148) poistettiin vuonna 1996. Sirtyminen valkaisemattomista kankaista valmiisiin kankaisiin n(cid:132)ytti kuitenkin tapahtuneen jo vuosina 1994–1996, jolloin polkumyyntitoimenpiteet eiv(cid:132)t olleet voimassa (lukuun ottamatta vuoden 1996 kahta viimeist(cid:132) kuukautta). (301) Egyptist(cid:132) tulevan valmiiden kankaiden viennin huomattava kasvu vaikuttaa ep(cid:132)todenn(cid:132)k(cid:148)iselt(cid:132), koska Egypti ei n(cid:132)yt(cid:132) omaavan tarvittavaa taito- tietoa erityisesti maan aiemmat vientisuuntaukset huomioon ottaen. (302) Todettiin alustavasti, ett(cid:132) valmiiden kankaiden tuonti oli kasvanut silloin, kun polkumyyntitulleja ei sovellettu. (303) Todettiin my(cid:148)s, ett(cid:132) painettujen ja v(cid:132)rj(cid:132)ttyjen kankaiden tuonti pysyi suhteellisen vakaana v(cid:132)liai- kaisten polkumyyntitullien voimassaoloaikana. (304) Valkaistujen kankaiden tuonnin kasvu v(cid:132)liaikaisten polkumyyntitullien voimassaoloaikana tarjoa taloudellista perustetta mahdollisen polkumynti- tullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamatta j(cid:132)tt(cid:132)miselle. ei (305) Mahdollista siirtymist(cid:132) kankaista voimassa olevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lliset rajoitukset. kankaisiin valmiisiin valkaisemattomista rajoittaisivat iii) Yhteis(cid:148)n rajallinen k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleva kapasiteetti (306) Tietyt osapuolet ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuot- tajat eiv(cid:132)t hy(cid:148)tyisi toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta, koska n(cid:132)m(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t jo koko kapasiteettiaan ja toimenpiteet johtaisivat ainoastaan toimituspulaan. (307) T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) olisi huomattava, ett(cid:132) kutojat voivat lis(cid:132)t(cid:132) ja v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) kapasiteettiaan suhteellisen p(cid:132)(cid:132)asiallisesti joustavasti. Kapasiteetti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien koneiden (kutomakoneiden) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), niiden nopeudesta k(cid:132)ytt(cid:148)tuntien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132); ty(cid:148)voimalla ei ole suurta merkityst(cid:132), koska kyseinen tuotannonala on pitk(cid:132)lle automati- soitu. riippuu ja (308) Kutomakoneiden osalta kapasiteettia voidaan lis(cid:132)t(cid:132) ja v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) kutomakoneiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ja nopeuden mukaisesti. Ep(cid:132)suotuisissa taloudellisissa olosuh- teissa tuottajilla on taipumus v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) koneiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ja korvata ne nopeimmalla teknologialla yksikk(cid:148)kohtaisten kustannusten v(cid:132)hent(cid:132)miseksi. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kapasiteettia voidaan lis(cid:132)t(cid:132)/v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) suhteellisen joustavasti. (309) Otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuottajien k(cid:132)ytt(cid:148)tun- tien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) laski 7,5 prosenttia vuosina 1993–1996. Vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana k(cid:132)ytt(cid:148)tuntien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) nousi kuitenkin 3 prosenttia. N(cid:132)in ollen kapasiteettia voidaan lis(cid:132)t(cid:132) lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)tuntien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132). 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/49 synteettiset (polycotton, (310) T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi asianomaisen tuotteen ja muiden kangaslajien kankaat) kudonnassa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n samoja laitteita ja samaa ty(cid:148)voimaa. N(cid:132)in ollen kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)astetta voidaan s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) vastaamalla markkinoiden vaatimuk- sia. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) todettiin, ett(cid:132) tuotantokapasi- teetilla ei ole fyysisi(cid:132) rajoituksia. T(cid:132)rkein markki- noillep(cid:132)(cid:132)syyn tai markkinoilla laajenemiseen liit- tyv(cid:132) kustannus on laitteiden hankkimiseksi tarvit- tava p(cid:132)(cid:132)omasijoitus (kutomakoneen hinta on keski- m(cid:132)(cid:132)rin 100 000–150 000 ecua). (311) T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi toimituspulaa ei todettu aikaisem- voimassaolon pien polkumyyntitoimenpiteiden aikana. Yhteis(cid:148)n todettavissa olevan kulutuksen kehityksest(cid:132) ilmenee 3 prosentin kasvu vuosina 1993–1995. Todettavissa oleva kulutus kasvoi noin 9 prosenttia vuosina 1995–1996, mik(cid:132) todenn(cid:132)k(cid:148)i- sesti johtuu tuonnin kasvusta sen j(cid:132)lkeen, kun polkumyyntitoimenpiteist(cid:132) oli ilmoitettu. Todetta- vissa oleva kulutus laski vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 3 prosenttia, mutta kyseinen luku oli kuitenkin 5 prosenttia korkeampi vuoteen 1995 verrattuna. iv) P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (312) P(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) valmiita kankaita tuodaan yh(cid:132) enemm(cid:132)n; kyseinen ilmi(cid:148) jatkuu todenn(cid:132)k(cid:148)i- sesti tulevaisuudessakin toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n- otosta riippumatta. P(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s, ett(cid:132) tullien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto on saattanut nopeuttaa t(cid:132)t(cid:132) suuntausta valkaistujen kankaiden osalta. K(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen valkaistujen kankaiden tuontiin valkaisemattomien kankaiden tuontia koskevien mahdollisten polkumyyntitullien v(cid:132)ltt(cid:132)miseksi ei n(cid:132)yt(cid:132) olevan taloudellisesti perus- teltua. P(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s, ett(cid:132) valmiiden kankaiden tuonnin mahdollista kasvua rajoittavat kyseisiin tuotteisiin sovellettavat erityiskiinti(cid:148)t sek(cid:132) yhteis(cid:148)n viimeistelij(cid:148)iden taitotietoon perustuva suhteellinen etu. siirtyminen perusteella (313) Sit(cid:132)k(cid:132)(cid:132)n mahdollisuutta ei pidet(cid:132) todenn(cid:132)k(cid:148)isen(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajat eiv(cid:132)t voisi hy(cid:148)ty(cid:132) polku- myyntitoimenpiteist(cid:132) rajoitetun kapasiteetin vuoksi. (314) Edell(cid:132) sanotun perusteella polkumyyntitoimenpi- teiden valmiiden kankaiden tuonnin kasvun ei odoteta vaikuttavan kielteisesti yhteis(cid:148)n tuottajille aiheutuviin etuihin. k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta johtuvan e) Toimenpiteiden vaikutukset k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton mahdolliset (315) Vuoden 1996 marraskuun ja vuoden 1997 touko- kuun v(cid:132)lisen(cid:132) ajanjaksona voimassa olleiden v(cid:132)liai- kaisten toimenpiteiden havaitut vaikutkset antavat kuvan t(cid:132)m(cid:132)n menettelyn yhteydess(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otet- tavien toimenpiteiden mahdollisista vaikutuksista. (316) Ensinn(cid:132)kin yhteis(cid:148)n tuottajien voidaan odottaa kasvattavan osuuttaan yhteis(cid:148)n markkinoista lis(cid:132)(cid:132)n- tyneen myynnin perusteella. Toiseksi kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)asteen voidaan odottaa nousevan, mik(cid:132) johtaisi tuotannon kasvuun ja siihen, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajat voisivat pienent(cid:132)(cid:132) yksikk(cid:148)kohtaisia kustan- nuksia. Vaikka hinnat laskivat jonkin verran aikai- sempien v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden voimassa- oloaikana, niiden voidaan odottaa nousevan tietyss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin, vaikka ei kuitenkaan tullin koko m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132). Yhteis(cid:148)n tuottajien odotetaan nostavan kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)astetta lis(cid:132)(cid:132)ntyneen tuotannon muodossa, mink(cid:132) ansiosta ne voivat pienent(cid:132)(cid:132) yksikk(cid:148)koh- taisia kustannuksia. Lopuksi yhteis(cid:148)n tuottajien odotetaan p(cid:132)(cid:132)sev(cid:132)n j(cid:132)lleen kannattavalle tasolle tuotannon ja myynnin kasvun sek(cid:132) yksikk(cid:148)koh- taisten kustannusten alenemisen vuoksi. f) Toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamatta j(cid:132)tt(cid:132)misen mahdolliset vaikutukset (317) Vuosina 1993–1996 havaitun laskusuuntauksen odotetaan jatkuvan, jos toimenpiteit(cid:132) ei oteta k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n. (318) T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan kannatta- vuuden laskun jatkuminen vaarantaisi kyseisen toiminnan ja johtaisi yritysten lopettamiseen ja ty(cid:148)paikkojen menett(cid:132)miseen. Otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuottajien toimittamista tiedoista ilmenee, ett(cid:132) kolmen viimeisen vuoden tappiot on kuitattu jos varannoilla. Yritysten odotetaan j(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132)n alan, t(cid:132)m(cid:132) tilanne jatkuu tulevaisuudessa. (319) Puuvillateollisuuden integroitumattomat kutojat muodostavat vaihtoehdon integroiduille kutojille ja ne edist(cid:132)v(cid:132)t sek(cid:132) puuvillakankaiden tuonnille, alan joustavuutta sek(cid:132) sen kansainv(cid:132)list(cid:132) kilpailuky- ky(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vaihtoehtoisen toimitusl(cid:132)hteen katoa- misella olisi kielteisi(cid:132) vaikutuksia sek(cid:132) kehr(cid:132)(cid:132)- m(cid:148)ihin ett(cid:132) my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen tuotannon- alan kokonaisuuteen. 4. Tavarantoimittajat: Kehr(cid:132)(cid:132)j(cid:132)t a) Kehr(cid:132)(cid:132)jien tilanne i) Yhteis(cid:148)n tiedot kehr(cid:132)(cid:132)ji(cid:132) koskevat yleiset (320) Yhteis(cid:148)n puuvillalangan (p(cid:132)(cid:132)osin ja muu kuin p(cid:132)(cid:132)osin puuvilla sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)) kokonaistuotanto oli noin 805 000 tonnia vuonna 1996 (1). Yhteis(cid:148)n (1) L(cid:132)hde: CITH (monikuituj(cid:132)rjestelyn ryhm(cid:132) 1), luvut koskevat ainoastaan 12 j(cid:132)senvaltion yhteis(cid:148)(cid:132). L 111/50 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 jalostusasteen my(cid:148)hemm(cid:132)t on yhteis(cid:148)n lankatuotannon t(cid:132)rkein jakelukanava, koska se k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) noin 95 prosenttia tuotannosta. tuotannonala (321) Ala ty(cid:148)llisti noin 68 000 henkil(cid:148)(cid:132) vuonna 1996, sek(cid:132) integroidut ett(cid:132) integroimattomat kehr(cid:132)(cid:132)j(cid:132)t mukaan lukien; integroimattomat kehr(cid:132)(cid:132)j(cid:132)t ty(cid:148)llis- tiv(cid:132)t noin 20 400 henkil(cid:148)(cid:132) (1). V(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 paino- prosenttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) lankaa tuottavat inte- groimattomat kehr(cid:132)(cid:132)j(cid:132)t ty(cid:148)llist(cid:132)v(cid:132)t arviolta noin 9 800 henkil(cid:148)(cid:132). 1996. V(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n (322) Yhteis(cid:148)n langan kulutus oli noin miljoonaa tonnia painoprosenttia vuonna puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n langan kulutus oli noin 758 000 tonnia, ja v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 85 painoprosenttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n langan kulutus oli noin 243 000 tonnia (2). 85 ii) Yhteis(cid:148)n kehr(cid:132)(cid:132)ji(cid:132) koskevien tietojen lis(cid:132)arviointi (323) Yhteis(cid:148)n etua koskevaan kyselylomakkeeseen vastanneiden kehr(cid:132)(cid:132)jien v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 painopro- senttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n langan tuotanto v(cid:132)heni vuosina 1995–1996 noin 38 000 tonnista noin 35 000 tonniin. Tutkitut kehr(cid:132)(cid:132)j(cid:132)t tuottivat avop(cid:132)(cid:132)- lankaa kehr(cid:132)tty(cid:132) rengarkehruumenetelm(cid:132)ll(cid:132) lankaa. ja (324) N(cid:132)iden yritysten myynti yhteis(cid:148)ss(cid:132) v(cid:132)heni vuosina 1995–1996 noin 37 000 tonnista noin 31 500 tonniin. Myyntiarvo laski saman ajanjakson aikana noin 107 miljoonasta ecusta noin 98 miljoonaan ecuun. (325) Vuoden 1996 ja vahinkoa koskevan tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, eli osittain v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden voimassaoloaikana, tuotanto kasvoi noin 35 000 tonnista noin 35 500 tonniin. Myynti- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t kasvoivat noin 31 500 tonnista noin 32 600 tonniin. Myyntiarvo nousi noin 98 miljoonasta ecusta noin 108 miljoonaan ecuun. (326) Yritysten tappioiden painotettu keskiarvo oli 3,7 prosenttia vuonna 1995 ja 4,6 prosenttia vuonna 1996. (327) Investoinnit v(cid:132)heniv(cid:132)t 8,7 miljoonasta ecusta noin 5,8 miljoonaan ecuun vuosina 1995–1996, eli noin 33 prosenttia. (328) Tutkittujen kehr(cid:132)(cid:132)jien ty(cid:148)llisyystaso laski noin 2 240 ty(cid:148)ntekij(cid:132)st(cid:132) noin 1 800 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132)n vuosina 1995–1997. b) Toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton / k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otta- matta j(cid:132)tt(cid:132)misen vaikutukset (1) L(cid:132)hde: Euratex. (2) L(cid:132)hde: Euratex, CITH ja Eurostat. (329) Noin 95 prosenttia yhteis(cid:148)n lankatuotannosta (sek(cid:132) v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n ett(cid:132) v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 85 painoprosenttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132) lanka) on tarkoitettu yhteis(cid:148)n my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen tuotannonalalle. V(cid:132)hin- t(cid:132)(cid:132)n 85 painoprosenttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n langan yhteis(cid:148)n kokonaiskulutuksesta 44 prosenttia on tarkoitettu yhteis(cid:148)n kutomoiden k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi. Ottaen huomioon yhteis(cid:148)n langan tuottajien osuus kuin yhteis(cid:148)n painoprosenttia (70 langan markkinoista puuvillaa prosenttia) katsotaan, ett(cid:132) noin 30 prosenttia kehr(cid:132)(cid:132)jien tuotannosta on riippuvainen yhteis(cid:148)n kutojista. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi yhteis(cid:148)n tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon huomattava v(cid:132)hene- minen vaikuttaisi olennaisesti yhteis(cid:148)n kehr(cid:132)(cid:132)jiin. enemm(cid:132)n sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n 85 (330) T(cid:132)m(cid:132) k(cid:132)vi selv(cid:132)sti ilmi my(cid:148)s sellaisten kehr(cid:132)(cid:132)jien myynti- joita koskevia ja tuotantosuuntauksista, tietoja tutkittiin tarkemmin; kyseiset suuntaukset vastasivat yhteis(cid:148)n kehr(cid:132)(cid:132)jien yleist(cid:132) suuntausta. (331) T(cid:132)m(cid:132)n keskin(cid:132)isen riippuvuussuhteen vuoksi yhteis(cid:148)n tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon lasku vaikuttaa todenn(cid:132)k(cid:148)isesti yhteis(cid:148)n kehr(cid:132)(cid:132)jiin merkitt(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) tavalla. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa voidaan olettaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n kutojien tilanteen parane- minen vaikuttaa my(cid:148)nteisesti yhteis(cid:148)n kehr(cid:132)(cid:132)jiin niiden keskin(cid:132)isen riippuvuussuhteen vuoksi. 5. Integroidut tuottajat a) Tuotannonalan luonne ja rakenne (332) Integroitujen tuottajien toimintaan kuuluvat kuto- varhaisempaan tai tahansa minen sek(cid:132) mitk(cid:132) my(cid:148)h(cid:132)isemp(cid:132)(cid:132)n jalostusasteeseen kuuluvat toimet, joiden tuloksena on sovitettu tavara. N(cid:132)m(cid:132) yritykset k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t omaa valkaisemattomien puuvillakan- kaiden tuotantoa tuotantohy(cid:148)dykkeen(cid:132) my(cid:148)hem- p(cid:132)(cid:132)n jalostusasteeseen kuuluvissa toimissa. (333) Yhteis(cid:148)n tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto Integroitujen oli 317 000 tonnia vuonna 1996. kutojien osuus oli noin 224 500 tonnia. (334) Integroidut kutojat ty(cid:148)llistiv(cid:132)t arviolta noin 24 000 henkil(cid:148)(cid:132). b) Toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton / k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otta- matta j(cid:132)tt(cid:132)misen vaikutukset (335) On v(cid:132)itetty, ett(cid:132) integroidut koska tuottajat hy(cid:148)tyisiv(cid:132)t niiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta, toimenpiteiden valmiit tuotteet kilpailevat t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) sellaisten valmiiden tai sovitettujen tuotteiden kanssa, joiden tuotannossa hy(cid:148)dynnet(cid:132)(cid:132)n polkumyynnill(cid:132) tuotuja valkaisemattomia kankaita. Jos toimenpiteit(cid:132) ei oteta k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, integroitujen tuottajien ep(cid:132)edullinen asema kustannusten suhteen voisi johtaa siihen, ett(cid:132) yritysten lopetetaan kokonaan. kutomistoiminta sis(cid:132)inen 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/51 (336) Toisaalta on v(cid:132)itetty, ett(cid:132) integroidut tuottajat tarvit- tuottamista raaka-aineita ja sevat halpoja puuvillakankaista valkaisemattomista tuoduista koostuvaa tuotevalikoimaa varten, jotta ne pystyi- siv(cid:132)t kilpailukykyisin(cid:132) verrattuna valmiiden tava- roiden halpatuontiin. itse (337) T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) olisi mainittava seuraavat seikat: — muut kuin valkaisemattomia kankaita tuovat integroidut tuottajat hyv(cid:148)tyisiv(cid:132)t toimenpiteist(cid:132), koska ne kilpailevat l(cid:132)hinn(cid:132) kyseisen tuotteen kanssa, mink(cid:132) tuloksena muut yhteis(cid:148)n tuottajat tarjota valmiita tuotteita alhaisempiin voivat hintoihin, — toimenpiteiden valkaisemattomia vaikutus kankaita tuoviin integroituihin tuottajiin vaihte- lisi sit(cid:132) my(cid:148)ten, kuinka riippuvaisia ne ovat asianomaisista maista tulevasta tuonnista, — valmiisiin tuotteisiin, kuten vuodeliinavaattei- siin, sovelletaan jo polkumyyntitoimenpiteit(cid:132), tuotantokustannukset omaavista joten alhaiset ep(cid:132)rehellisill(cid:132) hinnoilla kolmansista maista tapahtuva ei vuodeliinavaatteiden muodosta t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) uhkaa integroiduille tuottajille valmiiden tavaroiden tasolla. Olisi huomattava, edustaa noin 30:t(cid:132) prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen sovittamista harjoittavasta tuotannon- alasta, vuodeliinavaateala tuonti ett(cid:132) prosenttia suoritettiin palkkiosta vuonna 1994. Olettaen, ett(cid:132) kyseinen prosenttiosuus saattaa olla alhaisempi muissa maissa, on kohtuullista olettaa, ett(cid:132) 65–70 prosenttia yhteis(cid:148)n viimeistelytoimin- nasta suoritetaan palkkiosta. korkean antavaan lis(cid:132)arvon kilpailukykyinen Viimeistelytuotannonala on p(cid:132)(cid:132)omavaltainen ja eritt(cid:132)in hinnoiltaan. Vaikka valmis tuote on joissakin tapauksissa suhteellisen pitk(cid:132)lle standardoitu (yksinkertaiset kuviot ja v(cid:132)rit), se antaa lukuisia mahdollisuuksia erikoistumiseen ja ty(cid:148)st(cid:132)miseen. Kyseinen tuote seuraa muotia suuressa m(cid:132)(cid:132)rin, mink(cid:132) vuoksi mallit vaihtelevat vuodesta toiseen. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi asianomaiset osapuolet ovat ilmoitta- neet pit(cid:132)v(cid:132)ns(cid:132) seuraavia tekij(cid:148)it(cid:132) t(cid:132)rkein(cid:132) kilpailu- kyky(cid:132) arvioitaessa: laatu, toimitusaika, toimitusten luotettavuus, kyky vastata nopeasti (mahdollisuus muuttaa tuotetta ty(cid:148)st(cid:132)misen aikana), asiakkaita l(cid:132)hell(cid:132) oleva sijainti, palvelu sek(cid:132) mahdollisuus viimeistell(cid:132) pieni(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) kangasta. yhteis(cid:148)ss(cid:132) perusteella T(cid:132)m(cid:132)n viimeisteltyjen s(cid:132)ilytt(cid:132)v(cid:132)n kankaiden voidaan yleisesti odottaa edullisen asemansa verrattuna tuotuihin valmiisiin kankaisiin. Tuonnin markkinapenetraation taso on alhainen (noin 10 prosenttia kokonaiskulutuksesta vuonna 1996); omaavien maiden osuus on noin 6 prosenttia, kun taas Yhdysvaltojen, Sveitsin ja Japanin kaltaiset maat edustavat noin 4:(cid:132)(cid:132) prosenttia. tuotantokustannukset alhaiset — tarkasteltavana olevan tuotteen kytk(cid:148)stuotanto edusti vuonna 1996 noin 60:t(cid:132) prosenttia yhteis(cid:148)n valmistustuotannonalan v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 painoprosenttia harmaata puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n tuotteen tuotannosta, mist(cid:132) ilmenee integroi- tujen tuottajien t(cid:132)rkeys t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132). (339) Yhteis(cid:148)n viimeistelytuotannonala k(cid:132)sitteli noin 533 000:ta tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta vuonna 1996. (340) Yhteis(cid:148)n valmiiden kankaiden kulutus vuonna 1996 jakautuu seuraavasti: 6. My(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen tuotannonala: Viimeistelij(cid:132)t, muuntajat, tuojat ja sovittajat Valmiiden kankaiden kulutus yhteis(cid:148)ss(cid:132) a) Viimeistelij(cid:132)t 1995 1996 (tonnia) Vahinkoa koskeva tutkimus- ajanjakso i) Viimeistelytuotannonalan luonne ja rakenne tai kuuluvat (338) Viimeistelij(cid:132)t jalostavat valkaisemattoman kankaan tai painetuksi) (valkaistuksi, v(cid:132)rj(cid:132)tyksi valmiiksi kankaaksi. N(cid:132)m(cid:132) viimeistelij(cid:132)t ty(cid:148)skentelev(cid:132)t palk- kiosta integroituun ryhmittym(cid:132)(cid:132)n, jossa suoritetaan varhaisemman tai my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen toimintoja. Palkkiosta ty(cid:148)skentelev(cid:132)t viimeistelij(cid:132)t saavat raaka-aineet v(cid:132)lik(cid:132)den (muunta- jan) viimeistelem(cid:132)(cid:132)ns(cid:132) kangasta. eiv(cid:132)tk(cid:132) omista kautta Palkkiosta ja muiden kuin palkkiosta ty(cid:148)skentele- vien viimeistelij(cid:148)iden v(cid:132)linen tasapaino on arvioitu Italiaa koskevien tietojen perusteella; kyseinen maa edusti vuonna 1996 noin 35:t(cid:132) prosenttia yhteis(cid:148)n viimeistelytoiminnasta. Viimeistelytoiminnasta 88 508 305 533 008 517 331 Valkaisemattomien kankaiden kulutus (kytk(cid:148)s- tuotanto ja muu kuin kytk(cid:148)s- tuotanto lis(cid:132)ttyn(cid:132) tuonnilla ja v(cid:132)hennettyn(cid:132) viennill(cid:132)) Valmiiden kankaiden tuonti (asianomaisista maista) 19 251 20 705 25 564 Valmiiden kankaiden tuonti (muista kolmansista maista) 30 195 26 617 27 827 Valmiiden kankaiden vienti 99 506 105 316 112 963 Valmiiden kankaiden kulutus 458 245 475 014 457 759 L 111/52 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 (341) Yhteis(cid:148)n valmiiden kankaiden markkinoiden vuoden 1996 tilannetta koskevasta tutkimuksesta ilmenee, ett(cid:132) kolmansista maista tulevan tuonnin markkinapenetraation taso oli alhainen. Asianomai- sista maista tulevan valmiiden kankaiden tuonnin osuus oli noin 4 prosenttia, kolmansien maiden osuuden ollessa 6 prosenttia. Yhteis(cid:148)n viimeisteli- j(cid:148)iden osuus yhteis(cid:148)n valmiiden kankaiden markki- noista oli 90 prosenttia. (342) Viimeistelyalalla 1996 vuonna ty(cid:148)skentelevien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi arvioitiin 134 000 (1). Alkuper(cid:132)maasta riip- pumatta v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 painoprosenttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)vien kankaiden viimeistelyalalla ty(cid:148)skentele- vien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi arvioitiin noin 27 000. N(cid:132)it(cid:132) lukuja tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, ett(cid:132) tutki- muksen kohteena olevista maista tuleva tuonti edustaa ainoastaan 43:a prosenttia kyseisen alan raaka-aineesta tuotantohy(cid:148)dykkeen(cid:132) (v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 painoprosenttia puuvillaa sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t valkaisemattomat kankaat). k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) ii) Yhteis(cid:148)n viimeistelij(cid:148)it(cid:132) koskevien tietojen lis(cid:132)arviointi (343) T(cid:132)ss(cid:132) arviointi alakohdassa koskee suoritettu komission l(cid:132)hett(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n kyselylomakkeeseen vastan- neiden toimittamia tietoja ja sen tarkoituksena on tiettyjen yhteis(cid:148)n etua koskevaan tutkimukseen liittyvien erityisseik- kojen tarkistaminen. asianomaisten osapuolten — Palkkiosta ty(cid:148)skentelev(cid:132)t viimeistelij(cid:132)t. (344) Asianomaisen tuotteen liikevaihto pieneni 3,1 15 prosenttia prosenttia vuosina 1996–1997, eli osittain v(cid:132)liai- kaisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloai- kana. 1995–1996 ja kasvoi vuosina N(cid:132)iden palkkiosta ty(cid:148)skentelevien viimeistelij(cid:148)iden k(cid:132)sitellyt metrein(cid:132) mitatut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t pieneniv(cid:132)t 6,7 prosenttia vuosina 1995–1996 ja kasvoivat 7,3 prosenttia vuosina 1996–1997. yritysten N(cid:132)iden painotettu keskiarvo laski 15 prosentista 14 prosenttiin vuosina 1995–1996. kannattavuuden N(cid:132)iden yritysten ty(cid:148)llisyystaso laski 1 308 ty(cid:148)nteki- j(cid:132)st(cid:132) 1 234 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132)n vuosina 1995–1997. — Muut kuin palkkiosta ty(cid:148)skentelev(cid:132)t viimeiste- lij(cid:132)t (mukaan lukien sovittamistoimintaan inte- groidut viimeistelij(cid:132)t). (345) Tarkasteltavana liittyv(cid:132)n viimeistelytoiminnan liikevaihto pieneni vuosina tuotteeseen olevaan (1) L(cid:132)hde: Euratex. 1995–1996 noin 1,1 prosenttia 180 miljoonasta ecusta noin 178 miljoonaan ecuun. Vuosina 1996–1997 liikevaihto kasvoi noin 185 miljoonaan ecuun eli noin 4 prosenttia. Viimeisteltyjen kankaiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pysyi vakaana noin 12 900 tonnin tasolla vuosina 1995–1997. N(cid:132)iden viimeistelij(cid:148)iden osalta todettu kannatta- vuuden painotettu keskiarvo kehittyi vuosina 1995–1996 seuraavasti: yksinomaan viimeistely(cid:132) harjoittavien viimeistelij(cid:148)iden osalta se laski noin 8 prosentista noin 5 prosenttiin; my(cid:148)hemm(cid:132)n jalos- tusasteen integroitujen viimeistelij(cid:148)iden osalta kannattavuustaso nousi 1,1 prosentista 2,3 prosent- tiin. Olisi huomattava, ett(cid:132) kannattavuus liittyy yrityksen myyntituoton kokonaisuuteen, eik(cid:132) sit(cid:132) voida jakaa tuotteen tai toiminnan mukaan. N(cid:132)iden viimeistelij(cid:148)iden ty(cid:148)llisyystaso laski 2 463 ty(cid:148)ntekij(cid:132)st(cid:132) vuosina 1995–1996 ja 2 219 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132)n vuonna 1997. ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132)n 2 339 iii) Polkumyyntitoimenpiteen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n- oton vaikutukset (346) Komissio on tutkinut aikaisempien v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa seurannutta valkaise- mattomien puuvillakankaiden hinnannousua. valkaisemattomien Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden asianomaisten osapuolten toimittamista tiedoista ilmenee, ett(cid:132) kaikista maista tuotujen puuvillakankaiden hinnat nousivat 5,6 prosenttia vuosina 1996–1997 siit(cid:132) huolimatta, ett(cid:132) v(cid:132)liaikaisesti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otetun tullin keskiarvo oli noin 15 prosenttia. Yhden vastaajan toimittamia tietoja ei k(cid:132)ytetty hinnan- nousua laskettaessa: kyseisist(cid:132) tiedoista ilmeni, ett(cid:132) valkaisemattomien ostamien t(cid:132)m(cid:132)n puuvillakankaiden hinta oli laskenut 3,3 prosenttia vusina 1996–1997; koska kyseinen yritys osti vuonna 1996 noin 87 prosenttia valkaisemattomista kankaistaan yhteis(cid:148)n l(cid:132)hteiden kautta, katsottiin hinnanousua tarkoituksenmukaiseksi koskevan laskelman ulkopuolelle. yrityksen j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) se Muista kolmansista maista tulevan tuonnin Euros- tatin ilmoittamat hinnat laskivat saman ajanjakson aikana noin 1 prosenttia, kun taas yhteis(cid:148)n tuotta- jien hinnat laskivat keskim(cid:132)(cid:132)rin noin 2 prosenttia. T(cid:132)m(cid:132) on ristiriidassa sen v(cid:132)itteen kanssa, jonka mukaan polkumyyntitullien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto johtaisi ja yhteis(cid:148)n siihen, ett(cid:132) muut kolmannet maat kutojat nostaisivat hintojaan tullia vastaavalla m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132). (347) Arvioidakseen polkumyyntitoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)- noton vaikutuksia valmiiden kankaiden hintoihin komission yksik(cid:148)t ovat tutkineet sek(cid:132) viimeisteli- j(cid:148)ille myytyjen valkaisemattomien puuvillakan- 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/53 ett(cid:132) kaiden kustannusten nousuun keskiarvoa valkaisemattomien kustannuksia prosentteina valmiin kankaan tuotannon kokonais- kustannuksia. kankaiden vastauksista Yhteis(cid:148)n etua koskevaan kyselylomakkeeseen anne- tuista alkuper(cid:132)(cid:132) ilmenee, olevien tuotujen valkaisemattomien puuvillakan- kaiden hinnat nousivat 5,6 prosenttia vuosina 1996–1997; kuusi vastasi suurimmasta osasta kyseisest(cid:132) hinnanoususta. asianomaista maata ett(cid:132) eri N(cid:132)ille viimeistelij(cid:148)ille myytyjen kaikista maista per(cid:132)isin olevien valkaisemattomien puuvillakan- kaiden hinta nousi keskim(cid:132)(cid:132)rin 2,2 prosenttia. T(cid:132)m(cid:132) on ristiriidassa tiettyjen osapuolten esitt(cid:132)m(cid:132)n v(cid:132)itteen kanssa, jonka mukaan kaikkien valkaise- mattomien puuvillakankaiden hinnat nousisivat k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n vastaavalla m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132). polkumyyntitullia otettua Samoista kyselylomakkeeseen annetuista vastauk- sista ilmenee, ett(cid:132) valkaisemattomien kankaiden hinnan vaikutus valmiiden kankaiden kustannuk- riippuen eri siin on ollut 16–52 prosenttia, viimeistelytoimien tuomasta vaiku- tuksen keskiarvon ollessa 41 prosenttia. lis(cid:132)arvosta, Kahden edell(cid:132) mainitun seikan suora soveltaminen olisi johtanut 0,9 prosentin (41 prosenttia 2,2 prosentista) nousuun valmiiden kankaiden kustan- nuksissa. (348) Muita kuin palkkiosta ty(cid:148)skentelevilt(cid:132) viimeisteli- j(cid:148)ilt(cid:132) saaduista vastauksista ilmenee, ett(cid:132) valmiiden kankaiden hinnat nousivat noin 5,6 prosenttia vuosina 1996–1997, eli polkumyyntitoimenpi- teiden voimassaoloaikana. Valmiiden kankaiden hinnannousua olisi verrattava tavanomaiseen, 1–2 prosentin suuruiseen vuotuiseen hinnannousuun. Edell(cid:132) mainittujen seikkojen perusteella voidaan kohtuullisesti p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) valmiiden kankaiden valkaisemattomien hinnannousu on vaikuttanut puuvillakankaiden kustannuksiin ja tavanomaiseen vuotuiseen hinnannousuun enemm(cid:132)n kuin v(cid:132)liai- kaisen polkumyyntitullin suoraan laskettu vaikutus. T(cid:132)m(cid:132) johtaa siihen p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) viimeistelyala on kyennyt siirt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tullin ketjun seuraavalle tasolle kasvattaen samalla voittojaan. Muiden kuin palkkiosta ty(cid:148)skentelevien viimeisteli- j(cid:148)iden tarkasteltavana olevasta tuotteesta saamien voittojen keskiarvon tutkimuksesta ilmenee, ett(cid:132) vaikka kyseinen keskiarvo laski 7,4 prosentista 6,1 prosenttiin vuosina 1995–1996, kannattavuustason keskiarvo nousi 6,1 prosentista 6,6 prosenttiin vuosina 1996–1997. koko m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ei ole siirretty sovittajille valmiin kankaan hinnan kautta, vaan ett(cid:132) tuojat ottivat kantaakseen osan tullista, ja viimeistelij(cid:132)t siirsiv(cid:132)t itselleen siirtyneen tullin osuuden kokonaisuudes- saan sovittajille; joissakin tapauksissa hinnankorotus ylitti kyseisen tullin osuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n. N(cid:132)in ollen v(cid:132)liaikainen tulli ei vaikuttanut kielteisesti viimeis- telij(cid:148)iden kykyyn s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) kannattavuustasonsa tarkasteltavana sis(cid:132)lt(cid:132)vien olevan valmiiden kankaiden osalta tai nostaa sit(cid:132). tuotteen (350) Aikaisempien v(cid:132)liaikaisten polkumyyntitoimenpi- teiden vaikutuksista yhteis(cid:148)n viimeistelij(cid:148)iden tilanteeseen v(cid:132)itettiin, ett(cid:132) polkumyyntitoimenpi- teiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto johtaisi valmiiden kankaiden tuonnin kasvuun, mik(cid:132) vaikuttaisi kielteisesti yhteis(cid:148)n viimeistelij(cid:148)iden tilanteeseen valmiiden kankaiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n pienenemisen vuoksi. T(cid:132)m(cid:132) taas vaikuttaisi kielteisesti kannattavuuteen ja voisi jopa vaarantaa toiminnan jatkumisen. Yhteis(cid:148)n viimeistelij(cid:148)iden toimittamista tiedoista ilmenee, ett(cid:132) valmiiden kankaiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pieneni 6 vuosina 1995–1996 ja kasvoi 7,5 prosenttia prosenttia vuonna 1997, jolloin vuoden 1995 taso saavutettiin j(cid:132)lleen. jalostettujen m(cid:132)(cid:132)rien Vuonna 1996 esiintynyt pieneneminen n(cid:132)ytti johtuvan enemm(cid:132)n aikai- semman polkumyyntitutkimuksen aiheuttamasta ep(cid:132)varmuudesta kuin valmiiden kankaiden tuon- v(cid:132)heni nista. Valmiiden kankaiden tuonti 4 prosenttia jolloin my(cid:148)s yhteis(cid:148)n viimeistelij(cid:148)iden jalostamat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t piene- niv(cid:132)t noin 6 prosenttia. Toisaalta valmiiden kankaiden tuonti kasvoi vuonna 1997, jolloin my(cid:148)s yhteis(cid:148)n ty(cid:148)st(cid:132)m(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t kasvoivat 7 prosenttia. viimeistelij(cid:148)iden 1995–1996, vuosina (351) Kuten edell(cid:132) on esitetty, markkinapenetraatio ei muodosta todellista vaaraa, koska polkumyyntitullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto ei johtaisi valmiin tuotteen samansuu- ruiseen hinnannousuun ja koska valmiita kankaita koskevat kiinti(cid:148)t t(cid:132)rkeimpien alhaiset tuotantokustannukset omaavien yhteis(cid:148)n kilpaili- joiden toimintaa. rajoittavat T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) olisi mainittava, ett(cid:132) kolmansista maista tulevan tuonnin markkinapenetraation taso valmiiden kankaiden alalla on tekstiilialan alhaisin, kytk(cid:148)smarkkinat ja muut kuin kytk(cid:148)smarkkinat mukaan lukien: langan osalta sen on 25 prosenttia, valkaisemattomien kankaiden osalta 43 prosenttia sovitettujen tavaroiden osalta 40 prosenttia; ja markkinapenetraation taso valmiiden kankaiden alalla on 10 prosenttia. iv) P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (349) N(cid:132)in ollen voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132) seuraavaa: ensiksi, ett(cid:132) v(cid:132)liaikaisesti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otetun polkumyyntitullin (352) Saatujen tietojen perusteella komissio totesi, ett(cid:132) se ei voi vahvistaa asianomaisten osapuolten esitt(cid:132)mi(cid:132) L 111/54 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 vaikutuksista toimenpiteiden v(cid:132)itteit(cid:132) alaan. Vuonna 1997 palkkiosta ty(cid:148)skentelev(cid:132)t viimeiste- lij(cid:132)t kykeniv(cid:132)t s(cid:132)ilytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n valmiiden kankaiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n valmiiden kankaiden tuonnin kasvusta huolimatta. Toiseksi muut kuin palkkiosta ty(cid:148)sken- ja muuntajat ovat voineet telev(cid:132)t viimeistelij(cid:132)t nostaa hintojaan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132), joka ylitt(cid:132)(cid:132) asianomai- sista maista tuotujen valkaisemattomien kankaiden hinnannousun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n. T(cid:132)m(cid:132) hinnannousu on tarkasteltavana olevan tuotteen lis(cid:132)ksi kannattavuustason nousuun. N(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s silt(cid:132), ett(cid:132) valmiien kankaiden markkinapenetraation mahdol- lisuus ei muodosta tosiasiallista vaaraa. johtanut b) Tuojat/kauppiaat i) Edustavia tiedot tuojia/kauppiaita koskevat (353) Yhteis(cid:148)n koskevaan etua tuojat/kauppiaat kyselylomakkeeseen vastanneet edustivat noin 15 prosenttia asianomaisista maista tulevasta kokonais- tuonnista, eli noin 16 000 tonnia. (354) Asianomaisista maista tulevan valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnin osuus valkaisematto- mien puuvillakankaiden kokonaistuonnista oli 65 prosenttia vuonna 1995 ja 67 prosenttia vuonna 1997. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin osuus kokonaistuonnista oli 36 prosenttia vuonna 1995 ja 33 prosenttia vuonna 1997. N(cid:132)in ollen n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) silt(cid:132), ett(cid:132) tuojat ovat vastoin esitettyj(cid:132) v(cid:132)it- teit(cid:132) edelleen hankkineet tarvitsemansa valkaise- mattomat kankaat asianomaisista maista. (355) N(cid:132)iden tuojien valkaisemattomien kankaiden myyntihinnat yhteis(cid:148)ss(cid:132) nousivat noin 9 prosenttia vuosina 1996–1997. N(cid:132)in ollen vaikuttaa silt(cid:132), ett(cid:132) tuojat ottivat kantaakseen osan tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). (356) Yritysten kannattavuustaso laski 5 prosentista 4 prosenttiin vuosina 1995–1996. ii) P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (357) Edellisten v(cid:132)liaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisajanjakson aikana saatujen kokemusten perusteella p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) jos polku- myyntitoimenpiteet otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, tuojat ottavat kantaakseen osan tullista ja siirt(cid:132)v(cid:132)t loppuosan ketjun seuraavalle tasolle, eli muuntajalle tai riippu- viimeistelij(cid:132)lle. Ottaen mattomalle huomioon mahdollisuus siirt(cid:132)(cid:132) osa tullista eteenp(cid:132)in sek(cid:132) johon sellaista sovelletaan tai ollaan soveltamatta mahdollisia polkumyyntitoimenpiteit(cid:132) katsotaan, ett(cid:132) toimenpi- tarkasteltavana teiden mahdolliset alkuper(cid:132)(cid:132) oleva tuotevalikoima, vaikutukset olevan tuotteen tuojiin/kauppiaisiin eiv(cid:132)t ole omiaan vaarantamaan n(cid:132)iden taloudellista toimin- taa. c) Sovittajat i) Tuotannonalan luonne ja rakenne (358) Sovitusvaiheessa valmis kangas jalostetaan valmiiksi tuotteeksi, joka voi olla vaate, taloustavara tai teolli- suuden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tarkoitettu tavara. Korkein arvonlis(cid:132)ys tapahtuu t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa, ja sen keskiarvo on noin 25–70 prosenttia. Puuvillakankaiden arvioitiin 390 000 henkil(cid:148)(cid:132) vuonna 1996. sovitusalan ty(cid:148)llisyystasoksi ii) Polkumyyntitoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n- oton vaikutukset (359) Tietyt osapuolet ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) polkumyynti- tullien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto asianomaisista maista tulevien valkaisemattomien puuvillakankaiden osalta johtaisi sovittajien kustannusten nousuun, mink(cid:132) tuloksena niiden kilpailukyky heikkenisi suhteessa sovitet- tujen tavaroiden tuontiin. (360) Eri osapuolten asianomaisten toimittamien, valmiita tuotteita koskevien kustannuslaskelmien tarkastelusta ilmenee, ett(cid:132) valmiin kankaan kustan- nusten osuus myyntihinnasta vaihtelee 15 prosen- tista 45 prosenttiin, sen keskiarvon ollessa noin 35 prosenttia. My(cid:148)skin siin(cid:132) tapauksessa, ett(cid:132) mik(cid:132)(cid:132)n osapuoli ei ottaisi kustannuksia kannettavakseen, hinnannousun todenn(cid:132)k(cid:148)inen keskiarvo olisi enin- t(cid:132)(cid:132)n 2 prosenttia. (361) Tietyt osapuolet v(cid:132)ittiv(cid:132)t my(cid:148)s, ett(cid:132) polkumyynnin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto valkaisemattomien kankaiden tuon- nissa vaikuttaisi kielteisesti sovittajien tilanteeseen erityisesti jossa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n suuria m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) tarkasteltavana olevaa tuotetta esimer- kiksi vuode ja sisustuskankaiden sovittamiseen ja joka joutuu kilpailemaan alhaiset tuotantokustan- nukset tulevan tuonnin kanssa. taloustekstiilien alalla, kolmansista maista omaavista polkumyyntitoimenpiteit(cid:132) (362) T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) olisi mainittava, ett(cid:132) t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) sovelletaan er(cid:132)(cid:132)seen t(cid:132)rkeimmist(cid:132) taloustekstiilituotteista, eli vuodeliina- edustavat noin 30 prosenttia vaatteisiin, tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyv(cid:132)st(cid:132) sovi- tustoiminnasta, mink(cid:132) vuoksi muista kolmansista maista tulevan tuonnin kilpailuun kohdistuva vaikutus on suhteellisen rajallinen. jotka N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) polkumyynti- tullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto ei vaikuta merkitt(cid:132)v(cid:132)sti sovitta- jien taloudelliseen tilanteeseen. 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/55 d) Kuluttajat (363) Tarkasteltavana oleva tuote on v(cid:132)lituote, jota ei tavanomaisesti myyd(cid:132) v(cid:132)hitt(cid:132)istasolla. Valkaise- maton puuvilla on raaka-aine, joka k(cid:132)y eri jalostus- vaiheiden kautta ennen kuin sit(cid:132) myyd(cid:132)(cid:132)n kulutta- jalle. Kuluttajiin kohdistuvia polkumyyntitoimenpi- teiden vaikutuksia arvioitaessa on ensin arvioitava taloudellisiin toimijoihin kohdistuvat vaikutukset. Kuten edell(cid:132) on todettu, toimenpiteiden kielteinen vaikutus viimeistelij(cid:148)ihin ja sovittajiin ei olisi merkitt(cid:132)v(cid:132). Sovitetun tuotteen kuluttajahinnan nousun ei odoteta ylitt(cid:132)v(cid:132)n sovittajien maksettavan hinnan nousua, joka on arviolta noin 2 prosenttia sovitetun tuotteen kokonaiskustannuksista. eritt(cid:132)in pieni kiinti(cid:148)iden olemassaolon ja kolman- sien maiden rajoitetun kapasiteetin vuoksi. (368) Yhteis(cid:148)n kutojiin kohdistuneiden v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden vaikutusten tarkastelusta ilmenee, ett(cid:132) kutojat kykeniv(cid:132)t lyhyell(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) mukautu- maan markkinaolosuhteisiin, kuten oli jo todettu yhteis(cid:148)n my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen tuotannonalan osalta. Yhteis(cid:148)n kutojat ovat hy(cid:148)tyneet v(cid:132)liaikaisista toimenpiteist(cid:132), eiv(cid:132)tk(cid:132) ne n(cid:132)yt(cid:132) korottaneen hinto- jaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notettujen polkumyyntitullien koko m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132). On mahdollista, ett(cid:132) toimenpiteiden k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)notto tuo pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) lis(cid:132)(cid:132) etuja yhteis(cid:148)n tuotannonalalle (kapasiteetin kasvu, kustannusten keskiarvon lasku, voittojen kasvu). 7. Yhteis(cid:148)n etua koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t (364) Jotta kaikki asiaan liittyv(cid:132)t edut voidaan ottaa huomioon perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, tutkivat kaikkia asianomaisten komission yksik(cid:148)t osapuolten tutkimuksen aikana esille ottamia v(cid:132)it- teit(cid:132) ja kysymyksi(cid:132). etuihin, jotka koskevat Tutkimuksessa keskityttiin mahdollisiin kustan- t(cid:132)rkeimpi(cid:132) nuksiin ja menettelyyn kuuluvia aloja, eli yhteis(cid:148)n tuottajia (kutojat ja varhaisemman jalostusasteen tuotan- nonala sek(cid:132) my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen tuotanno- nala, erityisesti viimeistelij(cid:132)t). olevan kehr(cid:132)(cid:132)m(cid:148)alan (365) Yhteis(cid:148)n kutomot n(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t olevan elinkelpoisia, kilpailukykyisi(cid:132) ja p(cid:132)(cid:132)omavaltaisia sek(cid:132) muodos- tavan t(cid:132)rke(cid:132)n ty(cid:148)llisyysl(cid:132)hteen (erityisesti, jos sa- manaikaisesti otetaan huomioon niihin suorassa ty(cid:148)llisyys). yhteydess(cid:132) Kyseinen ala kilpailee kansainv(cid:132)lisell(cid:132) tasolla alhaiset tuotantokustannukset omaavien maiden kanssa; kannattavuustaso on heikko ja jopa tappiol- joten alan olemassaolo vaarantuu polku- linen, myyntitoimenpiteiden puuttuessa. Kyseisen tuotan- nonalan h(cid:132)vi(cid:132)minen vaikuttaisi kielteisesti sek(cid:132) kehr(cid:132)(cid:132)jiin puuvillatuotannonalaan, koko mukaan lukien my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen tuotan- nonala, jolle se edustaa vakaata ja sopivaa toimitus- l(cid:132)hdett(cid:132). ett(cid:132) (366) Komission yksik(cid:148)t totesivat, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n viimeis- telyala on ty(cid:148)llisyyden osalta yht(cid:132) t(cid:132)rke(cid:132) kuin yhteis(cid:148)n kehr(cid:132)(cid:132)m(cid:148)ala. (367) T(cid:132)m(cid:132) ala kilpailee pienemm(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin alhaiset tulevan tuotantokustannukset omaavista maista tuonnin kanssa; sill(cid:132) on suhteellisia etuja, kuten muotoilu, laatu ja kyky mukautua muotiin, joiden vuoksi yleens(cid:132) kannattavuustaso korkeampi, koska sen kaupalliset riskit ovat my(cid:148)s korkeampia. alan on Todettiin, ett(cid:132) vaara markkinaosuuden pienenemi- sest(cid:132) tuonnin siirrytty(cid:132) valmiisiin kankaisiin oli Viimeistelij(cid:148)iden osalta todettiin, ett(cid:132) v(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden voimassaoloaikana kustannusten nousu kyettiin p(cid:132)invastaisista v(cid:132)itteist(cid:132) huolimatta siirt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen tuotannona- lalle ja ett(cid:132) raaka-aineiden kustannusten nousu jaet- tiin tuotantoketjun eri osien kesken. Asianomaisista maista ja kolmansista maista tuotujen valkaisemat- tomien kankaiden hinnat eiv(cid:132)t nousseet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otetun polkumyyntitullin keskiarvon (15 prosenttia) koko m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132). On kuitenkin todenn(cid:132)k(cid:148)ist(cid:132), ett(cid:132) jos v(cid:132)liaikaiset polkumyyntitullit olisi muutettu lopulli- siksi, tietyt kielteiset vaikutukset yhteis(cid:148)n viimeiste- lij(cid:148)ihin olisivat voineet voimistua (asianomaisten maiden ja mahdollisesti kolmansien maiden vienti- hintojen nousu). (369) Yhteis(cid:148)n kehr(cid:132)(cid:132)j(cid:132)t riippuvaisia ovat yhteis(cid:148)n kutojista. t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi yhteis(cid:148)n kutojiin kohdistuvat yhteis(cid:148)n kehr(cid:132)(cid:132)ji(cid:132). hy(cid:148)dytt(cid:132)v(cid:132)t my(cid:148)s eritt(cid:132)in edut (370) Mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden vaiku- tuksia sovittajien et(cid:132)isyys tarkasteltavana olevasta tuotteesta sek(cid:132) sovituksen korkea arvonlis(cid:132)ys. sovittajiin rajoittavat (371) Edell(cid:132) sanotun perusteella komissio p(cid:132)(cid:132)tteli alusta- vasti, ett(cid:132) ei ole pakottavia syit(cid:132) olla ottamatta polkumyyntitoimenpiteit(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n t(cid:132)ss(cid:132) menette- lyss(cid:132). H. V(cid:142)LIAIKAINEN TULLI (372) Polkumyynti(cid:132), vahinkoa, syy-yhteytt(cid:132) ja yhteis(cid:148)n etua koskevien alustavien p(cid:132)(cid:132)telmien perusteella olisi otettava k(cid:132)tt(cid:148)(cid:148)n v(cid:132)liaikaisesti toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, Egyptist(cid:132), Intiasta, Indo- nesiasta, Pakistanista ja Turkista polkumyynnill(cid:132) tapahtuvan tuonnin est(cid:132)miseksi aiheuttamasta lis(cid:132)(cid:132) vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. (373) Ottaen huomioon kuudesta asianomaisesta maasta kirjon per(cid:132)isin komissio pit(cid:132)(cid:132) tarkoituksenmukaisena, ett(cid:132) polku- myyntitoimenpide toteutetaan arvon perusteella kannettavan polkumyyntitullin muodossa. rakennelajien olevien laajan L 111/56 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 (374) V(cid:132)liaikaisen tullin tason m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi on otettu huomioon otetut polkumyyntimarginaalit sek(cid:132) tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joka on tarpeen yhteis(cid:148)n tuotannon- alalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. Koska vahinko muodostuu p(cid:132)(cid:132)asiallisesti hintojen ja markkinaosuuden j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)misest(cid:132) sek(cid:132) kannatta- mattomuudesta, sen poistaminen edellytt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajat saavat tilaisuuden korottaa hintoja kannattavalle tasolle myyntim(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) pienent(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132). asianomaisesta T(cid:132)m(cid:132)n saavuttamiseksi kuudesta maasta tulevan tuonnin hintoja olisi korotettava vastaavasti. (375) Sen tullin tason m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi, joka on riitt(cid:132)v(cid:132) polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistami- seksi, on ensin tarpeen m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) ennen veroja laskettava kohtuullinen voiton v(cid:132)himm(cid:132)istaso, jotta yhteis(cid:148)n tuottajien tilanne pysyisi kilpailukykyi- sen(cid:132). Todettiin, ett(cid:132) 8 prosentin voittomarginaalia voidaan pit(cid:132)(cid:132) asianmukaisena v(cid:132)himm(cid:132)ismarginaa- lina, jonka yhteis(cid:148)n tuotannonalan voidaan kohtuu- della odottaa aiheuttavan polkumyynnin puuttuessa, ottaen huomioon pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin investointien tarve. saavuttavan vahinkoa (376) Vahinkokynnyksen, eli hinnan alittavuuden laske- miseksi otokseen kuuluvien yhteis(cid:148)n tuottajien tutkimusajanjakson voiton aikana vajauksen painotettu keskiarvo lis(cid:132)ttiin yhdess(cid:132) edell(cid:132) mainitun veroja laskettavan voiton v(cid:132)him- m(cid:132)istason kanssa yhteis(cid:148)n tuottajien todettuun myyntihintaan. vahinkomarginaalin painotettu keskiarvo ilmaistiin prosentteina cif-hin- nasta yhteis(cid:148)n rajalla. esiintyneen Todetun (377) Jos polkumyyntimarginaalit on todettu tietyn viej(cid:132)n osalta alhaisemmiksi kuin vahingon poista- miseksi edell(cid:132) lasketulla tavalla tarvittavat vastaavat vientihintojen korotukset, k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otettavat v(cid:132)liai- kaiset tullit on rajoitettava m(cid:132)(cid:132)ritetty(cid:132) polkumyyn- timarginaalia vastaavalle tasolle. mukaisesti komissio esitti Euroopan yhteis(cid:148)n ja Turkin assosiaationeuvostolle 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)- kuuta 1997 pyynn(cid:148)n. Turkkilaisiin viejiin kohdis- tuvan polkumyynin vastaisen menettelyn aloitta- misen johdosta. Koska assosiaationeuvosto ei ole tehnyt p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) kolmen kuukauden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)jassa t(cid:132)m(cid:132)n pyynn(cid:148)n esitt(cid:132)misest(cid:132), komissio soveltaa nyt v(cid:132)liaikaisia polkumyyntitoimenpiteit(cid:132) tarkasteltavan Turkista per(cid:132)isin olevan tuotteen tuontiin edell(cid:132) mainitun artiklan ja perusasetuksen 7 artiklan mukaisesti. (381) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi joiden kuluessa asianomaiset asetettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajat, osapuolet voivat esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla kuulluiksi. Lis(cid:132)ksi olisi todettava, ett(cid:132) kaikki t(cid:132)t(cid:132) asetusta varten tehdyt p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t ovat v(cid:132)liaikaisia ja niit(cid:132) voidaan joutua harkitse- maan uudelleen komission mahdollisesti ehdot- taman lopullisen tullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamiseksi. ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n v(cid:132)liaikainen polkumyyntitulli ex CN-koodeihin ja 5208 11 90 90, 5209 11–5209 19 5208 12 15 90, 5208 12 11 90, 5208 12 93 90, 5208 12 19 90, 5208 13 00 90, 5208 12 95 90, 5209 12 00 90, 5208 19 00 90, 5209 19 00 90) kansantasavallasta, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista, Egyptist(cid:132) ja Turkista per(cid:132)isin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa. ex 5208 11 90–5208 19 (Taric-koodit 5208 12 13 90, 5208 12 91 90, 5208 12 99 90, 5209 11 00 90, kuuluvien Kiinan (378) Otokseen kuulumattomien yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neiden yritysten osalta ehdotettu polkumyyntitulli on samansuuruinen kuin otoksen polkumyyntimar- ginaalin keskiarvo, joka on painotettu yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvan viennin liikevaihdon perusteella, tulli lukuun ottamatta Turkkia, perustuu vahinkokynnykseen, ja Indonesiaa, jonka osalta tulli perustuu valitukseen. osalta jonka (379) Yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneille yrityksille vahvistettu otokseen kuuluville polkumyyntitulli perustuu yrityksille laskettuun korkeimpaan polkumyynti- marginaaliin lukuun ottamatta Turkkia, jonka osalta k(cid:132)ytettiin myyn yhteisty(cid:148)n laajuuden alhaisen tason polkumyyntimarginaalin vuoksi jonka polku- omaavan viej(cid:132)n sit(cid:132) edustavaa lajia, myyntimarginaali oli korkein. korkeimman I. LOPPUS(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)KSET (380) Euroopan yhteis(cid:148)n ja Turkin assosiaatio sopi- muksen lis(cid:132)p(cid:148)yt(cid:132)kirjan 47 artiklan 2 kohdan V(cid:132)liaikainen polkumyyntitulli 2. rajalla cif-nettohinnasta tuotteille, joiden alkuper(cid:132)maa on: yhteis(cid:148)n vapaasti tullaamattomana on seuraava Maa Tulli Taric- lis(cid:132)koodi Kiinan kansantasavalta 15,7 % Egypti Intia 20,6 % 8900 16,9 % 8900 Indonesia 31,7 % 8900 Pakistan Turkki 32,5 % 8900 14,3 % 8900 L 111/57 Taric- lis(cid:132)koodi 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 3. Liitteess(cid:132) I lueteltuihin tuottajiin/viejiin sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta 2 kohdan soveltamista: Maa Tulli Taric- lis(cid:132)koodi Maa: Pakistan Tulli Diamond Fabrics Ltd 15,6 % 8923 Egypti Intia 20,6 % 8908 13,2 % 8909 Nishat Mills Ltd 32,5 % 8928 Kohinoor Raiwind Mills Ltd 11,7 % 8925 Kohinoor Weaving Mills Ltd 11,7 % 8926 Indonesia 13,5 % 8910 Pakistan Turkki 19,2 % 8911 10 % 8912 J(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 4. sovelletaan seuraavia polkumyyntihintoja, sanotun kuitenkaan rajoit- tamatta 2 kohdan soveltamista: lueteltuihin yrityksiin Maa: Turkki Teksmobili Tulli 0 % Taric- lis(cid:132)koodi 8103 Birlik Mensucat 9,7 % 8104 Tureks 10,4 % 8105 Maa: Intia Tulli Taric- lis(cid:132)koodi Jollei 5. toisin s(cid:132)(cid:132)det(cid:132), tulleja koskevia s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132). sovelletaan voimassa olevia Century Textiles & Industries Limited 15 % 8913 Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus 6. vapaaseen liikkeeseen yhteis(cid:148)ss(cid:132) edellytt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisen tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) vastaavan vakuuden antamista. Coats Viyella India Limited 10 % 8914 2 artikla Vardhman Spinning & General Mills Limited 4,9 % 8915 Mafatlal Group (Mafatlal Indus- tries Limited and Mafatlal Fine Manufacturing & Spinning Company Ltd. ) 5,9 % 8916 Maa: Indonesia Tulli Taric- lis(cid:132)koodi Group Argo Pantes (PT Argo Pantes and PT Daya Manunggal) 31,7 % 8919 Apac Inti Corpora 19 % 8918 Eratex Djaja 29,7 % 8922 tuotteet, Yksinomaan k(cid:132)sill(cid:132) tai jaloilla k(cid:132)ytett(cid:132)vill(cid:132) kangas- 1. puilla kudotut jotka luokitellaan 1 artiklan 1 kohdassa mainittuihin CN-koodeihin, vapautetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen 1 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyst(cid:132) tullista (Taric-koodit 5208 12 13 10, 5208 12 11 10, 5208 11 90 10, 5208 12 91 10, 5208 12 19 10, 5208 12 15 10, 5208 12 99 10, 5208 12 95 10, 5208 12 93 10, 5209 11 00 10, 5208 19 00 10, 5208 13 00 10, 5209 12 00 10, 5209 19 00 10). 2. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ainoastaan tuotteille, jotka luovutetaan vapaaseen liikkee- seen yhteis(cid:148)ss(cid:132) jollakin seuraavista asiakirjoista: a) alkuper(cid:132)maan toimivaltaisen viranomaisen antama joka on t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) II olevan todistus, mallin mukainen, tai b) neuvoston asetuksen (EY) N:o 3030/93 (1) 3 artiklan mukainen todistus. Edell(cid:132) 2 kohdan a alakohdan nojalla annetut todis- 3. jos alkuper(cid:132)maat ovat tukset ovat voimassa ainoastaan, ilmoittaneet komissiolle sellaisten viranomaistensa nimet (1) EYVL L 275, 8. 11. 1993, s. 1 L 111/58 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 ja osoitteet, joilla on toimivalta my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)llaisia todistuk- sia, yhdess(cid:132) n(cid:132)iden viranomaisten k(cid:132)ytt(cid:132)mien leimasimien mallien kanssa, sek(cid:132) todistusten tarkastamisesta vastuussa olevien viranomaisten nimet ja osoitteet. Leimasimet ovat voimassa siit(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132), jona komissio vastaanottaa niiden mallit. 3 artikla Asianomaiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti esitt(cid:132)(cid:132) ja pyyt(cid:132)(cid:132) komissiolta saada tulla kantansa kirjallisesti kuulluiksi 15 p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen voimaan- tulosta. 4. Edell(cid:132) 2 kohdan mukaiset todistukset ovat voimassa ainoastaan, jos todistuksen 11 kohdan vaihtoehdot a ja c on poistettu ja jos niiss(cid:132) todistetaan, ett(cid:132) tuotteet ovat vaihtoehdon mukaisia. Asianomaiset osapuolet voivat perusasetuksen 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esitt(cid:132)(cid:132) huomautuksiaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen soveltamista yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. 5. Yhteis(cid:148)n tullikoodeksin asianmukaisia soveltamis- s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) ja erityisesti komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (1), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 12/97 (2), 93, 93a ja 94 artiklan s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ksi(cid:132) hallinnollisesta yhteisty(cid:148)st(cid:132) sovelletaan soveltuvin osin. 4 artikla asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) T(cid:132)m(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) asetusta sovelletaan kuuden kuukauden ajan. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja (1) EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 1 (2) EYVL L 9, 13. 1. 1997, s. 1 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/59 LIITE I YHTEISTY(cid:153)SS(cid:142) TOIMINEIDEN YRITYSTEN LUETTELO Kiinan kansantasavalta Kaikki viej(cid:132)t Egypti Kaikki viej(cid:132)t Indonesia — PT Sandratex, — Group Batik Keris (PT Batik Keris, PT Danliris, PT Catur Jantra), — Group GKBI Primatexco), (Gabungan Koperasi Batik Indonesia, PT — PT Bina Nusantara Prima, — PT Batam Textile, — PT Maha Mujur Textile, — PT Five Star, — PT Bintang Agung. Pakistan — Abdur rahman corporation, — Abdyul rehman cor. kyc, — Acme Mills Karachi, — Ajaz Enterprise, Karachi, — Al Rehmat traders, — Al-Karam, Karachi, — Ali ind Ltd, — Arshad cor. kyc, Faisalabad, — Arzoo international, — Arzoo textile mills, — Baak ind. , — Bahrara fabrics fsd, — Be be jan pakistan, Faisalabad, — Bismillah tex. , — Chawala enterprises, — Chenab fabrics & pro, — Cotton arts Ltd, — Decent industries, — Decent textiles, Faisalabad, — Dowood textiles Ltd, — Ehsan Fabrics Ltd, Lahore, — Elahi enterprises Limited, Lahore, — Elahi Spinning & weaving mills, Lahore, — Em jay exports Ltd, — En em industries Ltd, — Fazal abdullah export, — Five star textile ind. , — Gohar enterprises, — Gohar international, — Gulistan Weaving Mills Ltd, — Gulsham weaving mills Ltd, Lahore, — ICC textiles Limited, Lahore, — Ihsan yousaf textiles, — Imran textile, — Ishaq textile mills, Faisalabad, — JK brothers Ltd, — JK Exports, Faisalabad, — JK Sons Ltd, Faisalabad, — JMS trading co kyc, — Kohinoor calico mill kyc, — Kohinoor Fabrics Limited, — Latif hansel kyc, — Mahboob amin, — Mahmood textile mills Limited, Multan, — Majeeda textile Ltd, — Master textile mills Limited, Lahore, — Megatex Limited, — Mian Textile, Lahore, — MK sons Ltd, — Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi, — MSC Textiles, Faisalabad, — Mughanum Ltd, — Mutual trading corporation, Karachi, — Mutual trading group, — Nakshbandi industries Limited, Karachi, — Nash garments, Karachi, — Nash textiles, Karachi, — Naveed Agencies, Karachi, — Naveed tex; ind, — Nishitex enterprises, — Paradise textile, — Parsons Limited Industries Ltd, — Prime Weaving Factory, Karachi, — Qayyum rashid textiles, — Regency textiles Ltd, Lahore, — Roomi enterprise Limited, Karachi, — Saba textiles Limited, Karachi, — Samin textiles Limited, Lahore, — Samira Fabrics, Karachi, — Saquib fabrics, — Saya weaving mills Ltd, Karachi, — Sayeeda syndicates kyc, — Service fabrics Limited, — Shahzad siddique Faisalabad, — Shams textile cor. , — Shams textile mills Ltd, Karachi, — Sharif tex. ind, — Sna tex. , — Suraj Cotton Mills Ltd, Lahore, — Syncotex agencies kyc, — Taha Garments Limited, Karachi, — Tanveer weavings Ltd, Lahore, — Tariq enterprises, — Tex-arts, L 111/60 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 4. 98 — Texto print mills (pvt), — The Crescent textile mills Ltd, Faisalabad, — Tradex, — Worldover enterprises Ltd, Karachi, — Xebec tex, — ZA international, — Zahidjee brothers, — Zahidjee fabrics, — Zam Zam weaving & proc. Turkki — Isko Tekstil Sanayi ve Ticaret A S, — GAP — G(cid:129)neydogu Tekstil Sanayi ve Ticaret A S, — Kipas — Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A S, — Tac Sanayive, — Isko. Intia — A S Marimuthu, Rajapalayam, — Anglo French Textiles, Pondicherry, — Anudeep Enterprises Pvt. Ltd, Mumbai, — Art Leather Limited, Mumbai, — Arumuga Textile Exporters, Chatrapatti, — Arun Textiles, Rajapalayam, — Aryan Finefab Ltd M/S, Mumbai, — Atlas Export Enterprises, Karur, — Auroville Exports Trust M/S, Auroville, — Ayyappan Textiles Limited, Madurai, — B K S Mills, Coimbatore, — B N Sardar & Sons, Calcutta, — Bharat Vijay Mills, Kalol, — Bhiwani Denim & Apparels Limited M/S, Haryana, — Blue Bull Textiles, Tirupur, — Bojaraj Textile Mills Ltd, Madurai, — Bonanza Overseas Pvt. Ltd, — Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Mumbai, — Chiranjilal Choudhary & Sons, Delhi, — Classic Connections, Bombay, — CLC Corporation, Delhi, — D V Textiles M/S, Mumbai, — Dhanalaksmi Weaving Works, Cannanore, — Durga Textiles, Tirupur, — Emperor Trading Company, Tirupur, — Emti Exports Ltd, Mumbai, — Esskay International M/S, Bombay, — Forbes Gokak Ltd, Mumbai, — GR Mani Textiles, Chatrapatti, — GD JD Exports, Chennai, — Ginni International Ltd, New Delhi, — Gokul Fabrics, Madras, — Govindji Trikamdas & Co. M/S, Mumbai, — Govindji Trikamdas Exports Ltd, Mumbai, — Group Ashima Texcellence (Ashima Fabrics, Ashima Denims, Ashima Syntex Limited), Ahmedabad, — Guru Nanak Exports, Gurgaon, — IA Intercontinental, Madras, — Ideal Expo Fabrics Limited, Salem, — Inter Globe Services, Mumbai, — JCT Limited, Mumbai, — Jindal (India), Ahmedabad, — Jindal Worldwide Ltd, Ambawadi, — Jyoti Overseas Limited, Indori, — Kanakalakshmi Mills (P) Ltd, Coimbatore, — Kanoria Chemicals & Industries Limited, Ahmedabad, — Keshavlal Talakchand M/S, Bombay, — Kitex Exports Limited, Cochin, — Lakshmi Apparels and Wovens Limited, Coimbatore, — Lotus Mills M/S, Tirupur, — Loyal Textile Mills Limited, Tamil Nadu, — M S Mathivanan M/S, Komarapalayam, — M U A Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti, — Mahavashtra state textile corporation Ltd, Mumbai, — Morarjee Goculdas Spg. & Wvg. Co. Ltd, Bombay, — N W Exports Limited, Mumbai, — Naatchiar Textile Exporters, Chatrapatti, — Nahar Fabrics Limited, Ludhiana, — National Textile Corporation Limited, New Delhi, — Navnitlal & Co. , Mumbai, — Niyati Overseas, Coimbatore, — Nowrosjee Wadia & Sons Ltd, Mumbai, — P A P Exports, Karur, — Pankaj Trading Co. M/S, Bombay, — Parag Trading Corporation, Mumbai, — Pasupati Fabrics Limited, New Delhi, — Patodia Syntex Ltd, Bombay, — Piramal Sons Ltd, Mumbai, — Piramal Spg. & Wvg. Mills Limited, Mumbai, — Pothys Cotton Products Pvt. Ltd, Srivilliputtur, — Pradeep Investments Pvt. Ltd, Mumbai, — Prakash Cotton Mills Ltd, Mumbai, — Prathishta Weaving & Knitting Company Limited, Coimbatore, — Preemier Textile, Tirupur, — Preeti Impex, Salem, — Premier Enterprises, Chatrapatti, — Premier Mills Limited, Coimbatore, — Premier Textile Exporters M/S, Chatrapatti, — Pushpsons Industries Ltd, New Delhi, — Ram Textiles M/s, Karur, — Rama Qualitex Limited, Bangalore, — Rite Exports, New Delhi, — S D Enterprises, Mumbai, — Sabare International, Karur, — Sajjan Textiles Mills Limited M/S, Mumbai, — Sajjan Udyog Export Limited M/S, Mumbai, — Sambandam Exports, Tirupur, — Sap Chemical Industries Pvt. Ltd, Mumbai, — Sathya Textiles, Tirupur, — Senthill textiles, Tirupur, — Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Baroda, — Shanudeep Private Limited, Mumbai, — Sheth Exports M/S, Bombay, — Sheth Investments & Trading Co. Ltd M/S, Bombay, — Shri Vishnu Fabrics, Tamil Nadu, — Sigma Exports, Mumbai, — Sitalakshmi Mills Limited, Madurai, — Sivakkumar Mills, Palladam, — Sivam Fabrics, Tirupur, 9. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 111/61 — Sky International, Tirupur, — SMT Exports, Tirupur, — Sohanlal Balkrishna Export M/S, Bombay, — Sree Rangsan Textiles, Komarapalayam, — Sri Balaji Fabric, Tirupur, — Sri Dhavamani Textiles, Erode, — Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti, — Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills Ltd, Madurai, — Sri Saravanaa Exports Company, Rajapalayam, — Sri Sarita Synthetics Ltd, Hyderabad, — Sri Vasavi Impex (P) Ltd, Hyderabad, — Srinavasa Textiles, Chatrapatti, — Standard Industries Limited, Mumbai, — Sudha Mills M/S, Mumbai, — Sun Enterprises M/S, Mumbai, — Supreme Bandages, Chatrapatti, — Suresh & Company, Bombay, — Suruthi Fabricss, Madurai, — Surya Cotton Fabrics, Tirupur, — Tamarai Mills Ltd, Coimbatore, — The Arvind Mills Limited, Ahmedabad, — The Bombay Dyeing & Mfg. Co. Ltd, Mumbai, — The Hindoostan Spg. & Wvg. Mills Ltd, Mumbai, — The Lakshmi Mills Company Limited, Coimbatore, — The Ruby Mills Ltd, Mumbai, — The Western India Cottons Ltd, Pappinisseri, — Trend Setters, Mumbai, — Trident Textile Mills Ltd, Chennai, — V & K Associates, Bombay, — Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur, — Varadhalakshmi Mills Limited, Madurai, — Velraj Exporters Private Ltd, Coimbatore, — Vijayeswari Textiles Limited, Coimbatore, — Vrindavan Overseas, Hathras, — VTC Industries Limited, Mumbai, — Wisdom Fabrics, Palladam, — World-Tex Limited, Noida, — Yarn Syndicat Limited, Calcutta. ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II 1 Exporter (name, full address, country) Exportateur (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) ORIGINAL 2 No 3 Consignee (name, full address, country) Destinataire (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) CERTIFICATE in regard to HANDLOOMS, TEXTILE HANDICRAFTS and TRADITIONAL TEXTILE PRODUCTS, OF THE COTTAGE INDUSTRY, issued in conformity with and under the conditions regulating trade in textile products with the European Community CERTIFICAT relatif aux TISSUS TISSÉS SUR MÉTIERS À MAIN, aux PRODUITS TEXTILES FAITS À LA MAIN et aux PRODUITS TEXTILES RELEVANT DU FOLKLORE TRADITIONNEL, DE FABRICATION ARTI- SANALE, délivré en conformité avec et sous les conditions régissant les échanges de produits textiles avec la Communauté européenne 4 Country of origin Pays d’origine 5 Country of destination Pays de destination 6 Place and date of shipment — Means of transport Lieu et date d’embarquement — Moyen de transport 7 Supplementary details Donn(cid:130)es suppl(cid:130)mentaires 8 Marks and numbers — Number and kind of packages — DESCRIPTION OF GOODS Marques et num(cid:130)ros — Nombre et nature des colis — D(cid:144)SIGNATION DES MARCHANDISES 9 Quantity Quantit(cid:130) 10 FOB Value (1) Valeur fob (1) 11 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY — VISA DE L’AUTORIT(cid:144) COMP(cid:144)TENTE I, the undersigned, certify that the consignment described above includes only the following textile products of the cottage industry of the country shown in box No 4: a) fabrics woven on looms operated solely by hand or foot (handlooms) (2) b) garments or other textile articles obtained manually from the fabrics described under a) and sewn solely by hand without the aid of any machine (handicrafts) (2) c) traditional folklore handicraft textile products made by hand, as defined in the list agreed between the European Community and the country shown in box No 4. Je soussign(cid:130) certifie que l’envoi d(cid:130)crit ci-dessus contient exclusivement les produits textiles suivants relevant de la fabrication artisanale du pays figurant dans la case 4: a) tissus tiss(cid:130)s sur des m(cid:130)tiers actionn(cid:130)s (cid:133) la main ou au pied (handlooms) (2) b) v(cid:136)tements ou autres articles textiles obtenus manuellement (cid:133) partir de tissus d(cid:130)crits sous a) et cousus uniquement (cid:133) la main sans l’aide d’une machine (handicrafts) (2) c) produits textiles relevant du folklore traditionnel fabriqu(cid:130)s (cid:133) la main, comme d(cid:130)finis dans la liste convenue entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et le pays indiqu(cid:130) dans la case 4. 12 Competent authority (name, full address, country) Autorit(cid:130) comp(cid:130)tente (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) At — (cid:211). , on — le. (Signature) (Stamp — Cachet). e t n e v e d t a r t n o c u d e i a n n o m a l s n a D —. t c a r t n o c l e a s e h t f o y c n e r r u c e h t n I. ) s ( e l i t u n i ) s ( n o i t n e m ) s e l ( a l r e f f i B —. e t a i r p o r p p a s a e t e l e D ) 1 ( ) 2 (