title: Meddelande från kommissionen om rapporten från den ständiga arbetsgruppen för en säker transport av radioaktivt material i Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
dangerous substance
radioactive materials
transport of dangerous goods
transport safety

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •b T* •fr -ir ir T* Bryssel den 08. 04. 1998 KOM(1998) 155 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM RAPPORTEN FRÄN DEN STÄNDIGA ARBETSGRUPPEN FÖR EN SÄKER TRANSPORT AV RADIOAKTIVT MATERIAL I EUROPEISKA UNIONEN MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM RAPPORTEN FRÅN DEN STÄNDIGA ARBETSGRUPPEN FÖR EN SÄKER TRANSPORT AV RADIOAKTIVT MATERIAL I EUROPEISKA UNIONEN I. INLEDNING Det meddelande som 1996 skickades till rådet och Europaparlamentet1 och den bifogade tredje rapporten från den ständiga arbetsgruppen för en säker transport av radioaktivt material i Europeiska unionen (TRM) är fortfarande giltiga. De innehåller omfattande information om rådande situation, möjligheterna till ytterligare utveckling och rekommendationer om ett studieprogram. Detta meddelande från kommissionen, som rör den fjärde rapporten från den ständiga arbetsgruppen, syftar huvudsakligen till att uppdatera och komplettera den information som lades fram i den föregående rapporten för ett och ett halvt år sedan. Betoningen ligger nu på: - Den senaste ändringen i fråga om IAEA:s transportbestämmelser, möjligheterna att genomföra dem samt deras framtida konsekvenser. - De senaste aktiviteter som kommissionen utfört eller stött. - Nyligen inträffade händelser i medlemsstaterna som har påverkat allmänhetens syn på säkerheten när det gäller transportverksamhet. insatser till ytterligare Förslag från kommissionens sida genom det fleråriga ramprogrammet presenteras i bilaga 1 med hänsyn tagen till de rekommendationer som den ständiga arbetsgruppen lagt fram i sin fjärde rapport. Detta program ingår i det ramprogram för åtgärder inom energisektorn som antogs av kommissionen i november 1997* och som för närvarande behandlas av rådet och Europaparlamentet. 1 KOM(96)0011 slutlig, 3. 4. 1996. * KOM(97) 550 slutlig, 18. 11. 1997. II. ÄNDRINGAR BESTÄMMELSERNA I DE INTERNATIONELLA TRANSPORT Användningen av radioaktivt material, framför allt inom kärnkraftsindustrin, inbegriper av nödvändighet transport av sådant material. Under årens lopp har nationella bestämmelser, gemenskapsbestämmelser och internationella bestämmelser utvecklats för att garantera att dessa transporter kan genomföras på ett säkert sätt. Det grundläggande kravet för säkra transporter av radioaktivt avfall är att de måste utföras på ett sätt som uppfyller de grundläggande säkerhetsnormerna. Exempelvis måste kollin i sig (med begreppet kolli avses emballage med radioaktivt innehåll) uppfylla samma krav under alla omständigheter, inklusive svåra olyckor. För att följa denna princip och mot bakgrund av bättre kunskaper, teknisk utveckling och ökande erfarenhet har de internationella bestämmelserna ändrats på ett sätt som kommer att påverka framtidens transportförfaranden. i maj 1996 en översyn av de grundläggande På gemenskapsnivå antog rådet säkerhetsnormerna2 för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning. Direktivets bestämmelser måste senast den 13 maj 2000 införlivas i den nationella lagstiftningen. På internationell nivå antog och offentliggjorde Internationella atomenergiorganets (IAEA) styrelse i december 1996 nya rådgivande bestämmelser för en säker transport av IAEA: s radioaktivt material medlemsstater skall senast den 1 januari 2001 införa föreskrifterna i de rådgivande bestämmelserna. transportorganisationerna och (ST-1). De olika De aspekter i ST-1-bestämmelserna om transportförfaranden som rör strålskydd täcker kraven i de reviderade grundläggande säkerhetsnormerna och bör därför innebära samstämmiga nationella regler i Europeiska unionens medlemsstater. Översynen av de av IAEA: s gällande transportbestämmelser3 ledde till att IAEA i december 1990 gav ut en reviderad version av ST-1. Bestämmelserna är till stor del strukturerade som tidigare, men inbegriper nu: - Ändringar av verksamhetsbegränsningarna per sändning (inklusive undantagsvärden) till följd av det förhållningssätt som grundar sig på enskilda radionukliders specifika aktivitet. - En ny typ av emballage (kategori C) för att uppfylla hårdare kriterier än de som fastställts för befintliga typ B-emballage och som skall användas särskilt för lufttransport av vissa högaktiva försändelser. 2 Rådets direktiv 96/29 Euratom av den 13 maj 1996, EGT nr L 159/1, 29. 6. 1996. 3 Internationella atomenergiorganet - Regulations for the Safe Transport of Radioactive Materials- Safety Series N°. 6 (Bestämmelser för en säker - säkerhetsserien nr 6) Utgåva 1985 (ändrad 1990). transport av radioaktivt material - Utvidgande av kategorin typ B-emballage för att medge lufttransport av material med låg spridningseffekt (LDM). - Särskilda villkor för emballage som innehåller uranhexafluorid, i syfte att särskilt beakta materialets kemiska risker. - En omfattande översyn av kriticitetssäkerheten. - Ett nytt system för FN-numrering av kollin och transportmedel i linje med klassificeringen av farligt gods. I den bifogade rapporten från den ständiga arbetsgruppen beskrivs dessa förändringar mer utförligt. Det har nyligen uttryckts allmän oro över de föreslagna provningsvillkoren för såväl typ C-emballage som typ B-emballage som innehåller material med låg spridningseffekt eftersom - förenta staterna verkar införa strängare provningskrav för kollin som används för flygtransport av plutonium - och det verkar som om efterfrågade egenskaper för sådana kollin skulle vara desamma som för färdskrivare till flygplan. Kommissionen har rådgjort med den ständiga arbetsgruppen, som anser att de reviderade bestämmelser som antagits av IAEA ger ett avsevärt ytterligare skydd i samband med transport av radioaktivt material i medlemsstaterna. Dessutom har det inte lagts fram några bevis för att kraven i de nya bestämmelserna skulle vara otillräckliga. Experternas bedömning är att IAEA: s föreslagna rådgivande ST-1-bestämmelser stärker de befintliga reglerna genom att lägga till mer specifika och strängare krav. Bestämmelserna kommer att göra det möjligt att tillämpa stränga och enhetliga transportbestämmelser inom Europeiska unionen. Mot denna bakgrund kommer de farhågor som utryckts och de argument som lagts fram fortsättningsvis att beaktas noggrant av IAEA:s samordnade forskningsprogram, där allvarlighetsgraden vid olyckor rörande luft- och sjötransporter ses över. Resultatet av de studier som görs genom kommissionens handlingsprogram för en säker transport av radioaktivt material kommer också att direkt förse ovannämnda forskningsprogram med uppgifter och eventuella framtida översyner av bestämmelserna. Det är i vilket fall som helst tillrådligt att uppdatera IAEA:s bestämmelser oftare än vart tionde år (som idag är fallet) vilket också förespråkats av kommissionen. ffl. INFÖRANDE AV DE REVIDERADE BESTÄMMELSERNA Även om de grundläggande transportbestämmelserna ST-1 är av rådgivande karaktär (baserade på rekommendationer) har de tidigare ändå följts i sin helhet och införlivats via bestämmelser rörande transport av klass 7-gods (farligt gods) av de olika transportsätten. Alla bestämmelser rörande transport av radioaktivt material har formellt inforts genom följande akter: europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR), bestämmelserna om internationella järnvägstransporter av farligt gods (RID), europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar (ADN), den internationella koden för sjötransport av farligt gods (IMDG- i koden) och Internationella civila luftfartsorganisationens tekniska instruktioner (ICAO- TI). transportorganisationerna De olika rådgivande ST-1- förväntas bestämmelserna under de närmaste åren samtidigt som de fem ovan nämnda förordningarna träder i kraft den 1 januari 2001. införliva de Genom att tillämpa rådets direktiv 94/55/EG4 för vägtransporter och 96/49/EG5 för järnvägstransporter, införs ST-1-kraven automatiskt som bindande krav i Europeiska gemenskapen genom de ändrade europeiska avtalen ADR och RID. IV. KOMMISSIONENS AKTIVITETER UNDER SENARE TID 1996 godkände Europaparlamentet att man på nytt skulle aktivera budgetposten "Transport av radioaktivt material" och anslog 2 miljoner ecu till denna. Samma post behölls 1997, men betecknades med ett symboliskt anslag. På grundval av 1996 års beslut organiserade kommissionen i maj 19966 en allmän förslagsinfordran i syfte att genomföra de insatser som beskrevs i kommentarerna till budgetposten. Som följd av detta utvärderade kommissionen 43 förslag, gjorde ett urval och begärde yttranden från den ständiga arbetsgruppen över de utvalda förslagen. Av dessa 43 förslag valdes 24 ut (15 som första prioritet och 9 som andra prioritet). Under 1996 erhöll 18 av dessa förslag kontrakt varigenom de tilldelades ett ekonomiskt bidrag eller stöd från gemenskapen. Genom en intern budgetöverföring på 0,7 miljoner ecu under 1997 kunde nyligen återstående 6 förslag få kontrakt. Detaljer finns bifogade till den fjärde rapporten från den ständiga arbetsgruppen. Det ursprungliga målet var att sprida den tillgängliga budgeten mellan de olika frågor som hade identifierats i kommentarerna till budgetposten. Denna spridning kunde inte helt åstadkommas. Exempelvis kunde man inte finansiera något förslag som rörde en förbättrad säkerhet i fråga om transporter av radioaktivt material i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen. Liknande svårigheter gällde för förslag rörande allmänhetens uppfattning om transporter av radioaktivt material. För ett antal studier kunde man under 1996/1997 bara finansiera den första etappen, vilken täckte en inledande period på tolv månader. Dessa borde följas av en andra etapp för att man skall få ut så mycket som möjligt av de initiativ som har tagits. Detta förutsätter att man utarbetar ett lämpligt program och ställer erforderliga budgetmedel till förfogande. 4 EGTL319, 12. 12. 1994, s. 7. 5 EGT L 235, 17. 9. 1996, s. 25. 6 EGT C 136, 8. 5. 1996, s. 16. V. NYLIGEN TRANSPORTER AV KÄRNMATERIAL INTRÄFFADE HÄNDELSER I SAMBAND MED Inom vissa regioner i Europeiska gemenskapen är allmänheten negativt inställd till användandet av kärnenergi och särskilt negativ till transporter av radioaktivt material. Exempelvis förstördes nyligen i Tyskland spår och utrustning för järnväg i ett försök att störa en till Gorlebens mellanlagringsstation. Ett annat exempel är en omfattande kampanj i norra England grundad på den oro som en ökning av lufttransporter av så kallade mox-bränslen har gett upphov till. Skrivelser som uttrycker denna oro har skickats till ledamöter av Europaparlamentet. transport av utbränt bränsle och förglasat avfall Demonstrationer och folkyttringar av denna typ har tilldragit sig stort intresse från allmänheten och media, vilket har ökat oron över transportverksamheten. I själva verket är de risker som är förknippade med transporter av radioaktivt material mycket små och antalet incidenter eller olyckor är fa och har små konsekvenser. Det är därför viktigt att radioaktivt material hanteras och regleras med hänsyn till verkliga risker. i högre grad satsa på att Följaktligen bör man informera allmänheten och räddningstjänsten om säkerheten kring transportverksamheten. Budskapet bör vara att radioaktivt material transporteras i enlighet med stränga och internationellt överenskomna säkerhetsbestämmelser, som ständigt ses över och uppdateras mot bakgrund av nya kunskaper som erhållits genom resultat från världsomfattande forskning och erfarenhet. VI. FRAMTIDA INSATSER FRÅN KOMMISSIONENS SIDA För att påverka den strategiska snarare än taktiska inriktningen på de internationella bestämmelsernas framtida utveckling, krävs det att kommissionen och gemenskapen intar en långsiktig hållning. Ett flerårigt studieprogram - såsom det som den ständiga arbetsgruppen föreslår i sin fjärde rapport - bör stödjas av gemenskapen i enlighet med kapitel 3 införande av grundläggande säkerhetsnormer för transportförfaranden såsom framgår av rådets direktiv 80/83 6/Euratom, ändrat genom direktiv 84/467/Euratom och nyligen ersatt av rådets direktiv 96/29/Euratom. (hälsoskydd), framför allt genom i Euratom-fördraget Det föreligger ingen risk för duplicering mellan ett sådant program och gemenskapens program för forskning och utbildning inom Euratoms ramar på grundval av artiklarna 4 och 7 i Euratom-fördraget, eftersom transport av radioaktivt material inte nämns i bilaga 1 till Euratom-fördraget. När det gäller den inre marknaden eftersträvas numera harmonisering mellan EU-länderna på grundval av redan befintliga internationella konventioner, normer och standarder. Man försöker också undvika att införa nya bestämmelser om dessa kan leda till en onödig duplicering av befintliga internationella bestämmelser. Inom kärntransportsektorn tillämpas denna princip till stor del genom att man följer IAEA:s grundläggande bestämmelser och de olika formella bestämmelserna ADR/RID, ADN, IMDG och ICAO-TI, som förklarades i avsnitt III ovan. Icke desto mindre är det fortfarande värt att harmonisera utformning, konstruktioner, kollin och administrativa förfaranden för att underlätta transporter inom EU. Ï Säkerhet vid transporter av kärnmaterial i de central- och östeuropeiska länderna och de nya staterna i före detta Sovjetunionen måste också förbättras med specifika projekt som uppmuntrar ett nära samarbete mellan säkerhetsexperter i dessa länder respektive i gemenskapen. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid information till allmänheten och projekt som förbättrar allmänhetens uppfattning om transportsäkerheten gällande specifika behov på gemenskaps- och medlemsstatsnivå. Vn. SLUTSATSER För att genomföra rekommendationerna som läggs fram i den fjärde rapporten från den ständiga arbetsgruppen och efter att ha identifierat områden för framtida insatser från kommissionens sida, bör gemenskapen anta en flerårig handlingsplan för transport av radioaktivt material. Följande områden bör ingå i en sådan handlingsplan: - Kontroll och analys av nuvarande situation och framtida utveckling i fråga om transportförfaranden för kärnmaterial i medlemsstaterna med särskild betoning på analys av incidenter och olyckor samt utformningen av kollin. - Genomförandet av IAEA:s rådgivande bestämmelser (ST-1) av de internationella transportorganisationer som ansvarar för de olika transportsätten och därefter i EU:s medlemsstater. Fortlöpande revidering och förbättring (när så behövs) av de bestämmelserna i samarbete med IAEA och de olika transportorganisationerna. internationella Särskild uppmärksamhet skall fästas vid information tili allmänheten och utbildning av personal som är delaktig i transportverksamhet likaväl som vid beredskapsplanering och utbildning av personal i räddningstjänst. Samarbete med de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen inom ovannämnda områden. Handlingsplanens genomförande skulle särskilt möjliggöra för kommissionen att studera områden där det behövs ytterligare harmonisering för att underlätta en smidig funktion av den inre marknaden för transport av klass 7-farligt gods. Följande områden bör tas upp: - Behöriga myndigheters godkännande av kollin. - Dokumentation om att kollina är utformade enligt gällande krav (för andra kollin än av typ B och C) - Förfaranden för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll. Godkännande av och tillstånd till transportörer och transporter. När situationen i medlemsstaterna har studerats kommer handlingsplanen att medge praktiska förslag om hur man skall åstadkomma nödvändiga harmoniseringsåtgärder i Europeiska unionen. Det möjliga innehållet i ett sådant flerårigt program anges i bilaga 1. 6 Kapitel 3 i Euratom-fördraget kan utgöra rättslig grund för ett sådant program, som skulle genomföras av kommissionen med stöd av dess ständiga arbetsgrupp bestående av experter inom området säkra transporter av radioaktivt material. f FÖRESLAGEN HANDLINGSPLAN FÖR TRANSPORT AV RADIOAKTIVT MATERIAL BILAGA 1 Handlingsplanen sträcker sig över en period på fem år. Den skall löpa från mars 1998 och ses över varje år i enlighet med beskrivningen av budgetposten. Varje eventuell större ändring skall vara föremål för ett särskilt meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet. Följande program är ganska omfattande och man kommer att behöva göra prioriteringar efter tillgänglig budget för varje år. 1. Den inre marknadens verksamhet och harmoniseringsåtgärder 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 Harmonisering av behöriga myndigheters förfaranden för godkännande av skall emballage täcka tillverkning, utformning, kvalitetssäkringsprogram användning, inspektion och transport av kollin. (F), B och C, vilket provning, typ A för av Harmonisering emballageutformningens överensstämmelse med kravet (ST-1, punkt 801) för undantagna emballage och emballage av typ IP-1, IP-2, IP-3 och typ A. av dokumentationen över Harmonisering av de förfaranden för kvalitetssäkring och riktlinjer för dessa förfaranden som skall ges till konstruktörer, tillverkare, användare och transportörer av kollin. Harmonisering av och riktlinjer för förfaranden för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll när det gäller konditionering och kategorisering av avfall som producerats av tryck- eller kokvattenreaktorer och återanvändning av bestrålat kärnbränsle. 1. 5 Harmonisering av behöriga myndigheters krav och förfaranden för godkännande av och tillstånd till transportörer och transporter. 2. Bestämmelsernas genomförande 2. 1 Undersökning av EU-ländernas emballageprovningskapacitet. 2. 2 Bedömning av EU-ländernas kapacitet att använda datateknik för analys av emballagens säkerhet. 3. Översyn av bestämmelserna Djupgående undersökningar transportbestämmelserna (IAEA - ST-1) med beaktande av: förslag om översyn av av de grundläggande 3. 1 Nya utvecklingsvägar. 3. 2 Erfarenheter från forskning och industri. 3. 3 Analyser av transportincidenter och transportolyckor. ? 4. Händelseanalvser av transporter 4. 1 Granskning, analys och rapportering av radiologiska konsekvenser av olyckor och incidenter som inbegriper radioaktivt material: Uppdatering av befintliga databaser. Djupgående analyser och klassificering av händelser. Utarbetande av utbildningsmaterial. 4. 2 Ytterligare utveckling av riktlinjer och kriterier rapportering av incidenter och olyckor. för en enhetlig 5. Räddningstjänst och utbildning 5. 1 5. 2 Organisering av räddningsövningar rörande deltagande av olika EU-länder. transporter och med Utarbeta en lämplig utbildningshandbok för organisationer engageras vid nödsituationer. 5. 3 Organisering av utbildningskurser. 6. Stöd till de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen 6. 1 6. 2 6. 3 Utvidgning av den ständiga arbetsgruppen med frivilligt deltagande av de central- och östeuropeiska länderna. Utarbetande av ett handlingsplan för att öka säkerheten vid transport av radioaktivt material. för behöriga Organisering av utbildningskurser myndigheter och personal som är involverade i transportverksamhet i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen (insats som är samfinansierad med IAEA eller programmen Phare/Tacis). för representanter 7. Information om transportsäkerhet 7. 1 7. 2 Förbättring av de befintliga allmänna informationscentrerna (för främjande av kärnenergi information om lämplig transportförfaranden som används av olika transportsätt. i medlemsstaterna) genom Information till allmänheten och media angående olika säkerhetsaspekter på internationell transportverksamhet i syfte att förbättra allmänhetens kunskaper om transporterna. <\ 7. 3 Utveckla acceptans- och toleranskriterier för risker i samband med transport av radioaktivt material och utvärdering av de reella riskerna mot bakgrund av dessa kriterier. 7. 4 Demonstration av kollits inbyggda säkerhetsmarginaler vilka går längre än villkoren för olycksegenskaper (gradvis deformering). M BILAGA 2 Medlemmarna i den ständiga arbetsgruppen om en säker transport av radioaktivt material i europeiska unionen har utsetts av följande departement och/eller institut Bundesministerium för Öffentliche Wirtschaft und Verkehr Ministère des Affaires Sociales, de la Santé Publique et de l'Environnement Organisme National des Déchets Radioactifs et des Matières Fissiles Enrichies (ONDRAF / NIRAS) National Institute of Radiation Hygiene Säteilyturvakeskus Institut de Protection et de Sûreté Nucléaire (IPSN) Bundesministerium fur Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit Bundesministerium fur Verkehr Bundesamt fur Strahlenschutz Bundesanstalt fur Materialpriifung (BAM) Geselischaft fur Anlagen- und Reaktorsicherheit (GRS)* Greek Atomic Energy Commission* Ministry of Housing, Physical Planning & Environment Energieonderzoek Centrum Nederland (ECN) Radiological Protection Institute of Ireland Agenzia Nationale per la Protezione dell'Ambiente (ANPA) Ente per la Nuove Technologie, PEnergia e FAmbiente (ENEA) Direction de la Santé (Div. de la Radioprotection) Représentation Permanente du Portugal* Östenreich Belgique Belgique Danmark Finland France Deutschland Deutschland Deutschland Deutschland Deutschland Elias Nederland Nederland Ireland Italia Italia Luxembourg Portugal * per korrespondens u Empresa Nacional de Residuos Espafta Statens Stralskyddsinstitut (Swedish Radiation Protection Institute) Sverige Statens Kärnkraftinspektion (Swedish Nuclear Power Inspectorate) Sverige Department Environment Transport Regions (Radioactive Materials UK Transport Division) National Radiological Protection Board UK International Atomic Energy Agency (Division of Nuclear Safety) (observer) AX, FJÄRDE RAPPORTEN TILL KOMMISSIONEN FRÄN DEN STÄNDIGA ARBETSGRUPPEN OM EN SÄKER TRANSPORT AV RADIOAKTIVT MATERIAL I EUROPEISKA UNIONEN NOVEMBER 1997 Ah INNEHALLSFÖRTECKNING SAMMANFATTNING SLUTSATS OCH DEN STÄNDIGA ARBETSGRUPPENS REKOMMENDATION 1. 2. INLEDNING UTVECKLINGEN SEDAN DEN TREDJE RAPPORTEN 2. 1 IAEA:s reviderade transportbestämmelser 2. 1. 1 Strålskydd 2. 1. 2 TypC-kollin 2. 1. 3 Krav på emballage avsedda för uranhexafluorid 2. 1. 4 Nukleär kriticitetssäkerhet 2. 1. 5 Administrativa bestämmelser 2. 2 IAEA:s samordnade forskningsprogram 2. 2. 1 Uranhexaflourid (UF6) 2. 2. 2 Material med låg specifik aktivitet/Ytkontaminerade föremål 2. 2. 3 Allvarlighetsgrad vid olyckor till sjöss 2. 2. 4 Lufttransport 2. 3 Utvecklingen i Europeiska gemenskapen 2. 3. 1 Grundläggande säkerhetsnormer 2. 3. 2 Gemenskapens ramdirektiv 2. 3. 3 Direktiv rörande kontroller 2. 3. 4 Förarutbildning 2. 4 Utvecklingen inom Internationella sjöfartsorganisationen 3. VIKTIGA FRÅGOR OCH PROBLEM 3. 1 Lagstiftningsfrågor 3. 1. 1 Strålskyddsprogram 3. 1. 2 Undantagsvärden 3. 1. 3 Lufttransport 3. 1. 4 Material med låg specifik aktivitet/Ytkontaminerade föremål 3. 2 Andra frågor och problem 3. 2. 1 Uppfattade och verkliga risker 3. 2. 2 Tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen 3. 2. 3 Kvalitetssäkring 3. 2. 4 Illegal handel med kärnmaterial och radioaktiva källor 4. EUROPEISKA KOMMISSIONENS VERKSAMHETSBESKRIVNING STÄNDIGA ARBETSGRUPP: 4. 1 Tidigare verksamhet 4. 2 Nuvarande program 4. 3 Framtida arbete Bilaga 1 Sammanfattning av provningskrav Emballage av typ C Uranhexafluorid Material med låg spridningseffekt (LDM) As SAMMANFATTNING 1. Den ständiga arbetsgruppen för en säker transport av radioaktivt material inrättades 1982 på begäran av Europaparlamentet. 2. I denna fjärde rapport från arbetsgruppen uppdateras den tredje rapporten, vilken lades fram till rådet och Europaparlamentet den 3 april 1996. Detaljer i den tredje rapporten tas inte i upp denna rapport. 3. En viktig händelse efter att den tredje rapporten lades fram är publiceringen av 1996 års utgåva av IAEA:s "Bestämmelser för en säker transport av radioaktivt material". Dessa kommer efterhand att antas över hela världen för alla transportsätt, och då ersätta gällande bestämmelser i 1985 års utgåva (som ändrades 1990). 4. I rapporten beskrivs viktiga ändringar i bestämmelserna, IAEA:s nuvarande verksamhet samt Europeiska unionens svar på och bidrag till dessa processer. I de fall tidigare eller framtida aktiviteter rör viktiga lagstiftningsfrågor eller allmänhetens oro sammanfattas dessa aktiviteter. 5. Den ständiga arbetsgruppens verksamhet beskrivs utifrån dessa aktiviteter. ÅG SLUTSATS OCH DEN STÄNDIGA ARBETSGRUPPENS REKOMMENDATION Transport av radioaktivt material är en säker och väl reglerad verksamhet, och både inom och utanför Europeiska unionen arbetar man för att detta skall fortsätta att vara fallet. Vi erkänner att det faktiskt inträffar olyckor och att den mänskliga faktorn aldrig helt kan elimineras; det finns inget utrymme för självbelåtenhet. Medan medlemsstaterna kommer att fortsätta att stödja IAEA:s arbete, har EU i sin helhet inflytande genom att dess tjänstemän närvarar vid sammanträden och genom den ständiga arbetsgruppens studieprogram. Kommissionen kommer att samordna sin verksamhet med medlemsstaterna lör att garantera samstämmighet mellan det arbete som sker inom gemenskapen och det som sker på internationell nivå - samtidigt som man beaktar ny gemenskapslagstiftning som rör transport av farligt avfall. Den ständiga arbetsgruppens studieprogram har gett ett avsevärt bidrag till de internationella transportbestämmelsernas utveckling, men för att påverka den strategiska snarare än taktiska inriktningen på lagstiftningens utveckling krävs en mer långsiktig hållning. Den ständiga arbetsgruppens femåriga studieprogram måste stödjas genom fortlöpande anslag. A\ 1. INLEDNING Rapporten utarbetades av den ständiga arbetsgruppen för en säker transport av radioaktivt material, vilken kommissionen inrättade 1982 på Europaparlamentets begäran7. Denna fjärde rapport från arbetsgruppen uppdaterar den rapport som lades fram till rådet och Europaparlamentet den 3 april 1996. Detaljer i den tredje rapporten gäller fortfarande och tas därför inte upp här. Den viktigaste händelsen sedan den tredje rapporten lades fram är publiceringen av 1996 års utgåva av IAEA:s bestämmelser för en säker transport av radioaktivt material8. Dessa kommer efterhand att antas av andra internationella organ som reglerar internationell befordran sjöfartsorganisationen, såsom Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO), FN:s ekonomiska kommission för Europa (för vägtransporter) och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägsbefordran likaväl som av medlemsstaterna i deras nationella lagstiftning. radioaktivt material, Internationella av I rapporten studeras de förändringar rörande strålskydd, kollin, kriticitetssäkerhet och administrativa bestämmelser som följer av IAEA:s nya bestämmelser. Den beskriver den samtidiga utvecklingen i EU och då särskilt de grundläggande säkerhetsnormerna och ramdirektiven. Vidare beskrivs viktiga frågor som följer av lagstiftningsprocessen och de problem som har tagits upp. Det ges information om de områden som kräver ytterligare forskning, och som ingår i de samordnade forskningsprogram som har initierats av IAEA eller i de kontrakt som har ingåtts inom ramen för Europeiska unionens allmänna budget - energipolitik (budgetpost B4-1020). Man betonar vikten av EU:s lagstiftningsarbete och det långsiktiga bidrag som EU kan ge genom ett varaktigt forskningsprogram. 2. UTVECKLINGEN SEDAN DEN TREDJE RAPPORTEN 2. 1 IAEA:s reviderade transportbestämmelser I december 1996 publicerade Internationella atomenergiorganet 1996 års utgåva av bestämmelser för en säker transport av radioaktivt material i ett dokument kallat ST-1. Europeiska unionens medlemsstater (EU) och representanter för kommissionen hade gett avsevärda bidrag till denna process. I följande avsnitt beskrivs de viktigaste tekniska och administrativa förändringarna i 1996 års utgåva av bestämmelserna. 2. 1. 1 Strålskydd Allmänna bestämmelser I IAEA:s reviderade bestämmelser (ST-1) har de allmänna bestämmelserna om strålskydd omarbetats. Vissa viktiga förändringar har införts, inrätta strålskyddsprogram för transport av radioaktivt material. I strålskyddsprogrammen inklusive behovet att EGTC40/44, 15. 2. 1982. Regulations for the Safe Transport of Radioactive Materials (Bestämmelser för en säker transport av radioaktivt material). 1996 års utgåva, Wien 1996. Af betonas vikten av de allmänna bestämmelser som motiverar bibehållna gränsvärden för strålningsnivån kring kollina och transportmedel. Man måste komma ihåg att dessa gränsvärden i allmänhet har lett till låga individuella och kollektiva stråldoser från dessa transporter både för arbetstagare och för allmänheten. Strålskyddsprogrammen bör bidra till att detta förblir fallet och att de individuella stråldoserna håller sig inom lämpliga gränser och är så låga som man rimligtvis kan åstadkomma. Bestämmelserna är förenliga med både IAEA: s och Euratoms grundläggande säkerhetsnormer (se punkt 2. 3. 1). Undantag IAEA: s bestämmelser har alltid innehållit kriterier för definition av de material som omfattas av kraven. Exempelvis definierade man i 1985 års bestämmelser radioaktivt material som alla material med en specifik aktivitet som överstiger 70 Bq/g. I de grundläggande säkerhetsnormerna använder man sig emellertid av ett förhållningssätt som grundar sig på enskilda radionukliders specifika aktivitet, vilket medger undantagsvärden som kan vara både högre och lägre än 70 Bq/g och spänner över totalt sju kategorier i fråga om innehåller också undantagsvärden för totala aktivitetskvantiteter (Bq). Detta förhållningssätt har IAEA antagit i sina 1996 års transportbestämmelser, som nu innehåller undantagsvärden både i fråga om aktivitetskoncentrationer och total aktivitet. strålstyrka. De grundläggande säkerhetsnormerna Begränsningar av kollits innehåll Nya begränsningar av kollits innehåll föreskrivs på grundval av de grundläggande säkerhetsnormerna. De är reviderade vad gäller filosofi, dosimetri och uppgifter inom strålskydd. 2. 1. 2 Typ C-kollin typ C - skall användas för högaktiva sändningar med Man har nått en överenskommelse om att kräva att en mer robust utformad emballagetyp - kallad flyg. För emballageutformningar av typ C kommer det att krävas ett ensidigt godkännande av behörig myndighet, såvida de inte innehåller klyvbart material vilket kräver ett multilateralt godkännande av alla länder genom eller till vilka sändningen skall transporteras 2. 1. 3 Krav på emballage avsedda för uranhexafluorid Särskilda bestämmelser har antagits för transport av uranhexafluorid (UF6). Beslutet att utarbeta särskilda bestämmelser för ett specifikt material återspeglar uranhexafluoridens betydelse för den nukleära bränslecykeln, de stora kvantiteter som transporteras och materialets speciella fysiska och kemiska egenskaper. Provningskraven på emballagen presenteras i bilaga 1. Transportriskerna med oanrikad UFÔ är framför allt kemiska snarare än radiologiska. Ett särskilt emballage används i stor utsträckning för denna typ av transport; cylindern 48Y som har en kapacitet på cirka 12 ton UF6. IAEA: s nya bestämmelser innehåller strängare krav på denna typ av emballage, särskilt vad gäller dess värmeegenskaper i syfte att förebygga en farlig tryckökning i händelse av svår brand. 2. 1. 4 Nukleär kriticitetssäkerhet Det har skett förändringar när det gäller vilka typer av radioaktivt material som klassificeras som klyvbart och när det gäller hur emballage avsedda för klyvbart material skall provas, utvärderas och märkas. Särskilda krav har också införts för lufttransport av klyvbart material och för emballage avsedda för klyvbar uranhexafluorid. 2. 1. 5 Administrativa bestämmelser Att skapa två kolli-index Det transportindex (TI) som tidigare användes både för strålskydd och kriticitetssäkerhet har förenklats och gäller nu bara för strålskydd. Det är fortfarande baserat på strålningsnivån på en meters avstånd från kollits yta. Ett nytt index, kriticitetssäkerhetsindex (CSI), kontrollerar anhopningen av kollin som transporteras innehåller klyvbart material. Detta anger det antal kollin som far tillsammans. Att man skiljer på de två indexen kommer att medge kontroll av sändningar på grundval av specifika orosmoment. Förändringarna innebär ett klargörande som bör förbättra uppfyllandet av bestämmelserna. Nya FN-nummer Det främsta syftet med att märka kollin och när så är lämpligt också transportmedel med FN-nummer är att ge räddningstjänster vägledning om lämpliga åtgärder på ett språkneutralt sätt. Man ansåg att ett utbyggt system av FN-nummer skulle hjälpa räddningspersonal att fatta riktiga beslut om vilka åtgärder de bör vidta. Med det nya systemet har ett FN-nummer tagits fram för vart och ett av de 14 scheman som bifogats bestämmelserna, med en särskild nummerserie för kollin som innehåller klyvbart material. FN-numren för uranhexafluorid är oförändrade på grund av ämnets handelsmässiga betydelse och dess icke-radiologiska (frätande) sidorisker. De nya FN- numren kommer att underlätta mer specifikt inriktade räddningsinsatser och kontroller om uppfyllande samband med bestämmelsernas scheman. av gällande bestämmelser genom ett numeriskt Antagande av IAEA:s bestämmelser 1996 års utgåva av bestämmelserna för en säker transport av radioaktivt material kommer att införlivas i de formella avtal och konventioner som styr internationella transporter av radioaktivt material och i enskilda staters nationella lagstiftning. På internationell nivå görs ansträngningar för att komma fram till ett enhetligt datum - den 1 januari 2001 - för deras införande. Ett antal förändringar när det gäller hanteringen av klyvbart material, särskilt införandet av ett kriticitetssäkerhetsindex, gör det viktigt att komma fram till ett enhetligt datum för när IAEA:s bestämmelser träder i kraft i fråga om internationella transporter. Dessutom har ett enda datum för alla transportsätt starkt rekommenderats, eftersom det är svårt att föreställa sig hur transportörer som åtar sig internationella kombitransporter skall kunna klara sig utan en samtidig övergång från 1985 till 1996 års bestämmelser inom alla transportsätt. Övergångsbestämmelser kommer att införas för godkännande av emballageutformningar. Framför allt kan emballage som utformats enligt antingen 1973 eller 1985 års utgåva av £ IAEA, s bestämmelser fortsätta att användas, förutsatt att de uppfyller vissa villkor och godkänds av behöriga myndigheter. Alla andra krav, såsom de som rör lufttransport av typ C-kollin eller kollin som innehåller klyvbart material, skall träda i kraft direkt vid införlivandet. 2. 2 IAEA:s samordnade forskningsprogram För att underlätta informationsutbyte och öka det internationella samarbetet inom områden som kräver forskningsinsatser, har IAEA initierat ett antal samordnade forskningsprogram. Europeiska unionens medlemsstater har aktivt deltagit i detta arbete, ofta med ekonomiskt stöd från gemenskapens budget. 2. 2. 1 Uranhexaflourid (UF6) Ett samordnat forskningsprogram har inrättats för att utveckla lämpliga och validerade analysmetoder för att beräkna värmeegenskaperna hos standardcylindrar för transport av UFé. Resultaten från de samordnade forskningsprogrammen förväntas bidra till att avgöra huruvida cylindrar, i synnerhet 48Y, med framgång kan genomgå det sedvanliga värmeprovet. Det samordnade forskningsprogrammet kommer förmodligen att vara fullbordat 1998. Man har redan gjort viktiga framsteg när det gäller att påvisa uranhexafluoridens värmeegenskaper, det interna tryck som byggs upp samt emballageegenskaper. Av särskild betydelse är resultaten från det fransk-japanska Teneriffa-programmet, som utförs i Frankrike med medfinansiering av Europeiska unionen och som kombinerar storskaliga experiment med analytiska modeller. 2. 2. 2 Material med låg specifik aktivitet/Ytkontaminerade föremål Emballage- och transportkrav för material med låg specifik aktivitet och ytkontaminerade föremål var av stort intresse för flera medlemsstater vid 1996 års översyn. IAEA har initierat ett samordnat forskningsprogram kallat "utveckling av en radiologisk grund för säkerhetskrav vid transport av material med låg specifik aktivitet och ytkontaminerade föremål" i syfte att utveckla ett doseringsbaserat förhållningssätt till kraven. EU:s medlemsstater är engagerade och deras bidrag kommer till stor del att baseras på gemenskapsfinansierat arbete. 2. 2. 3 Allvarlighetsgrad vid olyckor till sjöss Ett samordnat forskningsprogram kallat "allvarlighetsgrad vid olyckor till sjöss i samband med transport av radioaktivt material" har inrättats för att studera överensstämmelsen mellan IAEA:s provningskrav och verkliga olyckor. Anledningen till detta var frågeställningar från Internationella sjöfartsorganisationen om huruvida de av IAEA föreskrivna provningarna var lika hårda som förhållandena vid verkliga sjöfartsolyckor och huruvida radioaktivt material kan släppas ut till följd av deformerade emballage därmed skulle vara möjligt. Ett antal EU-länder är engagerade och gemensamma studier stöds genom gemenskapens budget. Vid det första forskningssamordningsmötet som hölls i Wien i november 1995 presenterade deltagarna pågående och planerade studier i denna fråga. Studierna täckte områdena som sannolikhetsbedömningar vid olyckor till sjöss (främst brand och 41 kollisioner), brandscenarier ombord på specifika fartyg, brandförloppsmodeller, brandprovningar ombord med simulerade kollin och radiologiska konsekvenser av utsläpp av radioaktivt material. Ett specialistsammanträde hölls i Köln i maj 1996 i syfte att i detalj studera olika typer av olyckor och för att fastställa sannolikheter för olika händelser. Det andra forskningssamordningsmötet hölls i september 1997 vid Sandia National Laboratories i Albuquerque. Man presenterade och diskuterade de nya studier som utförts av enskilda medlemsstater som en del av det samordnade forskningsprogrammet. Det samordnade forskningsprogrammet bör vara fullbordat under 1998 och en slutrapport skall då finnas tillgänglig. 2. 2. 4 Lufttransport Provningsfbrfaranden för typ C-emballage utvecklades genom användning av data från olika källor om antalet flygolyckor och deras allvarlighetsgrad. För att stödja och uppdatera dessa studier har IAEA initierat ett samordnat forskningsprogram kallat "Allvarlighetsgrad vid olyckor under lufttransport av radioaktivt material". Man kommer här aktivt att eftersträva ICAO:s deltagande och det väntas att EU-länderna kommer att spela en viktig roll i programmet. 2. 3 Utvecklingen i Europeiska gemenskapen På gemenskapsnivå skall de tekniska kraven för en säker transport av radioaktivt material genomföras genom två rättsliga instrument: • Rådets direktiv om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (De grundläggande säkerhetsnormerna). Detta härrör från Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, vanligtvis kallat Euratom-fördraget. • Rådets ramdirektiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg eller järnväg, grundat på artikel 75 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG). 2. 3. 1 Grundläggande säkerhetsnormer Strålskydd syftar huvudsakligen till att skydda allmänheten och arbetstagare mot de skadliga effekterna av joniserande strålning. Internationella strålskyddskommissionen (ICRP), som grundades 1928, fastställer grundläggande regler och principer för ICRP:s rekommendationer ses regelbundet över för att beakta de strålskydd. vetenskapliga framstegen inom området. lCRP. s nuvarande allmänna rekommendationer fastställdes 1990 (ICRP-60). På grundval av dessa rekommendationer initierade grundläggande i kommissionen säkerhetsnormer. översynsprocessen om direktivet fråga om 37- Den 13 maj 1996 antog Europeiska gemenskapen (EG) direktiv 96/29/Euratom9. Detta direktiv skall inom fyra år (den 13 maj 2000) införlivas i alla EU-länders nationella lagstiftning. Europeiska gemenskapen har allmän och exklusiv befogenhet när det gäller att anta grundläggande säkerhetsnormer inom området strålskydd. Medlemsstaterna har den verkställande befogenheten att besluta om och vidta nödvändiga åtgärder på detta område inom ramen för de normer som fastställs på gemenskapsnivå. I rådets direktiv 96/29/Euratom om antagande av grundläggande säkerhetsnormer stipuleras under avdelning II artikel 2 a att alla förfaranden som innebär risker för joniserande strålning i samband med produktion, hantering, användning, förvaring, lagring, transport, import till och export från gemenskapen samt överlåtelse av radioaktivt material måste vara föremål för rapportering och förhandsgodkännande. Även om IAEA:s transportbestämmelser (ST-1) grundas på IAEA:s egna grundläggande säkerhetsnormer10 är de inte oförenliga med rådets direktiv om grundläggande säkerhetsnormer för transporter. De två kontrollförfarandena för transporter, som är direkt härledda från de grundläggande säkerhetsnormerna, har transporter mellan medlemsstaterna likaväl som import till och export från gemenskapen. Enligt dessa förfaranden skall medlemsstaterna, inklusive transitstater, vara informerade och medvetna om samt ge sitt skriftliga förhandsgodkännande innan försändelsen eller transporten kan verkställas. Förfarandet faställs i: syfte att övervaka tagits fram i • Rådets direktiv 92/3/Euratom11 av den 3 februari 1992 om övervakning och kontroll av transport av radioaktivt avfall mellan medlemsstater samt till och från gemenskapen kompletterade kommissionens beslut12 av den 1 oktober 1993 om fastställande av motsvarande standarddokument. Detta förfarande härrörde från 1980 års version av de grundläggande säkerhetsnormerna och man överväger nu att se över denna. • Rådets förordning 1493/93/Euratom13 av den 8 juni 1993 om transport av radioaktiva ämnen mellan medlemsstaterna. grundläggande säkerhetsnormerna De att medlemsstaterna tillämpar ett strikt kontrollsystem. Att medlemsstaterna tillämpar ett enhetligt kontrollsystem är av grundläggande betydelse för harmoniseringen av transportförfarandena inom Europeiska unionen. transportförfarandena kräver och 9 EGTL 159, 29. 6. 1996, s. 1. 10 IAEA:s säkerhetsserie nr 115-1 - International Basic Safety Standards for the protection against Ionising Radiation and for the Safety of Radiation Sources (Internationella grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot joniserande strålning och för slrålningskällors säkerhet), 1996 års utgåva. 11 EGT L 35, 12. 2. 1992, s. 24. 12 EGT L 268, 12. 10. 1993, s. 83. 13 EGTL 148, 19. 6. 1993, s. 1. ^ 2. 3. 2 Gemenskapens ramdirektiv För att harmonisera de olika regelverken för transport av farligt gods och säkerställa inte enbart en hög säkerhetsnivå inom gemenskapen, utan även en smidig funktion för den inre marknaden, har man infört ramdirektiv som medför samma tekniska säkerhetsnormer på internationell såväl som på nationell nivå. Den rättsliga grunden för detta är artikel 75 i EG-fördraget. Genom rådets två direktiv har man i europeisk lagstiftning införlivat de tekniska bilagorna till ADR (den europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg, direktiv 94/55/EEG av den 21 november 199414) och RID (bestämmelser om internationell transport av farligt gods på järnväg, direktiv 96/49/EG av den 23 juli 1996'5). Dessa tekniska bilagor återspeglar IAEA:s transportbestämmelser för transport av radioaktivt material i klass 7 i klassificeringen av farligt gods. Som en ytterligare harmoniseringsåtgärd har kommissionen antagit ett förslag till rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på inre vattenvägar (KOM(97)0367 slutlig). 2. 3. 3 Direktiv rörande kontroller Det görs inte längre några kontroller vid Europeiska unionens inre gränser. Borttagandet av dessa kontroller är en del i skapandet av den inre marknaden. Det krävs dock kompletterande åtgärder. Ett exempel är antagandet av direktiv 95/50/EG av den 6 oktober 1995 om ett enhetligt förfarande för kontroll av vägtransport av farligt gods. Dessa kontroller måste utföras i enlighet med en specificerad checklista och fullbordas inom en rimlig tidsperiod. Stickprov kan göras i samband med kontrollen. Vissa överträdelser, som ingår i en förteckning i en bilaga till direktivet, innebär att man förbjuder en fortsatt transport eller att fordonet nekas inresa i Europeiska gemenskapen. Medlemsstaternas myndigheter är skyldiga att bistå varandra. Information om kontroller utväxlas och medlemsstaterna skickar en årsrapport till kommissionen, vilken också specificeras i en bilaga till direktivet. 2. 3. 4 Förarutbildning förbättrades och harmoniserades den Utbildning av förare till fordon som är lastade med farligt gods, inklusive radioaktiva ämnen, till registreringspliktiga fordon måste nu följa en grundläggande 18 timmars utbildningskurs. De förare som avser att transportera radioaktiva ämnen under klass 7 i icke undantagna kollin måste också följa ytterligare en 8 timmars kurs. (Det senare kravet gäller inte förare som enbart transporterar radioaktiva ämnen i typ A-emballage, om det totala antalet kollin som innehåller radioaktiva ämnen i transportmedlet inte är fler än tio och det totala transportindexet inte överstiger tre. I så fall skall arbetsgivaren ombesörja lämplig utbildning). 1997. Förare januari 1 14 EGTL 319, 12. 12. 1994, s. 7. 15 EGT L 235, 17. 9. 1996, s. 25. ^ Efter att ha genomgått ett prov erhåller förarna ett så kallat ADR-certifikat, som är ömsesidigt erkänt av alla ADR-länder för gränsöverskridande transporter likaväl som för nationella transporter i EU-länderna. 2. 4 Utvecklingen inom Internationella sjöfartsorganisationen Reglerna för en säker transport av bestrålat kärnbränsle, plutonium och högaktivt avfall i behållare på fartyg (INF-reglerna)16 antogs vid Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) 18:e kongress i november 1993, och kan frivilligt tillämpas av IMO:s medlemsstater. Dessa regler gäller utöver tillämpliga IAEA-transportbestämmelser och kraven för klass 7 gods enligt IMO:s regler för farligt gods (IMDG). Dessa täcker huvudsakligen frågor rörande fartygets utformning, konstruktion och utrustning. Kongressen begärde också att IMO:s kommitté för sjöfartssäkerhet och dess kommitté för marinmiljöskydd i samråd med IAEA regelbundet skulle se över reglerna och - om så skulle vara nödvändigt - ändra dem. Dessa kommittéer diskuterar för närvarande frågor rörande räddningsinsatser, underrättande av kustländer, dirigering av fartyg lastade med bestrålat kärnbränsle och ansvarssystem. IMO överväger att göra både INF-reglerna och IMDG obligatoriska. 3. VIKTIGA FRÅGOR OCH PROBLEM 3. 1 Lagstiftningsfrågor till följd av 1996 års utgåva av IAEA:s bestämmelser 3. 1. 1 Strålskyddsprogram Strålskyddsprogrammen bidrar till att optimera strålskyddet. De utgör ett strukturerat och systematiskt förhållningssätt när det gäller att så långt som möjligt minimera individuella stråldoser, antalet exponerade personer och risken för att exponering skall ske, med beaktande av ekonomiska och sociala faktorer. I begreppet transport ingår alla aktiviteter och omständigheter som är förknippade med och inbegripna i befordran av radioaktivt material. Strålskyddsåtgärder måste övervägas i alla etapper - från utformning till slutligt mottagande av försändelser med radioaktivt material. Alla transportaktiviteter har en potentiell inverkan på arbetstagarnas och allmänhetens strålningsexponering. Samarbete mellan alla berörda parter kommer att öka säkerheten vid transporter av radioaktivt material. Strålskyddsprogrammen kommer att täcka många transportområden, men särskild hänsyn transporten, eftersom krävs vid emballering och arrangemang kring den fysiska allmänheten kan komma i närheten av sådant material. Transporten inbegriper avsändare, transportörer och mottagare. De måste alla samarbeta för att säkerställa en säker transport av de radioaktiva materialen. De typer av åtgärder som skall vidtas inom ramen för dessa strålskyddsprogram kommer att bero på sannolikheten att exponering skall ske och dess 16 Resolution A748(18). Code for the Safe Carriage of Irradiated Nuclear Fuel, Plutonium and High-Level Radioactive Wastes in Flasks on Board Ships (Regler för en säker transport av bestrålat kärnbränsle, plutonium och högaktivt avfall i behållare på fartyg). ?< potentiella omfattning. Många program blir små, men i de fall det rör sig om stora exponeringsrisker kan det röra sig om omfattande program. Ett dokumenterat strålskyddsprogram skall inbegripa följande delar: • Arbetsledares och arbetstagares roller och ansvar. • Stråldosbedömning och jämförelser med praxis. • Åtgärder vid nödsituationer. • Utbildning. • Information. Strålskyddsprogram har en viktig funktion att fylla när det gäller att bidra till att hålla arbetstagarnas och allmänhetens exponering för strålning så låg som man rimligtvis kan. 3. 1. 2 Undantagsvärden Principer och metoder för att fastställa undantagsvärden har publicerats av Europeiska kommissionen17 med stöd i IAEA: s grundläggande säkerhetsnormer och Euratom 92/29. I dessa dokument anges för alla förfaranden de gränsvärden för radionuklidernas specifika aktivitet och aktivitetskoncentration (mätt som Bq/kg) under vilka rapportering inte krävs. som förhållningssätt säkerhetsnormerna till de grundläggande Det innebär undantagsvärden i fråga om radionuklidernas specifika aktivitet är dock inte förenligt med ett enda aktivitetsvärde, såsom det på 70 kBq/kg som används i de nuvarande transportbestämmelserna. Man gjorde därför en preliminär studie för att undersöka betydelsen av undantagsvärdena för transportbestämmelserna. Eftersom man inte hade använt sig av några specifika transportscenarier i den metod som använts för de grundläggande säkerhetsnormerna, beaktade man i denna studie relevanta transportscenarier för utvalda radionuklider, för att på så sätt härleda transportspecifika undantagsvärden med samma grundläggande radiologiska doseringskriterier som grund. från de grundläggande säkerhetsnormerna De flesta resultat hamnade nära de grundläggande säkerhetsnormernas värden och alla återfanns inom två storleksordningar. Ett sådant omfång ansågs vara otillräckligt för att fastställa andra transportspecifika undantagsvärden än de som gällde enligt de grundläggande säkerhetsnormerna. Då de specifika undantagsvärdena för transporter i allmänhet stämde överens med de grundläggande säkerlietsnormernas värden, ansåg man det vara rimligt att i 1996 års utgåva av transportbestämmelserna anta de undantagsvärden enligt de grundläggande säkerhetsnormerna under vilka transportbestämmelserna inte skulle gälla. Värdena för aktivitetskoncentrationer tillämpas på ett kolli eller - när tillämpas inte är emballerat - på transportmedlet; av praktiska skäl materialet 17 Principles and Methods for Establishing Concentrations and Quantities (Exemption values) Below which Reporting is not Required in the European Directive. Radiation Protection 65 (Principer och metoder för att fastställa koncentrationer och kvantiteter | undantagsvärden] under vilka rapportering inte krävs i Europeiska gemenskapens direktiv. Strålskydd 65). M Harvey, S Mobbs, J Cooper, A M Chapuis, A Sugier, T Schneider, J Lochard och A Janssens. Europeiska gemenskapernas kommission 1993. % begränsningar på försändelsen i fråga om den totala aktiviteten. Möjliga problem när det gäller att införa de nya undantagsvärdena granskas i en gemenskapsfinansierad studie. 3. 1. 3 Lufttransport En av de viktigaste förändringarna i 1996 års utgåva av IAEA:s transportbestämmelser var införandet av skärpta säkerhetskrav för lufttransport av stora kvantiteter radioaktivt material. Typ C-emballaget och ett ny materialklass - material med låg spridningseffekt (LDM) - för typ B-emballage har införts. Typ C-kollin Provningskraven för emballage av typ C återfinns i detalj i bilaga 1. Ett av de många hårda provningsvillkoren för typ C-emballage är en sammanstötning mot en orubblig yta i en hastighet på 90 m/s. Sammanstötningshastigheten har diskuterats intensivt under IAEA: s granskningsprocess sedan 1988. Hastigheten på 90 m/s härrör från studier i Frankrike (1989), Förenade kungariket (1980) och Förenta staterna (1990) om sannolikheter för olyckor/sammanstötningar på grundval av de då bästa tillgängliga olycksuppgifterna. De diskussioner som följde av dessa studier påvisade att ett band av ekvivalenta vinkelräta sammanstötningshastigheter på mellan 85 och 100 m/s mot ett orubbligt mål täckte mellan 90 och 95 % av alla allvarliga flygolyckor. Utöver detta band åstadkommer även stora ökningar av provningarnas sammanstötningshastighet relativt små sådana sammanstötningshastigheter mot en orubblig yta täckte ett mycket bredare band av nedslagshastigheter på grund av dämpande faktorer såsom nedslagsplatsens hårdhet, nedslagsvinkel, energi som absorberas av planet och de marginaler och därav följande gradvisa deformation som gäller för verkliga emballage som utformats efter IAEA: s normer. säkerhetsförbättringar. kunde man praktiken notera att I Under denna process uppmärksammades också Förenta staternas nationella förordning NUREG-0360 och de kriterier som gäller för färdskrivare. Det erkändes att NUREG- 0360 är strängare när det gäller emballagets egenskaper än kraven i IAEA:s bestämmelser. NUREG-0360 åstadkommer dock små riskminskningar utöver de som åstadkoms genom IAEA:s normer. Det bör också noteras att NUREG-0360 bara gäller plutonium, medan IAEA:s normer gäller alla radionuklider. Det går inte att göra någon direkt jämförelse mellan de kriterier i fråga om sammanstötningshastigheterna vid provning av färdskrivare respektive typ C-emballage. Även om båda provningssystemen är extremt hårda, så är de utformade för olika syften och har olika kriterier för godkännande/underkännande. Typ C-provningen fastställer dessutom en norm som gäller för alla emballage oavsett storlek och vikt, vilket provningen av färdskrivare inte gör. Material med låg spridningseffekt (LDM) Eftersom de primära risker som typ C-kraven skall möta handlar om spridning och strålningsnivåer, har man fastställt bestämmelser för material som uppvisar en begränsad spridningseffekt, i en materialkategori kallad "material med låg spridningseffekt". För att ett radioaktivt material skall kategoriseras som material med låg spridningseffekt skall strålningsnivån hos det oemballerade materialet understiga en viss nivå och utsläpp i luften av det radioaktiva materialet i gasform eller fast form skall vara begränsade efter att man har tillämpat löslighet och strålningsnivå. Dessa bestämmelser ingår 2Y samma hårda provningsvillkor på själva materialet som de som tillämpas på emballage av typ C (sammanstötning och värmeegenskaper). Dessutom görs läckageprovning där man beaktar sammanstötnings- och värmeprovningarnas nedbrytande effekter på materialet. Denna läckageprovning måste påvisa en begränsad vattenlöslighet. Material som motsvarar dessa hårda krav erfordrar inte emballage av typ C och kan därför transporteras i emballage av typ B. Provningskraven för material med låg spridningseffekt ingår i i bilaga 1. Det krävs ett multilateralt IAEA: s bestämmelser och sammanfattas godkännande från behöriga myndigheter för utformningen av material med låg spridningseffekt. 3. 1. 4 Material med låg specifik aktivitet/Ytkontaminerade föremål transport av material med Under översynen av IAEA:s bestämmelser erkände man att bestämmelsernas krav och motsvarande motiv för låg specifik aktivitet och ytkontaminerade föremål behövde ses över och eventuellt ändras. Dessa material består huvudsakligen av radioaktivt avfall och radioaktivt material från nedmonterade kärnanläggningar. Nuvarande krav togs fram på 1970-talet. Sedan dess har det skett en avsevärd ändring i fråga om det radioaktiva avfallets egenskaper och därför kom man fram till att de radiologiska överväganden som ligger till grund för nuvarande krav behövde en kritisk granskning. I en inledande genomförbarhetsstudie 1994, finansierad av gemenskapen, utvecklade europeiska experter ett försökssystem för krav på material med låg specifik aktivitet och ytkontaminerade föremål. Nya materialklasser grundade på en omfattande radiologisk konsekvensmodell definierades i syfte att underlätta överensstämmelse med gällande krav. För att göra ytterligare framsteg och främja harmoniserade uppgifter från EU till IAEA:s samordnade forskningsprogram, utvärderar man i ett av de gemenskapsfinansierade projekten det nyligen föreslagna systemets genomforbarhet, fördelar och möjliga nackdelar. Det arbete som pågår inom IAEA: s samordnade forskningsprogram inbegriper användning av databaser rörande radioaktivt avfall i tre deltagande EU-länder. 3. 2 Andra frågor och problem 3. 2. 1 Uppfattade och verkliga risker Varje år transporteras flera miljoner kollin som innehåller radioaktivt material på ett säkert sätt i medlemsstaterna. De flesta av dessa försändelser rör medicinsk och allmänt industriellt material, och endast en mycket liten del har med kärnbränslecykeln att göra. Transportbestämmelserna kräver att emballagen har inbyggda säkerhetsegenskaper som innebär att konsekvenserna i händelse av en olycka blir begränsade. Dessutom måste transportmedlet uppfylla gällande kriterier och föraren av ett motorfordon måste ha i vilka åtgärder som skall vidtas vid lämplig utbildning, olyckshändelser. inklusive kunskaper incidenter under Olyckor och inträffar dock och man faster stor uppmärksamhet vid dem som inbegriper radioaktivt material, och då särskilt material som härrör från kärnbränslecykeln. Studier av händelser i medlemsstaterna18 har visat att transporter 18 Review, Analysis and Report on the Radiological Consequences Resulting from Accidents and Incidents involving Radioactive Materials during Transport in the Period 1975-1986 by and within Member States of the European Communities (Granskning, analys och rapport om $f utsläpp av radioaktivt material är sällsynta och att de radiologiska konsekvenserna är relativt betydelselösa. Radiologer inom industrin som inte har lyckats emballera den radiologiska källan korrekt före transporten har dock i några fall blivit utsatta för större stråldoser. En förbättrad utbildning har i hög grad bidragit till att begränsa antalet händelser av denna typ. Transporternas dirigering beror på praktiska överväganden och i förekommande fall på överväganden rörande fysiskt skydd. I vissa fall är det nödvändigt att meddela eller erhålla myndigheternas godkännande för transporter genom eller till deras land. Alla transportsätt är reglerade och säkerhetsstatistiken är utmärkt. Det inträffar olyckor, men konsekvenserna begränsas av utformning och transportförfaranden. Man måste dock dra lärdom av transportincidenter och -olyckor för att undvika upprepningar eller värre händelser. Mindre händelser har sin betydelse och kan vara förebud om allvarligare incidenter eller olyckor. Den ständiga arbetsgruppen - som sammanträffar med behöriga myndigheter - IAEA och (på begäran) industrin har ett regelbundet utbyte av information om händelser som inträffar under transporter. De behöriga myndigheterna bör regelbundet bedöma konsekvenserna av transportolyckor. Beredskapsplanering av dessa myndigheter eller andra ansvariga myndigheter, såsom folkhälso- eller säkerhetsorganisationer, skall beakta dessa bedömningar. För att förenkla denna process har IAEA publicerat rekommendationer om beredskapsplanering för transportolyckor som inbegriper radioaktivt material19. Dessa rekommendationer håller för närvarande på att ses över. Nödsituationer kommer att uppstå och det är viktigt att få korrekt information om händelsens konsekvenser. För att gradera betydelsen av sådana incidenter och olyckor har kommissionen ingått kontrakt med en organisation för att utveckla en skala för att bedöma allvarlighetsgraden vid transporthändelser20 i överensstämmelse med den existerande bedömningsskalan INES, som är allmänt accepterad och används för fasta anläggningar21 3. 2. 2 Tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med de central- och i före detta länderna och de nya oberoende staterna östeuropeiska Sovjetunionen I det tekniska biståndsprogrammet i före detta Sovjetunionen ingår två kontrakt inom området säkra transporter av kärnmaterial som till de nya oberoende staterna radiologiska konsekvenser till följd av olyckor och incidenter vid transporter av radioaktivt material under perioden 1975-1986 av och inom Europeiska gemenskapens medlemsstater). J Lombard, C Ringot, E Tomachcvsky, J S Hughes och K B Shaw. EUR 12768 EN. Europeiska gemenskapernas kommission 1990. Säkerhetsserien nr 87, Emergency Response Planning and Preparedness for Transport Accidents Involving Radioactive Material (Beredskapsplanering för transportolyckor som inbegriper radioaktivt material), IAEA, Wien 1988. Kontrakt med National Radiological Protection Board 1997 med medfinansiering av gemenskapen. INES: The International Nuclear Event Scale, IAEA, Wien 1992. 19 20 21 P\ trädde i kraft 1995. Det första handlar om en teknisk bedömning av förslaget att förbättra den behållare som är avsedd för transport av utbränt bränsle från tryckvattenreaktorer. Det andra handlar om en allmän bedömning av transporterna av bestrålat bränsle inom de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen. Syftet är inte bara att komma med lämpliga förslag för att förbättra säkerheten, utan också att skapa ett ömsesidigt samarbetsklimat i tekniska frågor mellan högt specialiserade tekniska stödorganisationer. Inom ramen för programmen Phare (bistånd till ekonomisk omstrukturering i de central- och östeuropeiska länderna) och Tacis (tekniskt bistånd till OSS), fortsätter EU-länderna att ge tekniskt bistånd för att förbättra kärnsäkerheten i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen. Dessutom avser kommissionen att skapa en ram för industriellt samarbete med dessa länder. Det industriella samarbetet är mycket brett och täcker behoven hos den del av transportbranschen som i Östeuropa arbetar med kärnbränslecykeln. Industriellt samarbete rörande transport av radioaktivt material kan leda till att man utvecklar pilotprojekt som en grund för ett mer omfattande samarbete. Genom anbudsförfaranden som inleddes i maj 199622 gjordes en officiell uppmaning till transportbranschen att sätta i gång ovannämnda program. Det kom dock inte in några lämpliga förslag och en förnyad uppmaning kommer att göras i samband med eventuella framtida anbudsförfaranden. 3. 2. 3 Kvalitetssäkring För kollin som kräver godkännande och certifiering av behöriga myndigheter, kommer ett godkännande inte att ges om det inte finns lämpliga kvalitetssäkringsprogram för utformning, provning, tillverkning, användning, underhåll och transport av emballage. Detta är ett vedertaget förfarande i alla medlemsstater och säkerställer att använda emballage uppvisar en hög kvalitet. För kollin som inte kräver godkännande av de behöriga myndigheterna krävs det ändå kvalitetssäkringsprogram. De behöriga myndigheterna kan kontrollera programmens lämplighet genom regelbundna inspektioner eller andra lämpliga metoder för lämplighetskontroll. I princip bör alla aspekter på de aktiviteter som är förknippade med en säker transport av radioaktivt material täckas av ett kvalitetssäkringsprogram, IAEA har publicerat två broschyrer23' 24 för att ge vägledning om försäkringsprogram rörande kvalitet och överensstämmelse. När en incident inträffar är det nödvändigt att granska slutsatserna från analysen utifrån alla dokument som styr transportförfarandet, inklusive normer, regler, bestämmelser och kvalitetssäkringsprogrammen likaväl som utifrån olika arbetsmetoder. 22 EGTC136, 8. 5. 1996, s. 16. 23 24 Säkerhetsförfarande nr 113 - Quality Assurances for the Safe Transport of Radioactive Material (Kvalitetssäkringar för en säker transport av radioaktivt material), IAEA, Wien 1994. Säkcrhctsförfarande nr 112 - Compliance Assurance for the Safe Transport of Radioactive Material (Försäkran om överensstämmelse för en säker transport av radioaktivt material), IAEA, Wien 1994. 1 a En enda transport kan dock inbegripa flera olika organisationer och det är osannolikt att transporten täcks av ett enda kvalitetssäkringsprogram. Följande fakta är relevanta: • Emballagets konstruktör. • Emballagets tillverkare och ansvarigt provningslaboratorium. • Emballagets användare när det gäller dess olika tillämpningsområden. • Den transportör som använder sig av olika transportföretag och infrastrukturer. Kvalitetssäkringsprogrammen är utformade för att passa specifika organisationsstrukturer och en analys av en till olika incident eller en olycka kvalitetssäkringsprogram kan vara mycket komplicerad. Kommissionens ständiga arbetsgrupp fäster särskild uppmärksamhet vid denna aspekt i syfte att medlemsstaterna skall utbyta information till deras ömsesidiga nytta. förhållande i 3. 2. 4 Illegal handel med kärnmaterial och radioaktiva källor När kommissionen först beslutade att ta upp frågan om illegal internationell handel krävdes ett tudelat förhållningssätt: Det ena för illegal handel med kärnmaterial och det andra för en vårdslös hantering av radioaktiva källor. De myndigheter som ansvarar för en säker transport av radioaktivt material i de olika medlemsstaterna har inte nödvändigtvis huvudansvaret, eftersom detta i första hand ligger hos de myndigheter som ansvarar för fysiskt skydd/säkerhetsåtgärder och i andra hand hos de myndigheter som ansvarar för tillståndsgivning. Icke desto mindre är det mycket ofta transportmyndigheterna som först involveras om man upptäcker illegala eller vårdslösa transporter. Följaktligen och då dessa aktiviteter ofta berör flera länder, tas frågan ofta upp vid den ständiga arbetsgruppens sammanträden. illegala handeln med kärnmaterial deltar kommissionen När det gäller den i samordningsmöten om förebyggande, detektion och åtgärder, som IAEA organiserar i nära samarbete med transportorganisationerna (ICAO, IMO), avdelningen för transport av farligt gods inom FN:s Ekonomiska kommissionen för Europa (väg och järnväg), Världstullorganisationen och Interpol och Europol. Huvudsyftet med dessa möten är att utbyta information och identifiera de eventuella ytterligare insatser som krävs. Kommissionen finansierar en genomförbarhetsstudie om detektion och övervakning för att bidra till förebyggandet av olaglig handel med kärnmaterial och radioaktiva källor i EU- ländernas hamnar. Resultatet av denna studie kommer att presenteras för IMO:s underutskott för gränssnittet hamnar/landtrafik, vilken har uppvisat ett särskilt intresse. På den ständiga arbetsgruppens dagordning återfinns fortfarande frågan om åtgärder för att förebygga illegal internationell handel med radioaktivt material. Gruppen är särskilt involverad i identifiering, detektion och motåtgärder. Den kommer att stödja ytterligare insatser där detta är motiverat om ytterligare resurser ställs till förfogande under kommande år. V7 4. EUROPEISKA KOMMISSIONENS VERKSAMHETSBESKRIVNING STÄNDIGA ARBETSGRUPP: 4. 1 Tidigare verksamhet Ett antal projekt förknippade med en säker transport av radioaktivt material har under senare år genomförts av kommissionen. I vissa rörde det sig antingen om genomfbrbarhetsstudier eller den inledande etappen av mer omfattande projekt. Arbetet täckte vissa av transportaspekterna från utformning till materialets slutliga mottagande. Projektens djup begränsades ofta beroende på hur stor del av arbetet som finansierats. Dessa studier gav dock värdefull information till medlemsstaterna, IAEA och kommissionen. Exempelvis har man granskat och analyserat i medlemsstaterna under en tioårsperiod. I rapporten kom man fram till att rapporteringen från kärnkraftsindustrin var högst uttömmande och att det inte fanns några händelser med större hälsomässiga konsekvenser. Av alla de incidenter eller olyckor som granskades i studien framgick att emballage som var utformade i enlighet med fastställda normer gav ett tillräckligt skydd transporthändelser som inträffat I ett annat projekt utarbetades en handbok25 om beredskapsplaner i medlemsstaterna. Handboken innehöll detaljer om system, kontakter och tillgänglig räddningsutrustning. 4. 2 Nuvarande program Kommissionen transportstudierna. Programmet är uppdelat i följande sju områden: en handlingsplan fastställt har för att ytterligare utveckla • Den inre marknadens funktion och behovet av harmonisering. • Bedömning av genomförandet av bestämmelserna. • Översyn av transportbestämmelserna. • Undersökning av transporthändelser. • Beredskapsplaner för transportolyckor. • Bistånd till de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen. • Information till allmänheten. 25 Handbook for the CEC Database on Transport Emergencies Involving Radioactive Materials (Handbok till Europeiska kommissionens databas över transportincidenter med radioaktivt material). J S Hughes, J Lombard, F Mathieu, K B Shaw. Europeiska gemenskapernas kommission, oktober 1992. -bl Verksamheten pågår redan inom de första fyra av dessa områden. Man måste se till att de andra två inte förbises i framtida program. Kommissionen ger ekonomiskt stöd till 24 projekt som drivs av olika organisationer i medlemsstaterna. Det förekommer ett omfattande samarbete mellan medlemsstaterna och projekten räknas upp i tabell 1. När man 1996 på nytt aktiverade budgetposten "Transport av radioaktivt material i Europeiska unionen" organiserade kommissionen en anbudsinfordran i enlighet med Europaparlamentets beskrivning av budgetposten. Som ett resultat av anbudsinfordran mottog kommissionen 43 förslag. När kommissionen hade utvärderat förslagen begärdes den ständiga arbetsgruppens yttrande om rangordningen av de förslag som getts första och andra prioritet. Inom gällande budgetramar kontrakterades under 1996 alla 15 förslag av första prioritet och tre av förslagen av andra prioritet (se tabell 1). Ytterligare anslag i 1997 års budget medgav kontraktering av återstående övriga förslag av andra prioritet samt sex ytterligare projekt. Många av förslagen kunde bidra leda till harmoniseringen av bestämmelserna inom EU på grundval av 1996 års utgåva av IAEA:s transportbestämmelser. Vid det andra mötet för IAEA: s rådgivande kommitté för säkerhetsnormer inom transportsektorn (TRANSSAC) i mars 1997 välkomnades initiativet att finansiera kommissionens aktiviteter rörande säkra transporter av radioaktivt material. Man erkände också värdet av deras arbete med att fortgående se över IAEA: s bestämmelser. Ett antal EU-länder noterade dock att dessa insatser kommer att kräva löpande och regelbunden finansiering under de närmaste åren för att täcka alla programmets områden och fortsätta ett arbete inom påbörjade mer långsiktiga projekt. 4. 3 Framtida arbete Transportbestämmelserna återspeglar utvecklingen inom många olika områden, till exempel material, processer, transportmedel och skyddsprinciper. För att i tillräcklig grad täcka denna utveckling måste det finnas ett för transportsektorn som regelbundet ses över. Ett antal av de pågående projekten utgörs av inledningen på mer långsiktiga studier med syfte att åstadkomma viktiga förbättringar av transportkraven och transportsystemen. löpande gemenskapsprogram IAEA: s transportbestämmelser antas över hela världen och för alla transportsätt. De har setts över regelbundet sedan de först gavs ut 1961. Den nuvarande utgåvan av dessa bestämmelser publicerades 1996. Nästa utgåva kommer att innehålla förbättringar som utvecklats under den nya översynsomgången. Uppgifter som skall beaktas i denna översyn måste vara tillräckligt motiverade och inbegripa relevanta tekniska studier. Det är till exempel allmänt accepterat att det finns utrymme för förbättringar av kraven på material med låg specifik aktivitet och ytkontaminerade föremål. För att EU skall kunna bidra med fullt utvecklade förslag om förbättringar av transportkraven är det väsentligt att gemenskapen har ett lämpligt studieprogram som täcker flera år. Ett annat exempel rör klassificeringsmetoder för material med låg spridningseffekt (LDM). Enligt bestämmelserna kan godkännandet av material med låg spridningseffekt ske antingen bilateralt eller multilateralt. Det är därför mycket viktigt att berörda parter på ett tidigt stadium arbetar gemensamt för att effektivisera utvecklingsinsatserna och främja samarbete mellan EU-ländernas olika institutioner - inklusive behöriga myndigheter och provningsanläggningar. Detta har redan initierats av kommissionen genom ett antal pilotprojekt i syfte att utveckla provningsfbrfaranden för att klassificera radioaktiva material som material med låg spridningseffekt. På grund av de stora insatser som krävs 33 för att utveckla och genomföra provningar verkar det troligt att man kan komma att behöva utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt och eventuellt också en gemensam provningsanläggning i Europeiska unionen. Detta är ännu ett område där kommissionen kan stödja och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Transportstudier är också viktiga ur andra aspekter, till exempel när det gäller att skapa information om gjorda erfarenheter. Olyckor och incidenter inträffar under transporter och sådan information kan bidra till att undvika liknande händelser på andra platser. Information och diskussion om transportsäkerheten är viktig och information om transportverksamhetens konsekvenser kan förbättra allmänhetens insikter. En regelbunden utvärdering av strålningsdoser till följd av transporter av radioaktivt material inom EU (ST-1, punkt 304) bör uppmuntras. Detta skulle skapa en helhetsbild av situationen inom EU och antingen motivera existerande bestämmelser eller påvisa behov av ytterligare lagstiftningsåtgärder. Särskild uppmärksamhet bör till att förbättra fästas vid projekt transportsäkerheten genom att i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen införa 1996 års utgåva av IAEA: s bestämmelser för en säker transport av radioaktivt material. syftar som % BILAGA 1: SAMMANFATTNING AV PROVNINGSKRAV Emballage av typ C Lämpliga provningar utgörs av • de provningar som gäller för typ B-emballage och - om så är lämpligt - för emballage avsedda för klyvbart material (se tredje rapporten för detaljer), • • ett punkterings-/hållfasthetsprov som består antingen i att en trubbig konformad kropp släpps på kollit från tre meters höjd eller att kollit släpps ned på kroppen, beroende på det provade kollits vikt, ett hårdare värmeprov, med samma tekniska specifikationer som värmeprovet för typ B-emballage, men med 60 minuters varaktighet, • ett 200 meters vattendjupprov, samt en sammanstötningshastighet på 90 m/s för "fallprovet" mot ett orubbligt mål med den vinkel som åstadkommer störst skada på kollit. Uranhexafluorid Emballagen • måste motstå ett inre provningstryck på minst 1,4 MPa, men cylindrar med ett provningstryck på mindre än 2,8 MPa kräver ett multilateralt godkännande, • måste motstå ett "typ A"-fallprov, med graderade höjder från 0,3 till 1,2 meter beroende på kollits vikt, • • emballage som är utformade för att innehålla minst 0,1 kg men mindre än 9 000 kg UF6 måste klara "typ B"-värmeprovet på 800° C i 30 minuter, emballage som är utformade för att innehålla minst 9 000 kg måste antingen klara kraven på värmeprovning eller erhålla ett multilateralt godkännande. Vidare måste emballagen - om de innehåller klyvbart UFÔ - klara de provningskrav som gäller för emballage avsedda för klyvbart material (typ B-sammanstötning och - värmeprov) utan att det förekommer någon kontakt mellan emballagets lock och andra delar av emballaget som det normalt inte skall stå i kontakt med. Det far inte ske något läckage från locket och emballaget skall klara andra funktionskrav innan konstruktören i säkerhetsanalysen kan anta att det är vattentätt. Material med låg spridningseffekt (LDM) • Den totala mängden material med låg spridningseffekt i ett kolli är begränsat till en mängd där strålningsnivån på 3 meters avstånd från det oavskärmade radioaktiva materialet inte skall överstiga 10 mSv/timme. Efter ett "typ C"-sammanstötningsprov och det hårdare värmeprovet skall luftutsläppet i gasform eller fast form (upp till motsvarande 100 mikrometer diameter gasform) inte skall överstiga 100 gånger radionuklidens specifika A2-värden. %<> • Vidare skall aktiviteten i vattnet inte överstiga 100 A2 efter ett läckageprov (löslighetsprov) genom nedsänkning i vatten i sju dagar. Vid tillämpningen av detta prov måste de skadliga effekterna av de prover som specificeras under den andra punkten ovan beaktas. • Dessutom skall ett emballage som innehåller material med låg spridningseffekt utformas så att inte detta materials egenskaper påverkas negativt av eventuella egenskaper som läggs till materialet och som inte är en del av detta eller av några inre beståndsdelar av emballaget. ^4 GENERALDIREKTORATET FÖR ENERGIFRÅGOR - GD XVH STUDIER ÖVER TRANSPORTER AV RADIOAKTIVA MATERIAL - 1996 /1997 Tabell 1 : NUVARANDE PROJEKT som mottar ekonomiskt stöd / subvention av gemenskapen Kontrakt B4-1020/D/96-. TTTFI * 001 002 003 004 005 006 007 008 Evaluation of the safety of vitrified high level waste shipments from the UK to continental Europe by sea Assessment of the radiological risks from transport accidents involving Type A Packages Development of evaluation methods for the qualification of Low Dispersible Material (LDM) Safety assessment of Leaktightness Criteria for Radioactive Material Transport Packages: studies of seal stability and performance under thermal aging processes and resulting potential for material leakage _ Examination of the existing transport emergency arrangements in the Member States and the discussion of the benefits which result Further development of radiological criteria and requirements for the transport of LSA and SCO material Feasibility study on detection and monitoring systems and procedures to prevent illicit trafficking of radioactive and fissile material at sea ports in the EU Member States Practical implication of the adoption of exemption values in transport * Kontrakten har tilldelats under nedanstående engelska titlar (översättning till andra språk kommer ej att göras). i/4 GENERALDIREKTORATET FÖR ENERGIFRÅGOR - GD X VD STUDIER ÖVER TRANSPORTER AV RADIOAKTIVA MATERIAL - 1996 Kontrakt B4-1020/D/96-. TITEL 009 010 011 012 013 014 015 016 017 018 Surveys on the events during transport Development of an event severity scale for incidents/accidents Harmonisation of methods for the nuclear criticality safety evaluation of transport packages Qualification experiments on the release behaviour of LSA material in accident conditions with mechanical impact Evaluation of external radiation levels from transport packages to the quantities and units specified by ICRP and ICRU, and in relation to the Basic Safety Standards of the EU Evaluation of the radiation protection options related to the Low Weight Packages - category III yellow Segregation of packages during transport Evaluation of codes for Analysing the Drop Test Performance of Radioactive Material Transport Containers Evaluation of safety of casks impacting different kinds of targets - Real Target Impact Studies Harmonisation of the Qualification of Procedures and Personnel (Guide of practice evaluation of events) 00 GENERALDIREKTORATET FÖR ENERGIFRÅGOR - GD XVII STUDIER ÖVER TRANSPORTER AV RADIOAKTIVA MATERIAL - 1997 Kontrakt B4-1020/D/97-. TTTEI Harmonisierung der Methoden zur Bewertung der Verpackungssicherheit in Ubereinstimmung mit den Vorschriften Risk Assessment for the transport of irradiated nuclear fuel in the NIS Evaluation of the Situation in the EC as regards Safety in Transport of Radioactive Material and the Prospects for the Development of such type of transport Emergency arrangements in the area of transport Harmonisation of the Performance of the Packages and "Analysis of Rail Accident Frequencies and Severity for the Assessment of Radioactive Material Transport Risk" intrinsic Safety of the Material the Level of Accident analysis of spent fuel shipping cask transported by rail 001 002 003 004 005 006 HÉ ISSN 1024-4506 KOM(98) 155 slutlig DOKUMENT SV 12 07 15 17 Katalognummer : CB-CO-98-237-SV-C ISBN 92-78-32959-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg LVO T>


title: Kommissionens förordning (EG) nr 777/98 av den 8 april 1998 om fastställande för mars månad 1998 av den särskilda jordbruksomräkningskursen för det belopp som skall utgå som ersättning för kostnaderna för lagring av socker

eurovoc_concepts:
redemption
representative rate
storage cost
sugar

formats: pdf print

text: L 111/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 777/98 av den 8 april 1998 om fastst(cid:132)llande f(cid:148)r mars m(cid:134)nad 1998 av den s(cid:132)rskilda jordbruksomr(cid:132)knings- kursen f(cid:148)r det belopp som skall utg(cid:134) som ers(cid:132)ttning f(cid:148)r kostnaderna f(cid:148)r lagring av socker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaderna f(cid:148)r socker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 1599/96 (2), med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser som skall till(cid:132)mpas inom den gemen- (cid:132)ndrad genom jordbrukspolitiken (3), samma f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1713/93 av den 30 juni 1993 om s(cid:132)rskilda best(cid:132)mmelser f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av jordbruksomr(cid:132)kningskurserna p(cid:134) sockeromr(cid:134)det (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 59/97 (6), s(cid:132)rskilt artikel 1. 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I artikel 1. 2 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1713/93 f(cid:148)reskrivs att det belopp som enligt artikel 8 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 skall utg(cid:134) som ers(cid:132)ttning f(cid:148)r lagringskostnader skall omr(cid:132)knas till nationell valuta med hj(cid:132)lp av en s(cid:132)rskild jordbruksomr(cid:132)kningskurs, vilken skall vara lika med den tidsproportionellt ber(cid:132)knade genomsnittliga lagringsm(cid:134)- jordbruksomr(cid:132)kningskurs som g(cid:132)llt under naden. Denna s(cid:132)rskilda jordbruksomr(cid:132)kningskurs m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas varje m(cid:134)nad f(cid:148)r f(cid:148)reg(cid:134)ende m(cid:134)nad. Till(cid:132)mpningen av dessa best(cid:132)mmelser medf(cid:148)r att den s(cid:132)rskilda jordbruksomr(cid:132)kningskursen f(cid:148)r det belopp som skall utg(cid:134) som ers(cid:132)ttning f(cid:148)r kostnaderna f(cid:148)r lagring av socker m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas f(cid:148)r mars m(cid:134)nad 1998 i de olika nationella valutorna i enlighet med bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 s(cid:132)rskilda jordbruksomr(cid:132)kningskurs Den som skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r de olika nationella valutorna f(cid:148)r omr(cid:132)kning av det belopp som skall utg(cid:134) som ers(cid:132)ttning f(cid:148)r de lagringskostnader som avses i artikel 8 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 skall fastst(cid:132)llas f(cid:148)r mars m(cid:134)nad 1998 p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 9 april 1998. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 mars 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 8 april 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 43. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. (5) EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 94. (6) EGT L 14, 17. 1. 1997, s. 25. 9. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/71 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 8 april 1998 om fastst(cid:132)llande f(cid:148)r mars m(cid:134)nad 1998 av den s(cid:132)rskilda jordbruksomr(cid:132)kningskursen f(cid:148)r det belopp som skall utg(cid:134) som ers(cid:132)ttning f(cid:148)r kostnaderna f(cid:148)r lagring av socker S(cid:132)rskilda jordbruksomr(cid:132)kningskurser 1 ecu = 40,9321 7,54999 1,98243 326,870 167,527 6,68769 0,795837 1 973,93 2,23276 13,9485 202,297 6,02811 8,79309 0,695735 belgiska och luxemburgska franc danska kronor tyska mark grekiska drakmer spanska pesetas franska franc irl(cid:132)ndska pund italienska lire nederl(cid:132)ndska gulden (cid:148)sterrikiska schilling portugisiska escudos finska mark svenska kronor pund sterling


title: WRITTEN QUESTION No. 1104/98 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Standardization in electronic commerce

eurovoc_concepts:
electronic money
harmonisation of standards
information technology applications
international standard
international trade

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1122/98 dell'on. Peter CRAMPTON alla Commissione. Coordinamento tra la DG 1B e la DG VIII

eurovoc_concepts:
EU programme
administrative structures
financial planning
health policy
interinstitutional cooperation (EU)
personnel administration

formats: html pdf print

text: C 386/84 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 11. 12. 98 essere osservati nel commercio elettronico, per la tassazione del consumo all(cid:146)interno della Comunit(cid:224), applicando procedure estremamente chiare e semplici al fine di non ostacolare lo sviluppo di questo nuovo mezzo commerciale. Pertanto la Commissione sta rivedendo la legislazione e le procedure vigenti in materia di dazi ed IVA alla luce degli sviluppi del commercio elettronico, nonchØ seguendo ed analizzando attentamente i protocolli di rete e le prassi commerciali affinchØ possano essere elaborate nei dettagli, e applicate all(cid:146)occorrenza, soluzioni fiscali adeguate. La Commissione sta partecipando attivamente ai lavori svolti in altre sedi internazionali ed in particolare presso l(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economico (OCSE) onde assicurare la predisposizione di una normativa quadro internazionale in materia fiscale. Si sta effettivamente lavorando per elaborare «norme quadro in materia fiscale», da presentare alla conferenza ministeriale dell(cid:146)OCSE indetta ad Ottawa. (1) COM(98) 50 def. (2) COM(97) 157 def. (98/C 386/111) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1119/98 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (8 aprile 1998) Oggetto: Soppressione della cattedra di archeologia all(cid:146)Universit(cid:224) di Mannheim All(cid:146)Universit(cid:224) di Mannheim nel Baden W(cid:252)rtenberg (Germania) ci si accinge a sopprimere «per motivi economici» tutte le cattedre aventi attinenza agli studi classici. Dati l(cid:146)importante lavoro svolto dalle suddette cattedre per quanto riguarda la promozione degli studi classici e il ruolo che l(cid:146)Unione europea assegna al «patrimonio culturale comune», pu(cid:242) far sapere la Commissione se, qualora dovesse ricevere una richiesta specifica da parte del suddetto ateneo, esistono programmi di aiuto di cui possano avvalersi le suddette cattedre per poter continuare la loro attivit(cid:224)? Risposta data dalla sig. ra Cresson a nome della Commissione (25 maggio 1998) I fondi comunitari destinati a potenziare la cooperazione fra i sistemi di istruzione degli Stati membri e a garantire una dimensione europea a tutti i livelli di insegnamento, sono quelli previsti nel quadro del programma comunitario Socrates. Il finanziamento delle cattedre universitarie non figura fra le attivit(cid:224) che possono essere prese in considerazione ai fini del finanziamento del programma Socrates. (98/C 386/112) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1122/98 di Peter Crampton (PSE) alla Commissione (8 aprile 1998) Oggetto: Coordinamento tra la DG 1B e la DG VIII In vista della creazione di una nuova Unit(cid:224) servizi comuni in seno alla Commissione, destinata a migliorare il coordinamento tra la DG 1B e la DG VIII, sono necessarie maggiori informazioni relative all(cid:146)effetto di tale nuova Unit(cid:224) sulla gestione ed efficacia dell(cid:146)assistenza sanitaria connessa alla procreazione. Pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. 2. Quando sar(cid:224) operativa la nuova Unit(cid:224)? Quale sar(cid:224) il suo organigramma (chi sar(cid:224) il responsabile e quante saranno le persone interessate)?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 775/98 av den 8 april 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 9. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/67 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 775/98 av den 8 april 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2375/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 9 april 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 8 april 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 325, 14. 12. 1996, s. 5. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 111/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 8 april 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 052 066 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 388 508 512 528 999 107,4 108,5 190,6 135,5 112,5 98,4 105,5 113,3 98,6 106,0 48,2 33,6 42,7 44,6 47,9 43,4 67,9 67,9 44,7 43,9 93,8 95,3 100,6 86,0 90,0 98,6 89,0 129,8 123,2 90,4 73,3 73,1 75,3 94,1 79,0 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1112/98 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Prohibición por la UE de las importaciones de carne de vacuno

eurovoc_concepts:
beef
cattle
health risk
hormone
import restriction
public health
scientific research

text: C 31/18 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 5. 2. 1999 2. La evaluaci(cid:243)n realizada por la empresa externa se basaba en unos tØrminos de referencia concretos y no se han producido puntos de solapamiento con otras actividades. El informe de la Comisi(cid:243)n se elabor(cid:243) segœn los resultados de la evaluaci(cid:243)n externa y, al realizarlo, se tuvo la ventaja de contar con la estrecha colaboraci(cid:243)n del equipo de evaluaci(cid:243)n externo. 3. Se busc(cid:243) el apoyo de un colaborador externo, sobre todo, para disponer de los recursos suficientes (personal, tiempo, capacidad administrativa) con vistas a llevar a cabo un estudio exhaustivo en un per(cid:237)odo de tiempo determidado. 4. Como ya se ha afirmado, la Comisi(cid:243)n no dispone de los recursos apropiados para completar un estudio de evaluaci(cid:243)n de esas caracter(cid:237)sticas en el plazo de tiempo con que se contaba. En su informe, las observaciones de la Comisi(cid:243)n y sobre todo los comentarios sobre el futuro de la Fundaci(cid:243)n europea de formaci(cid:243)n se basan principalmente en las recomendaciones de los evaluadores. 5. El coste de la evaluaci(cid:243)n externa ha sido de 223. 296 ECU. (1) DO L 131 de 23. 5. 1990, modificado por el Reglamento (CEE) 2063/94, DO L 216 de 20. 8. 1994. (2) COM(97)379 final. (1999/C 31/020) PREGUNTA ESCRITA E-1112/98 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisi(cid:243)n (8 de abril de 1998) Asunto: Prohibici(cid:243)n por la UE de las importaciones de carne de vacuno 1. La argumentaci(cid:243)n de la UE en favor de la prohibici(cid:243)n de importar carne de ganado vacuno tratado con hormonas ¿se basa œnicamente en la evidencia de residuos hormonales perjudiciales para la salud? En el caso de que se invoquen otros argumentos, ¿cuÆles son Østos exactamente? ¿QuØ cient(cid:237)ficos cualificados y de prestigio trabajan en quØ Æmbitos en apoyo de la correspondiente 2. argumentaci(cid:243)n de la UE? Las medidas sanitarias y fitosanitarias adoptadas son de carÆcter casi exclusivamente preventivo. ¿Impone 3. la Comisi(cid:243)n, ademÆs, otras exigencias? En caso afirmativo, ¿cuÆles son Østas? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) 1. La prohibici(cid:243)n de utilizar determinadas hormonas de efectos estr(cid:243)genos, andr(cid:243)genos y gestÆgenos en el ganado de la Comunidad y la de importar carne de ganado vacuno tratado con esas hormonas de crecimiento se basan en el riesgo potencial que supone para el consumidor la presencia de residuos de esas hormonas en la carne. Cuando se adoptaron esas medidas, el Parlamento hab(cid:237)a considerado que los conocimientos cient(cid:237)ficos sobre todas esas sustancias eran muy incompletos y que, por lo tanto, exist(cid:237)an dudas considerables sobre la conveniencia de utilizarlas y sobre sus efectos para la salud de las personas. El (cid:211)rgano de apelaci(cid:243)n de la OMC, aœn reconociendo la relevancia de las pruebas cient(cid:237)ficas presentadas por la Comisi(cid:243)n, indic(cid:243) que Østas no eran suficientemente espec(cid:237)ficas, es decir, que no demostraban suficientemente el posible efecto genot(cid:243)xico y cancer(cid:237)geno de las hormonas en cuesti(cid:243)n cuando se utilizan espec(cid:237)ficamente como promotores del crecimiento ni, en particular, los posibles efectos derivados de la presencia de residuos de hormonas en la carne. A la vista de las conclusiones del (cid:211)rgano de apelaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n ha comenzado a trabajar para recabar 2. los datos cient(cid:237)ficos necesarios para efectuar una evaluaci(cid:243)n del riesgo espec(cid:237)fico que presentan los residuos de esas seis hormonas y sus metabolitos en la carne cuando se emplean como promotores del crecimiento. En este contexto, la Comisi(cid:243)n ha habilitado recursos financieros para que cient(cid:237)ficos de reconocido prestigio interna- cional puedan obtener dichos datos. 3. Como seæala Su Seæor(cid:237)a, las medidas sanitarias y fitosanitarias estÆn destinadas exclusivamente a prevenir los riesgos para la salud humana y la sanidad animal y vegetal y la prohibici(cid:243)n de importar carne de animales tratados con hormonas se integra plenamente en estas medidas


title: WRITTEN QUESTION No. 1123/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Study of possible use of long buses within the Union

eurovoc_concepts:
approximation of laws
bus
common transport policy
international transport
road transport
transport regulations
weight and size


title: WRITTEN QUESTION No. 1105/98 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Electronic commerce and Member States' tax systems

eurovoc_concepts:
VAT
electronic money
harmonisation of standards
indirect tax
information technology applications
international standard
international trade
tax system