title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto 'Kasvu ja työllisyys vakauteen tähtäävässä talous- ja rahaliitossa - Talouspolitiikan arviointia vuoden 1998 talouspolitiikan yleislinjojen pohjaksi'"

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
budget policy
economic growth
economic policy
employment policy
monetary policy

text: C 214/104 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto ‘Kasvu ja työllisyys vakauteen tähtäävässä talous- ja rahaliitossa – Talouspolitiikan arviointia vuoden 1998 talouspolitiikan yleislinjojen pohjaksi‘” (98/C 214/27) Euroopan komissio päätti 2. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonan- nosta. Asian valmistelusta vastannut talous-, raha- ja valuutta-asiain jaosto hyväksyi lausuntonsa 3. huhtikuuta 1998. Esittelijänä oli Bernard de Bigault du Granrut. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 70 ääntä puolesta, 36 vastaan 19 pidättyessä äänestyksestä. 1. Johdanto 2. Kasvua ja työllisyyttä käsittelevän asiakirjan sisältö Komissio esittää taloudellisen kertomuksensa 1. 1. vuodeksi 1998: – uudessa muodossa: asiakirja on synteesi kasvusta ja työllisyydestä eli tärkeimmistä haasteista, joihin unionin on vastattava; – merkittävään aikaan: kertomus annetaan ennen kuin talous- ja rahaliiton kolmatta vaihetta koskevat päätökset tehdään (osallistujamaat, valuuttakurssit); – poikkeuksellisen vakaissa olosuhteissa, kun tarkastel- laan jäsenvaltioiden lähentymiskehitystä kohti talous- ja rahaliittoa (Emua). 1. 2. Komitea on iloinen voidessaan antaa lausunnon komission kertomuksesta, vaikkakin lyhyellä varoitus- ajalla. Neuvosto käyttää komission kertomusta perusta- na hahmotellessaan ”jäsenvaltioiden ja yhteisön talous- politiikan laajoja suuntaviivoja” (EY:n perustamissopi- muksen 103 artikla) ensi kesäkuussa. Nämä yleislinjat muodostavat aiempaa selvemmän viitekehyksen yh- teisön ja jäsenvaltioiden noudattamalle talouspolitiikal- le sekä lisäksi työmarkkinaosapuolten ja ammatillis- yhteiskunnallisten järjestöjen toimintatavoille unio- nissa. 1. 3. Komitea toteaa, että komission talousennusteet perustuvat syksyn 1997 arviointeihin, jotka on suurelta osalta vahvistettu maaliskuun 1998 arvioissa. Ennusteet ovat pääosin suotuisat vakauden säilyttämisen, kasvun ja siten myös työllisyyden kannalta. Kyse on epäilemättä optimistisesta tilannearviosta. Ennusteet osoittavat kui- tenkin, että Emun institutionaalisen kehyksen ansiosta pian entistäkin tehokkaamman lähentymis- ja vakautta- mispolitiikan jatkaminen on välttämätöntä, jotta yhteisö pääsee vihdoin eroon hälyttävän alhaisista työllisyyslu- vuistaan. Komitea tarkasteleekin lausuntopyynnön koh- teena olevaa asiakirjaa juuri tältä kannalta. 2. 1. Komission lokakuussa 1997 julkaisemissa talous- ennusteissa arvioitiin unionin bruttokansantuotteen kas- vavan 2,6 prosenttia vuonna 1997 ja nousevan asteittain 3 prosenttiin vuosina 1998 ja 1999. Kasvun asteittaiseen kiihtymiseen liittyy työpaikkojen määrän nettolisäys, joka oli 0,5 prosenttia vuonna 1997 ja tulee olemaan 0,8 prosenttia vuonna 1998 ja 1,3 prosenttia vuonna 1999. Koska (erityisesti naispuolisen) työvoiman tarjon- ta lisääntyy, koko EU:n työttömyysasteen odotetaan laskevan 10,7 prosentista 10,3 prosenttiin vuosina 1997/1998 ja 9,8 prosenttiin vuonna 1999. 1998 Kevään talousennusteissa 2. 1. 1. viitataan Aasian tapahtumiin ja muutetaan hieman syksyn 1997 ennusteita. Kasvun odotetaan lisääntyvän 2,8 prosentista vuonna 1998 noin 3 prosenttiin vuonna 1999. Työttö- mien määrän taas uskotaan vähenevän 10,7 prosentista 10,2 prosenttiin vuosina 1997/1998 ja 9,8 prosenttiin vuonna 1999. Ennusteista käy myös selvästi ilmi, että vertailu- 2. 2. ajanjaksona 1991–1999 investoinneista ja yksityisestä kysynnästä tulee asteittain kasvua kiihdyttäviä tekijöitä, jollainen vienti on aiemmin ollut. 2. 3. EU:n vuotuisen kasvun (1,6 prosenttia) ja työlli- syyden (- 0,4 prosenttia) vähäinen kehitys vuosina 1991–1996 johtui pääasiassa väärin suhteutetusta talous- politiikasta, jolla ei kyetty estämään huomattavia jännit- teitä saati rahapoliittista levottomuutta. Yleisesti kehi- tystä häiritsivät seuraavat esteet: – finanssipolitiikan, palkkakehityksen ja rahapolitiikan välinen vakauskonflikti; – pitkien korkojen kohoaminen ja vuoden 1995 valuut- takriisi; – investointiasteen aleneminen ensimmäisestä öljykrii- sistä lähtien vallinneissa epävakaissa olosuhteissa. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/105 2. 4. Näiden esteiden syntymistä on vältettävä tulevai- suudessa. Tähän on hyvät mahdollisuudet. Talous- ja rahaliiton luominen saa unionissa aikaan vakaan tilanteen, jossa jäsenvaltiot noudattavat kurinalaista talouspolitiikkaa ja edistävät näin hintojen vakautta, maltillista palkkakehitystä, alhaisempia pitkiä korkoja ja osallistujamaiden väliset valuuttakurssiheilahtelut poistuvat. EU:n kannattaa jatkaa kurinalaisesti talous- poliittista strategiaansa, jonka sisältö on esitetty yleislin- joissa. Kasvua edistävät tekijät vaikuttavat ennen kaik- 2. 5. kea tarjonnan yhteydessä: – hallittu inflaatio; – investointien korkea ja edelleen kasvava kannatta- vuus; – käyttämättömät voimavarat. 2. 6. Rahapoliittiset olosuhteet, pitkät korot ja valuut- takurssit mukaan lukien, edistävät kysynnän sisäsyn- tyistä kehitystä. Tämä on tärkeää, sillä kysyntää ei voida vauhdittaa nostamalla palkkatasoa liian voimakkaasti tai noudattamalla liian ekspansiivista finanssipolitiik- kaa. ”Lähivuosina kasvun odotetaan nykyistä enemmän perustuvan kotimaiseen kysyntään, mikä johtuu suotui- sasta tilanteesta rahoitus- ja valuuttamarkkinoilla, ennen kaikkea pitkiin korkoihin sisältyvien riskipree- mioiden alentumisesta ja vahvasta dollarista suhteessa eurooppalaisiin valuuttoihin, sekä yritysten ja kotita- louksien vahvistuneesta luottamuksesta talouden para- nemiseen. Tämä korkojen ja valuuttakurssien suotuisa kehitys perustuu inflaatioerojen merkittävään supistu- miseen ja julkisen talouden liiallisten alijäämien korjaan- tumiseen useimmissa jäsenvaltioissa. ” (komission asia- kirjan 1. 1 kohdan toinen alakohta). 2. 7. Komissio arvioi, että vaikka Aasian talouskriisi on riskitekijä, sen vaikutukset Euroopan unionin talous- kasvuun ovat vähäiset. Kaupankäynnin kannalta kieltei- siä vaikutuksia saattavat tasapainottaa rahapoliittisten olosuhteiden paraneminen ja kotimaisen kysynnän te- hokkuus. 2. 8. On huolehdittava siitä, että siirtyminen Emuun käy kitkattomasti ja työttömyysongelma ratkaistaan asteittainen; näin valuuttojen vakaus ja markkinoiden luottamus säilytetään lyhyellä aikavälillä ja elpyminen muuttuu keskipitkällä aikavälillä voimakkaaksi ja kestäväksi kasvuksi. Perusedellytykset näiden tavoittei- den saavuttamiseksi ovat olemassa. Nyt on aiheellista pyrkiä noudattamaan asianmukaista talous- ja rakenne- politiikkaa. 3. Haasteena työllisyys: komission huomiot Komissio esittää asiakirjassaan noin kolmen 3. 1. sivun pituisen, erittäin onnistuneen selonteon siitä, millä tavoin työllisyyttä voidaan pitää haasteena yhteisön kannalta. Komissio muistuttaa heti aluksi, että Amster- damin sopimuksella muutetussa EY:n perustamissopi- muksen 2 artiklassa todetaan nimenomaan tarve edistää ”työllisyyden korkeaa tasoa”. 3. 2. Kilpailukykyisellä taloudella voidaan sanoa ole- van kolme ominaisuutta: (1) tuottavuus lisääntyy yhtä nopeasti tai nopeammin kuin tärkeimpien kehityskump- paneiden, (2) saavutetaan ulkoinen tasapaino avoimen markkinatalouden oloissa ja (3) työllisyysaste on korkea. Yhteisö on kilpailukykyinen vain ensimmäisen ja toisen edellytyksen perusteella. Työllisyyden kannalta tulokset jäävät keskinkertaisiksi. 3. 3. Työttömien määrä oli EU:ssa vuonna 1997 noin 18 miljoonaa, mikä on 10,7 prosenttia kokonais- väestöstä. Työllisyysaste, joka saadaan jakamalla työtä tekevien määrä työikäisten määrällä, on pudonnut 67 prosentista vuonna 1961 noin 60 prosenttiin, kun se on Yhdysvalloissa ja Japanissa noin 74 prosenttia. Jotta työllisyysaste saataisiin nousemaan 67:ään tai 72 prosenttiin, yhteisössä olisi luotava 22 tai 34 miljoo- naa uutta työpaikkaa. Komissio toteaa, että työpaikkojen puute on 3. 4. heikkous. Siihen sisältyy kuitenkin myös tuottavuusas- teen noususta riippumatonta kasvupotentiaalia, jollaista ei ole Yhdysvalloissa eikä Japanissa. Potentiaalilla on tärkeä merkitys, varsinkin kun työllisyysaste Euroopassa erilaiset osa-aikajärjestelyt huomioon ottaen on noin 55 prosenttia. Kasvupotentiaalin hyödyntäminen edis- täisi yhteisiä eurooppalaisia yhteiskunnallisia arvoja ja siirtymistä entistä ympäristöystävällisempiin tuotanto- menetelmiin. 3. 5. Työvoimapotentiaalin hyödyntäminen tapahtuu siten, että työntekijöiden on ensinnäkin oltava ”työllis- tettävissä”. Toiseksi talouden on luotava tarvittavat työpaikat. On tärkeää kouluttaa kaikkia työvoimaan kuuluvia entistä ammattitaitoisemmiksi, olivatpa he työelämässä tai sen ulkopuolella. Työttömien kannalta tärkeintä on kuitenkin, että töitä on saatavilla. Koulutus ei muodostu ”pullonkaulaksi” työllisyyden kannalta: komissio osoittaa, että 6 prosenttiyksikköä tämän het- ken työttömistä, joita on 10,7 prosenttia, voisi tehdä työtä, jos sellaista tarjottaisiin. 3. 6. Jos työn tuottavuus paranee vastaisuudessakin noin 2 prosenttia vuodessa, kuten viimeisten 20 vuoden aikana on havaittu, talouskasvun on oltava selvästi työn tuottavuuden kasvua suurempaa, jotta työpaikkoja luodaan riittävästi. Maltillinen palkkakehitys sen sijaan saattaa hidastaa työvoiman korvaamista pääomahyö- dykkeillä (mihin perustuu noin puolet tuotoksesta). Komissio toteaa myös, että ”uuden tekniikan hyödyntä- misen ansiosta uudet investoinnit pitävät osaltaan yllä C 214/106 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 [myös maltillisen palkkakehityksen ja siten kannatta- vuuden kasvun ansiosta] kokonaistuottavuuden kasvua ja siltä osin kuin niillä laajennetaan kapasiteettia ne hidastavat pääomavaltaistumista” (eli työvoiman kor- vaamista pääomahyödykkeillä). – julkisen talouden velanhoitorasitteen keventäminen; näin voidaan myös suunnata sosiaalikuluja ja veron- luonteisia maksuja uudelleen. 3. 7. Komissio korostaa unionin yleislinjojensa an- siosta noudattaman yhteisen, yhteisymmärrykseen pe- rustuvan talouspoliittisen strategian onnistumista. Stra- tegia sisältää seuraavat elementit: – vakauteen tähtäävä rahapolitiikka; – julkisen talouden tervehdyttäminen (EY:n perustamis- sopimuksen 104 artiklan sekä vakausja kasvusopi- muksen mukaisesti); – hintavakaustavoitteiden mukainen palkkakehitys; olisi myös otettava huomioon tarve vahvistaa inves- tointien kannattavuutta ja työntekijöiden ostovoimaa (ks. komission asiakirjan sivut 8 ja 9). 3. 8. Komissio korostaa jälleen kerran, että mitä enemmän tarkoituksenmukaiset finanssipoliittiset toi- menpiteet ja maltillinen palkkakehitys tukevat rahapoli- tiikan vakaustavoitetta, sitä suotuisampia rahapoliittiset edellytykset, valuuttakurssit ja pitkät korot mukaan lukien, ovat kasvun ja työllisyyden kannalta. Emun toteutuessa vältytään valuuttakurssimyllerryksiltä sekä toisaalta rahapolitiikan ja toisaalta finanssipolitiikan ja palkkakehityksen välisiltä vakauskonflikteilta. Lisäksi investointinäkymät sekä tuotantokapasiteetti ja siten myös mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen paranevat. 3. 9. Rahapolitiikkaa käsittelevässä luvussaan komis- sio muistuttaa, että sen ensisijaisena tavoitteena on hintavakauden säilyttäminen euroalueella. Se toteaa kuitenkin, että EKP:n ja EKPJ:n on myös pyrittävä saavuttamaan EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa määritellyt unionin talouspoliittiset tavoitteet, joita ovat kestävä kasvu inflaatiopaineita aiheuttamatta ja korkea työllisyystaso. EKP:n uskottavuus hintavakauden var- mistajana liittyy pitkien korkojen alhaisuuteen ja asian- mukaiseen palkkakehitykseen. Vakaus- ja kasvusopimuksen perusteella finans- 3. 10. sipolitiikalla on entistä enemmän seuraavankaltaisia vaikutuksia: – yksityisten investointien edistäminen, koska pitkät korot alenevat valtion vähentäessä säästämiseen liitty- viä kannusteitaan; – finanssipoliittisen liikkumavaran luominen sen jälkeen kun budjettitasapaino on saavutettu; Komissio korostaa, että kokonaisuudessaan 3. 11. valtioiden alijäämien pieneneminen unionissa viime vuosina on perustunut julkisten kokonaismenojen supis- tamiseen suhteessa bruttokansantuotteeseen. Se toteaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä ke- ventämään verotusta erityisesti tilanteissa, joissa palkka- työn verorasitus on kasvanut 35 prosentista vuonna 1980 tämänhetkiseen 42 prosenttiin. 3. 12. Palkkakehitys puolestaan riippuu työmarkkina- osapuolista sekä lisäksi valtioista, jotka ovat suurtyö- nantajia. Läheisyysperiaatteesta huolimatta taloudelli- set toimijat eivät voi jättää huomiotta tilanteen kehitty- mistä koko unionin tasolla, vaikka valuuttojen vakaus kuuluukin tällöin yhteisön toimivaltaan. Nimellispalk- katason nousu on mukautettava hintavakauden edellytt- ämiin olosuhteisiin. Reaalipalkkojen nousulla tuotta- vuuteen nähden on pyrittävä parantamaan investointien kannattavuutta ja tuettava työntekijöiden ostovoimaa. 3. 13. Alueelliset ja pätevyyteen liittyvät erot palkka- kehityksessä ovat mahdollisia ja tarpeen, jos ne toteutu- vat erilaisissa tuottavuusolosuhteissa. Jos palkkakehi- tyksessä ei oteta huomioon tuottavuuden kehittymistä, seurauksena voi olla työpaikkojen menetys. Mahdolliset epäsymmetriset häiriöt olisi tasapainoitettava entistä joustavampien markkinoiden avulla. 3. 14. Komissio korostaa kasvua ja työllisyyttä edistävän rakennepolitiikan tärkeyttä. Yhteisön raken- nepoliittista kehystä ei ole määritelty selkeästi ja kysei- seen politiikkaan sovelletaan läheisyysperiaatetta. Yhte- näismarkkinoiden toteutumista koskevat suunnitelmat, yleislinjat ja Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä käsit- televä osasto muodostavat perustan mahdollisimman yhdenmukaiselle lähestymistavalle. Alalla ei kuitenkaan voida vielä saavuttaa vastaavaa yhteisymmärrystä kuin talouspolitiikassa. Rakennepolitiikalla voidaan vaikut- taa taloudelliseen tilanteeseen etenkin siten, että kansan- talouden kasvuun ei liity jännitteitä. Lisäksi unionin kilpailukyky paranee (jolloin tuottavuus kasvaa), ja talouskasvu luo lisää työpaikkoja ja on aiempaa ym- päristöystävällisempää. Jotta rakennepoliittiset toimet kuitenkin olisivat tehokkaita myös käytännössä, ne eivät saa olla ristiriidassa järkevän talouspolitiikan kanssa. Emun tuloksena on panostettava entistä enemmän rakennesopeutukseen. Komissio tuo esiin aiemmat sitou- mukset, jotka koskevat Euroopan laajuisia verkkoja ja pk-yritysten kannustamista, muttei esitä yksityiskohtia sitoumuksiin liittyvistä jatkotoimenpiteistä. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/107 Komissio puhuu hyödyke- ja palvelumarkkinoi- 3. 15. den toiminnan tehostamisen puolesta, jotta kilpailu ei vaikeutuisi ja toimialakohtaiset rakennesopeutukset olisivat tehokkaita talouskasvun aikana markkinameka- nismien ansiosta. Voimassa on edelleen turhaa sääntelyä, joka on haitaksi työllisyydelle. Komission laatiman yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman toteutta- mista onkin nopeutettava. Suurimmat esteet liittyvät julkisiin sopimuksiin ja rakennustöihin. Myös yrityksille ja kuluttajille suunnattuihin palveluihin kohdistuu huo- mattavia esteitä. Komissio pyrkii selkeyttämään yrity- sympäristöä SLIM-ohjelman (Simplification of Legisla- tion for the Internal Market) ja BEST-erityisryhmän (BEST, Business Environment Simplification Task Force) kautta. Työmarkkinoiden osalta on aiheellista palaut- 3. 16. taa mieliin työllisyyspolitiikan suuntaviivat, joiden tar- koituksena on: – parantaa työvoiman työllistettävyyttä; – edistää yrittäjyyttä; – rohkaista yritysten ja niiden työntekijöiden mukautu- miskykyä; – vahvistaa yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuvaa työllistämispolitiikkaa. 3. 17. Komissio tarkastelee lopuksi tiettyjä aloja, joilla rakenteelliset toimet voisivat tehostaa kasvun työlli- syyttä lisäävää vaikutusta: – pääomavaltaistumisen hidastaminen palkkakustan- nusten jakaumaa laajentamalla; tämä voidaan tehdä laajentamalla ansiotulojakaumaa alaspäin, mitä ko- missio ei pidä toteuttamiskelpoisena ajatuksena, ja/tai vähentämällä muita kuin palkkaan liittyviä työvoima- kustannuksia; – työajan lyhentäminen tietyin edellytyksin. 4. Huomioita Talous- ja sosiaalikomitean mielestä taloudelli- 4. 1. nen vuosikertomus on näkemyksiltään laadukas. Talou- dellinen vuosikertomus vuodeksi 1998 on asiakirja, jossa esitetään selvästi komission ja siten myös Euroopan unionin taloudelliset painopistealueet, jotka ovat kasvu ja työllisyys. 4. 2. Komitea on samaa mieltä lähentymisen jatkami- sen ja valuuttojen vakauteen pyrkimisen tärkeydestä tässä yhteydessä. Se on tyytyväinen siihen, että ensim- mäisessä erässä yhtenäiseen rahaan siirtyviä, joita komi- tea toivoo olevan monta, koskeva päätös tehdään pian. Euroalueesta tulee taloudellisesti vakaa alue, joka kannustaa investointeihin ja näin ollen kasvuun ja työllisyyteen. 4. 3. Komitea toteaa tyytyväisenä ennusteiden osoitta- van selvästi, että vuonna 1996 viennistä alkanut taloudel- linen nousukausi kehittyy nyt kasvuksi, jota investoinnit ja yksityinen kulutus tukevat. Komitea korostaa kuiten- kin, että vuotta 1998 ja erityisesti 1999 koskevat luvut ovat vain ennusteita ja tällä hetkellä kysynnän kasvun jatkuminen ei ole varmaa. Voidaan arvioida, että vuo- deksi 1998 tehdyt ennusteet ovat luotettavia, mutta vuoden 1999 tilanteen kehittyminen on epävarmaa. 4. 4. Aasian talouskriisi ja sen seuraukset Japanin ja Amerikan talouksille voivat aiheuttaa Euroopan ikävämmän yllätyksen kuin unionille huomattavasti asianomaisten Kaakkois-Aasian maiden kanssa käytävän kaupan perusteella voisi olettaa (1). Koska tällainen mahdollisuus on olemassa, Euroopan unionin on kyettävä toimimaan nopeasti asianmukaisia talous- poliittisia keinoja käyttäen. Nämä toimet ovat erityisen tehokkaita silloin, kun talous- ja rahaliiton perustilanne on terve ja kunkin valtion talouden alijäämät ovat pienentyneet tai mahdollisuuksien mukaan poistuneet kokonaan. 4. 5. Jäsenvaltioiden väliset suuret erot eivät usein- kaan näy koko yhteisön laajuisissa, varsinkaan yrityksiä koskevissa (investoinnit), ennusteissa. 4. 6. TSK:n mielestä kokonaistilanteen kartoitus ja kuvatut näkökulmat perustuvat optimismiin. Se tahtoisi olla yhtä optimistinen, mutta toteaa, että työttömyys on edelleen suuri ja että tällä hetkellä ei voida ennustaa riittävää työllisyyden kasvua. 4. 6. 1. Kohdassa 3. 3 mainitut luvut osoittavat, kuinka suuren haasteen edessä Euroopan unioni on aikoessaan saada työllisyyslukunsa samalle tasolle kuin Yhdysval- loissa tai Japanissa. Kymmenessä vuodessa työllisyysas- teen olisi noustava 20–25 prosenttia. Tämän takia komitea hyväksyy täysin komission 4. 7. kannan, jonka mukaan se korostaa ehdotuksessaan ”jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 1998” (2) että ”jotta Euroopan tasolla voisi tapahtua todellista edistystä, jäsenvaltioiden on nouda- tettava yksityiskohtaisia toimintasuunnitelmia, jotka heijastavat paikallisia oloja, mutta jotka laaditaan ja pannaan toimeen yhteisten eurooppalaisten tavoiteoh- jelmien ja suuntaviivojen puitteissa– –” (1) Ei pidä myöskään unohtaa kriisin vaikutuksesta investoin- teihin johtuvia keskipitkän ajan jälkiseurauksia. (2) EYVL C 95, 30. 3. 1998. C 214/108 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 4. 8. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä sen merkityksestä, että yhteisö, jäsenvaltiot ja työmarkkina- osapuolet noudattavat vastedeskin yleislinjoissa suosi- tettuja lähestymistapoja, jotta tavoiteltaisiin edelleen vakautta ja kasvua yhteisön tarvitsemien työpaikkojen luomiseksi. Tiettyjen maiden ponnistelut kantavat jo hedelmää. 4. 9. Talous- ja rahaliiton odotetaan luovan hedelmäl- lisen maaperän investointien käynnistämiselle ja näin ollen kasvulle. Kestävä ja dynaaminen kasvu on työpaik- kojen luomisen oleellinen edellytys. Tämän lisäksi tar- koituksenmukaiset taloudelliset ja rakenteelliset toimin- talinjat ovat välttämättömiä. telmään sekä maan ryhtymiin toimiin pikaiseksi liittymi- seksi Emuun. 4. 13. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä, että on tärkeää välttää ”pullonkaulojen” syntymistä työmarkkinoilla, jotta tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino olisi optimaalinen. Työntekijöiden ammatilli- nen koulutus pitää sopeuttaa tulevaisuudessa tarjolla oleviin työpaikkoihin. 4. 13. 1. Komitean mielestä työllisyyspolitiikan suun- taviivoissa suositetut ja edellä kohdassa 3. 16 luetellut toimenpiteet ovat välttämättömiä työmarkkinatilanteen parantamiseksi. 4. 9. 1. Erittäin matalana inflaationa ja matalina kor- koina (lyhyt- ja pitkäaikaisten luottojen korkoina) ilme- nevällä rahapoliittisella vakaudella on tärkeä merkitys, sillä se edistää investointeja ja luo tuotantokapasiteettia, joka puolestaan lisää kysyntää inflaatiopaineita aiheut- tamatta. 4. 13. 2. Komitea korostaa, että työttömyyskorvausten ja palkkatason välisen suhteen määräämisessä pitää ottaa huomioon sekä tarve taata jokaiselle asianmukai- set nettotulot että kannustaminen työnhakuun ja tarjo- tun työpaikan taikka ammatilliseen koulutukseen liit- tyvän opiskelu- tai harjoittelupaikan hyväksymiseen. 4. 9. 2. Tämän näkökulman täytyy kulkea rinnakkain sellaisen palkkapolitiikan kanssa, jossa otetaan huo- mioon sellaisen palkkakehityksen tarve, joka ei ylitä tuotannon kasvua mutta joka saa aikaan vuosittaiset reaalipalkan lisäykset kysynnän elvyttämiseksi. 4. 10. Jotta jäsenvaltiot voisivat vielä toteuttaa elvy- tyspolitiikkaa tarpeen vaatiessa, on tärkeää, että Maas- trichtissa aloitettua ja vakaus- ja kasvusopimuksella täydennettyä lähentymispolitiikkaa jatketaan. Tämä on kuitenkin tehtävä yleisiä, verotukseen kohdistuvia paineita kasvattamatta. Valtion talouden alijäämän valvonta antaa jäsenvaltioille uutta liikkumavaraa kärjistyneessä matalasuhdanteessa. 4. 11. Koska Emu poistaa mahdollisuuden valuuttojen arvojen keskinäisten suhteiden muutoksiin euroalueella, devalvaatiot eivät ole enää mahdollisia palkkojen kehi- tyksestä johtuvan kilpailukyvyn heikkenemisen korvaa- miseksi. Tämä taas edistää tarkoituksenmukaista palk- kakehitystä, jossa otetaan huomioon tuottavuuden kasvu sekä keskitytään valuuttojen vakauteen ja talous- kasvuun. 4. 12. Komitea uskoo, että on koko Euroopan unionin edun mukaista, että maat, jotka eivät osallistu Emuun ensimmäisessä vaiheessa, noudattavat yleislinjoja ja vakaus- ja kasvusopimusta kaikkien jäsenvaltioiden talouksien lähentymisen jatkamiseksi. Vielä (toistaisek- si) euroalueen ulkopuolella olevien maiden liittyminen Euroopan valuuttajärjestelmään poistaisi niiden Emuun osallistumisen viimeisen esteen. Komitea on tyytyväinen Kreikan taannoiseen liittymiseen valuuttakurssijärjes- 4. 14. Henkilöstöresursseihin investoiminen on Eu- roopan edun mukaista. Työntekijän tulee olla valmis vaihtamaan työpaikkaa useinkin uransa aikana, ja niinpä hänellä täytyy olla mahdollisuus jatkuvaan am- matilliseen koulutukseen. Mahdollisimman laaja perus- koulutus on tällaisen koulutuksen oleellinen edellytys. Huomiota on kiinnitettävä erityisesti työelämään palaa- vien naisten koulutustarpeisiin. 4. 15. Viitaten 3. 11 kohtaan komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden pitäisi pyrkiä palkkaverotuksen keventämiseen. 4. 16. Muita kuin palkkakuluja koskeva ja talous- arvion näkökulmasta neutraali valikoivuus palkka- asteikon alaosissa voisi osoittautua tietyissä tapauksissa hyödylliseksi, jotta kasvun avulla saataisiin aikaan lisää työpaikkoja. Taannoiset tutkimukset osoittavat, että palveluala (esimerkiksi hotelli- ja ravintola-ala) tarjoaa paljon työpaikkoja, vaikka kyse ei aina olekaan koko- päivätyöstä. Koska matkailun merkitys kasvaa vapaa- ajan lisääntyessä, tämän alan näkymät ovat suotuisat ja ansaitsevat kannustimia. Myös sosiaali- ja terveyspalve- luilla on huomattava työllistävä merkitys. 4. 17. Talous- ja sosiaalikomitean aiemmassa lausun- nossa (1) esiteltyjen, sovittujen työajan uudelleenjärjeste- lyjen ja lyhentämisen avulla voidaan edistää työllisyysti- (1) EYVL C 18, 22. 1. 1996. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/109 lanteen kehitystä ja näin ollen yhteiskunnallista edistystä ja hyvinvointia koko Euroopan unionin alueella. 4. 18. Komitean mielestä rahoitusmarkkinoiden kehi- tystä on seurattava tarkkaavaisesti. Markkinat ovat entistä laajemmat ja edellyttävät arvopaperisalkkujen hoitajia etsimään taukoamatta entistä parempaa tuottoa toimeksiantajilleen, usein työn ja siten myös työllisyyden kustannuksella. 4. 19. Hyödyke- ja palvelumarkkinoiden toimivuuden parantaminen täytyy pitää jatkuvasti etusijalla yhtenäis- markkinoita toteutettaessa. Yhtenäismarkkinat kärsivät vielä liikaa hyödyttömistä ja vanhentuneista sään- nöksistä. Komitea syventyy näihin kysymyksiin tulevissa lausunnoissaan sekä yhtenäismarkkinoiden seuranta- ryhmässä. Tässä lausunnossa se pyrkii kiinnittämään huomiota niiden rajoitusten torjumisen tärkeyteen, jotka estävät tuotteiden ja palvelujen vientiä Euroopan unio- nin ulkopuolisiin maihin erityisesti mikäli ne liittyvät henkiseen omaisuuteen. Näin voitaisiin tehdä mahdolli- sesti yhdessä Maailmankauppajärjestön (WTO:n) kanssa. 5. Työttömyystilastojen vertailukelpoisuus TSK (1) kiinnittää huomiota siihen, että jäsenval- 5. 1. tioiden työttömyystilastot eivät ole vertailukelpoisia. On tärkeää, että yhdenmukaistettuja, Euroopan yhteisöjen tilastokeskuksen julkaisemia lukuja käytetään kaikissa kansainvälisissä tutkimuksissa ja että jäsenvaltioiden ilmoittamat tilastotiedot ovat vertailukelpoisia eli yh- denmukaisen menetelmän mukaisesti kerättyjä. 5. 1. 1. nen ja täsmällinen arviointi edellyttää: TSK:n mielestä työttömyysongelman täydelli- a) että unionin eri maiden työllisyysaste tunnetaan tarkasti saman menetelmän avulla laadittujen tilasto- jen perusteella. Tilastoista on käytävä vertailukelpoi- sella tavalla ilmi: – millä edellytyksillä henkilö kirjataan työnhaki- jaksi; tällöin tulee ilmetä erityisesti, miten kukin jäsenvaltio soveltaa kansainvälisiä nor- meja, kuten työnhakijoiden luettelosta karsit- tavan henkilön viikottaisen työajan vähim- mäis- tai enimmäismäärä ja perusteet, joilla vammaiseläkkeensaajat jätetään pois työnha- kijoiden luettelosta; – kokoaikatyön ja osa-aikatyön määrä sekä laskelma osa-aikatyön vastaavuudesta kokoai- katyönä; – pysyvän ja määräaikaisen koko- tai osa- aikatyön määrä; – erittely määräaikaisessa työsuhteessa vapaa- ehtoisesti työskentelevien ja sellaisten mää- räaikaisessa työsuhteessa olevien henkilöiden välillä, jotka etsivät pysyvää koko- tai osa- aikatyötä (2). b) että selvitetään paremmin työllisyyden näkökulmas- ta lupaavien alojen mahdollisuudet kuten palvelua- lan kasvualat verrattuna aloihin, joilla työpaikat vähenevät tällä hetkellä (teollisuus). c) että tutkitaan aiempaa perinpohjaisemmin uusien työpaikkojen määrää kunkin yrityksen koko huo- mioon ottaen. 5. 1. 2. Näiden tilastotietojen avulla voidaan: – yhtäältä selvittää tulokselliset toimet maissa, jotka työttömyyden torjun- ovat parhaiten onnistuneet nassa; – toisaalta määritellä käytännöllisellä tavalla alat, joilla kestäviä työpaikkoja voidaan luoda. 6. Päätelmät Työllisyys on paitsi jäsenvaltioiden ja yhteisön 6. 1. myös ammatillis-yhteiskunnallisten järjestöjen suurin haaste. Jatkuvan ja voimakkaan kasvun avulla pitää pyrkiä luomaan riittävästi työpaikkoja tuottavuuden tehostamisen vastapainoksi ja uusien tulokkaiden sijoit- tamiseksi työmarkkinoille sekä työttömyyden vähentä- miseksi mahdollisimman pian tasolle, jonka yhteiskunta kykenee kestämään. Työttömyydellä on näet vastedes- kin vakavia sosiaalisia seurauksia, koska se aiheuttaa kärsimystä ja köyhyyttä, eikä sen pitäisi kuulua pitkälle kehittyneeseen teollisuusyhteiskuntaan. Työttömyys on kohtuutonta inhimillisten voimavarojen tuhoamista. Se vaarantaa politiikan uskottavuuden kansalaisten keskuudessa, vaikka uskottavuutta pitäisi pikemminkin vahvistaa tulevien hankkeiden kuten yhtenäisvaluutan ja unionin laajentumisen kynnyksellä. 6. 2. Kasvun tulisi nopeutua investointien lisääntymi- sen ja yksityisen kulutuksen pohjalta. Ammatilliset koulutustoimet ja muut rakenteelliset toimet, joiden (1) EYVL C 19, 21. 1. 1998. (2) EYVL C 129, 27. 4. 1998. C 214/110 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 avulla voidaan saavuttaa parempi tasapaino työn tarjo- nnan ja kysynnän välille, ovat edelleen tarpeellisia. teellisten toimien pitäisi edelleenkin edistää kasvua ja työpaikkojen luomista. 6. 3. Yleislinjat on erittäin tärkeä väline jäsenvaltioi- den talouspolitiikkojen koordinoinnissa. Emun täydent- äminä vakaus- ja kasvusopimuksen, yhteiskunnallisen vuoropuhelun, kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän mak- rotaloudellisen strategian sekä asianmukaisten raken- 6. 4. Komitea korostaa lopuksi, että yhteisön, jäsen- valtioiden ja työmarkkinaosapuolten tulee liittää raken- nepolitiikkaan talouspolitiikassa jo saavutettu konsen- sus, jotta rakennepolitiikkaa voitaisiin täysin hyödyntää työpaikkojen luomiseksi. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Käsittelyssä hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai yli neljäsosan annetuista äänistä: Kohta 4. 15 Muutetaan kohta kuulumaan seuraavasti: ”(– –) pyrkiä keventämään verotusta, joka kohdistuu liikaa työntekoon. ” Perustelu Yksi verotusta käsittelevän ”Rudingin raportin” tärkeistä päätelmistä koskee jäsenvaltioiden välistä verotuskilpailua, joka johtaa verorasitteen uudelleenjakautumiseen eri tuotantotekijöiden välillä. ”Kiinteämpiin” tekijöihin kuten työntekoon kohdistuva verotuksellinen paine on kasvanut. Päinvastaisen on havaittu koskevan ”liikkuvia” tekijöitä kuten pääomia (säästöjen ja etujen verotus). Komission asiakirjassa korostetaan lisäksi jälleen kerran, että työn verotusta pitäisi keventää kymmenisen vuotta kestäneen suuntauksen muuttamiseksi. Talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa pitäisi korostaa tätä tärkeysjärjestystä, asianmukaisesti ja laajasti todetuista jäsenvaltio- ja yhteisötasolla tutkituista ilmiöistä. joka saa tukea A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 33, ei-ääniä: 53, tyhjiä: 4. Jaoston lausunnon seuraavat kappaleet, joiden säilyttämistä kannatti yli neljäsosa annetuista äänistä, jätettiin pois täysistunnossa hyväksyttyjen muutosehdotusten perusteella: Kohta 4. 17 ”Työajan, ja siis asianosaisten elinolojen, muuttaminen ja entistä suuremman joustavuuden hyväksyminen työn sääntelyssä ovat tärkeitä tavoitteita työpaikkojen luomisessa kaikilla talouselämän aloilla. Tässä on tehtävä työmarkkinaosapuolille ja muille ammatillis-yhteiskunnallisille järjestöille yhteisössä. ” 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/111 A¨ änestystulos kappaleen poistamiseksi Jaa-ääniä: 77, ei-ääniä: 31, tyhjiä: 9. Kohta 4. 18 ”Euroopan tulee ponnistella vähentääkseen eikä lisätäkseen palkasta perittäviä sosiaalikuluja ja veroja talouden suorituskyvyn ja yritystensä kansainvälisen kilpailukyvyn lisäämiseksi, yritysten ulkomaille siirtymisen estämiseksi ja investointien reaalipääoman riittävän tason säilyttämiseksi. ” A¨ änestystulos kappaleen poistamiseksi Jaa-ääniä: 57, ei-ääniä: 53, tyhjiä: 14


title: WRITTEN QUESTION No. 1169/98 by Graham WATSON to the Commission. General aviation

eurovoc_concepts:
United Kingdom
airport
civil aviation
single market
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: C 402/86 Official Journal of the European Communities EN 22. 12. 98 (98/C 402/109) WRITTEN QUESTION E-1170/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (29 April 1998) Subject: General aviation Given that the number of airfields available for general aviation use is decreasing, will the Commission undertake a feasibility study of satellite airports which could be built throughout the EU to cope with the continued demand and growth of general aviation? Joint answer to Written Questions E-1168/98 and E-1170/98 given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (10 June 1998) There is no Community legislation related to general aviation (GA) facilities at aerodromes, and it is therefore for local authorities to make whatever provision they think appropriate for such facilities. national or The Commission sympathises with the pressure on GA and its aerodromes, but considers that, in accordance with the subsidiarity principle, intervention would at this time be inappropriate. While the Commission has no plans to undertake any feasibility studies on the provision of satellite airports for GA, the Commission does have regular contact with the business aviation industry to ensure that the sector(cid:146)s voice is heard and their interests taken into account. (98/C 402/110) WRITTEN QUESTION E-1169/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (29 April 1998) Subject: General aviation Within the Single Market, there are considerable economic advantages for centres of population in having their own aerodrome which caters for business aircraft. What action will the Commission take to encourage and facilitate the emergence of new satellite airports, especially in the United Kingdom where there are only 143 licensed airports while France has four times as many? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (18 June 1998) The Commission recognises the economic potential offered by general aviation (GA) aerodrome facilities, including accessibility, employment, and the initial training of future pilots. Activities to facilitate the development of GA facilities are, however, a matter for national and local authorities who are in the best position to assess need for and implications of such provision


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre el «Libro Verde sobre la convergencia de los sectores de telecomunicaciones, medios de comunicación y tecnologías de la información y sobre sus consecuencias para la reglamentación en la perspectiva de la sociedad de la información»

eurovoc_concepts:
competition law
economic convergence
information industry
information technology
telecommunications
trade licence

text: 10. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 214/79 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre el «Libro Verde sobre la convergencia de los sectores de telecomunicaciones, medios de comunicacio´n y tecnologı´as de la informacio´n y sobre sus consecuencias para la reglamentacio´ n en la perspectiva de la sociedad de la informacio´n» (98/C 214/23) El 5 de diciembre de 1997, de conformidad con el artı´culo 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, la Comisio´n decidio´ consultar al Comité Econo´mico y Social sobre el Libro Verde mencionado. La Seccio´n de Industria, Comercio, Artesanı´a y Servicios, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 1 de abril de 1998 (ponente: Sr. Morgan). En su 354o Pleno (sesio´n del 29 de abril de 1998), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 91 votos a favor, 5 en contra y 6 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´n 1. 1. El CES reconoce que el Libro Verde supone una importante iniciativa dentro del «Plan de actuacio´ n mo´vil “Europa en la vanguardia de la sociedad mundial de la informacio´ n”» (1), al tiempo que crea un nuevo marco regulador para el futuro de dicha sociedad. La convergencia es un asunto de vital importancia 1. 2. para el éxito econo´ mico y el progreso social en Europa. Se trata de temas amplios y complejos. Si Europa consigue aprovechar la evolucio´ n de la situacio´n creando un ambiente que fomente el cambio, tendremos un potente motor de crecimiento econo´ mico, que creara´ empleo, aumentara´ la posibilidad de eleccio´ n del consu- midor y potenciara´ la diversidad cultural. Si Europa no logra asimilar la convergencia con la suficiente rapidez (y ya lleva retraso en el campo clave de Internet), existe el riesgo de que las empresas y los ciudadanos europeos queden relegados al carril lento de la revolucio´ n en materia de informacio´ n que esta´ dinamizando a empre- sas, usuarios y gobiernos de todo el mundo. 1. 3. El Comité considera que el constante aumento de la convergencia entre los diferentes sectores sera´ el motor de la sociedad de la informacio´n y lo que la haga progresar. En este sentido, se transformara´n las condiciones de vida y de trabajo, el tipo y la importancia del empleo y la produccio´n de bienes y servicios. El marco reglamentario en estos sectores regula la seguridad y la potenciacio´ n de la capacidad innovadora de las empresas europeas, el empleo y las futuras condiciones de vida y de trabajo en Europa. En las respuestas a las preguntas que se formulan a continuacio´n, el Comité se ha centrado en los aspectos especı´ficos de la convergencia y la reglamentacio´ n. El Comité parte de la consideracio´n de que ya se han tratado o se tratara´n otros aspectos de la sociedad de la informacio´n en otros dicta´menes del Comité sobre otros elementos del «Plan de actuacio´ n mo´ vil». La pregunta central del Libro Verde plantea lo 1. 5. siguiente: Si la convergencia exige la adaptacio´n de los enfoques actuales en materia de reglamentacio´n, esta adaptacio´ n: — ¿debe apoyarse en los marcos actuales, y si procede ampliarlos, ma´s que propiciar la creacio´ n de otros nuevos? — ¿debe crear un nuevo marco para numerosos servicios en lı´nea e interactivos que coexista con los aplicados actualmente a las actividades tradicionales de teleco- municaciones y radiodifusio´n? — ¿debe crear un marco global que permita aplicar enfoques reglamentarios similares en los tres sec- tores? 1. 6. El Comité esta´ en contra del segundo enfoque regulador y prefiere una combinacio´n del primero y el tercero, en la medida en que sea factible a largo plazo. A corto plazo, la reglamentacio´n deberı´a basarse en los principios actuales; sin embargo, puede hacerse menos gravosa a medida que vaya habiendo ma´s competencia. El conjunto del entramado regulador se podra´ reconside- rar cuando las nuevas infraestructuras y servicios estén ma´s asentados y se conozcan las nuevas preferencias de los usuarios. 1. 4. En el contexto del «Plan de actuacio´n mo´vil», el Libro Verde trata de la convergencia y su regulacio´n. Lograr una correcta regulacio´n se considera la clave para conseguir que Europa se situ´e en el carril ra´pido. 2. Sı´ntesis del Libro Verde (1) DO C 296 de 29. 9. 1997. La sociedad de la informacio´n esta´ haciéndose 2. 1. realidad, impulsada por una ra´pida mutacio´n tecnolo´- gica que esta´ transformando las industrias de la informa- C 214/80 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 7. 98 cio´n. Pero esta mutacio´n se produce con una caracterı´sti- cas y a un ritmo que pueden plantear problemas nuevos a los responsables polı´ticos. Uno de los factores ma´s importantes es el uso 2. 2. creciente de las mismas tecnologı´as en diferentes sectores, en particular en los de telecomunicaciones, medios de comunicacio´n y tecnologı´a de la informacio´n (TI). Las pruebas de esta convergencia han venido acumula´ndose en los u´ltimos an˜os con el auge de Internet y la creciente capacidad de las redes actuales para transportar tanto servicios de telecomunicacio´ n como de radiodifusio´n. Este feno´ meno de convergencia es relativamente nuevo y existen opiniones contrapuestas con respecto a sus repercusiones en la sociedad y en la actividad econo´ mica. 2. 3. Existe general coincidencia en que la evolucio´ n de la electro´ nica digital y del «software» esta´ sentando las bases tecnolo´gicas necesarias para plantearse de una manera distinta la prestacio´n y el consumo de los servicios de informacio´n, pero el acuerdo es mucho menor en lo que se refiere a en qué medida modificara´ esta evolucio´ n las pra´cticas actuales y en qué plazo puede esto ocurrir. 2. 3. 1. Algunos entienden que la convergencia desem- bocara´ en una transformacio´ n completa y ra´pida de los actuales servicios de telecomunicacio´ n, medios de comunicacio´n y tecnologı´a de la informacio´n, producién- dose la fusio´ n de estos grupos de servicios, hoy indepen- dientes, y desapareciendo las inequı´vocas distinciones que antes los separaban. 2. 3. 2. Otros, sin embargo, consideran que las parti- cularidades de los sectores actuales limitara´n las posibili- dades de convergencia de servicios y que a la industria de los medios de comunicacio´n le corresponde en nuestra sociedad una funcio´ n de portadora de los valores sociales, culturales y éticos, con independencia de la tecnologı´a utilizada para llegar al consumidor. Esto significa que las condiciones econo´micas y los contenidos de los servicios de informacio´n deben regularse por separado, para garantizar la eficiencia y la calidad. 2. 3. 3. cia se produce sera´ a lo largo de un periodo dilatado. Piensan otros que, en todo caso, si la convergen- Lo que sı´ es evidente es que estos acontecimientos 2. 4. pueden tener enormes repercusiones. Se espera que la aparicio´n de servicios nuevos y el desarrollo de los ya existentes propicie el crecimiento del mercado de la informacio´n en general, lo cual generara´ nuevas oportu- nidades de creacio´n de empleo y desarrollo econo´ mico. Al mismo tiempo, el nuevo entorno de servicios de comunicacio´n brindara´ la oportunidad de mejorar la calidad de vida del ciudadano europeo, ya que aumenta- ra´n las posibilidades de eleccio´n del consumidor, sera´ ma´s fa´cil acceder a las ventajas de la sociedad de la informacio´n y se fomentara´ la diversidad cultural. 2. 5. Esta situacio´n es, por consiguiente, potencial- mente positiva para el desarrollo econo´ mico y social de Europa, y conviene fomentarla. La polı´tica pu´blica tendra´ que crear un entorno favorable a la convergencia si se quiere aprovechar oportunamente las ocasiones que se presenten. 2. 6. Lo que se precisa ahora es un debate amplio y en profundidad sobre el feno´ meno de la convergencia y sus repercusiones, que pueda utilizarse en la formulacio´n de dicha polı´tica. Iniciar este debate es el objetivo del presente Libro Verde. Es preciso situar este debate en el contexto de otras actuaciones importantes de la Comisio´n en los sectores de telecomunicaciones, medios de comunicacio´n y tecnologı´a de la informacio´n. En particular, este debate parece esencial para la configura- cio´n futura de las comunicaciones tras la liberalizacio´n plena, desde el 1 de enero de 1998, de los servicios y la infraestructura de telecomunicaciones. 2. 6. 1. El proceso que este Libro Verde pone en marcha debe garantizar que, con motivo del examen global de la eficacia del conjunto de medidas reguladoras de las telecomunicaciones de 1998 que se llevara´ a cabo a finales de 1999, se tengan debidamente en cuenta las repercusiones de la convergencia en ese sector. 2. 6. 2. Adema´s, el examen de la situacio´n referente al cable (1), efectuado a la luz de la liberalizacio´n y, ma´s exactamente, a consecuencia de los compromisos contenidos en las directivas de televisio´ n por cable (2) y de plena liberalizacio´n de las telecomunicaciones (3) es objeto de otra comunicacio´n de la Comisio´n. Con dicho examen se pretende crear una estructura de mercado abierta y procompetitiva en el suministro de redes de televisio´ n por cable y de telecomunicaciones, lo que puede tener una gran incidencia en los mercados afectados por la convergencia. En particular, fomentara´ la competencia e impedira´ la aparicio´n de nuevos agentes en posicio´n ineludible que la dificulten. Una competencia vigorosa en estas a´reas facilitara´ la creacio´n de servicios nuevos e innovadores en beneficio del consumidor comunitario y proporcionara´ a la industria y a los proveedores de servicios europeos el bagaje necesario para competir en los mercados mundiales. Con esta idea ba´sica de conseguir una estructura 2. 7. de mercado competitiva, procede llevar a cabo ahora este debate porque existen mercados nuevos que pueden desarrollarse ra´pidamente y que sera´n esencialmente mundiales. Si los marcos reglamentarios aplicables en los Estados miembros, y también en Europa, no favorecen el desarrollo de estos nuevos mercados o incluso lo obstaculizan, Europa se encontrara´ en desven- taja competitiva con respecto a unos competidores mundiales ma´s flexibles. Este hecho podrı´a restringir la (1) SEC(97) 2390 final. (2) DO L 256 de 26. 11. 1995. (3) DO L 74 de 22. 3. 1996. 10. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 214/81 participacio´n del consumidor, al limitar sus posibilidades de eleccio´ n y socavar su confianza en los nuevos servicios, adema´s de tener repercusiones negativas para el crecimiento econo´ mico y la creacio´ n de empleo en Europa. El Libro Verde examina la naturaleza del feno´- 2. 8. meno de convergencia y se concentra en la prestacio´n de servicios y en las redes que los transportan. Se ocupa, asimismo, de las consecuencias que puede tener este feno´meno para la forma y el contenido de la reglamenta- cio´n resultante. Aunque se aborden determinados aspec- tos del marco reglamentario de la prestacio´n de servicios, cualquier iniciativa futura en este campo se entendera´ sin perjuicio de los trabajos que actualmente lleva a cabo la Comisio´n sobre la aplicacio´ n de la presente legislacio´n comunitaria. El Libro Verde no adopta posiciones definitivas 2. 9. en materia de nuevas estructuras reglamentarias. En realidad, admite que la convergencia puede propiciar una disminucio´n de la reglamentacio´n en los sectores de telecomunicaciones y medios de comunicacio´ n, y que en principio no tendrı´a por qué propiciar su aumento en a´reas tales como las TI (excepto en a´mbitos no cubiertos por el Libro Verde). Lo que sı´ hace es analizar el feno´meno de la convergencia como realidad que se observa en el mercado, determinar qué problemas plantea el feno´ meno en lo que se refiere a la reglamenta- cio´n y formular preguntas en relacio´ n con estos pro- blemas. 3. Pregunta 1 Naturaleza y repercusiones actuales de la convergencia 3. 1. Pregunta 1 A) 3. 2. 1. poblacio´n en cuatro grupos, a saber: Si se hace una distribucio´ n aproximada de la i) profesionales en el lugar de trabajo, ii) profesionales (y profesionales retirados) en el hogar, iii) los jo´venes, iv) resto de la poblacio´n (en torno a la mitad del total) tanto en el lugar de trabajo como en el hogar, el impacto en el primer grupo es profundo, en el segundo importante, para el tercer grupo se esta´ convirtiendo en una forma de vida y para el cuarto grupo el impacto au´ n es reducido. 3. 2. 2. En el caso del primer grupo, los profesionales en el lugar de trabajo, todo el mundo dispone de un ordenador personal, los ordenadores porta´tiles y los teléfonos mo´ viles forman parte de las herramientas de trabajo de los empleados que han de moverse de un lugar a otro y las empresas utilizan las presentaciones multimedios como un instrumento fundamental. El correo electro´ nico (utilizable desde el ordenador perso- nal o desde un porta´til) y las comunicaciones mo´ viles en general hacen de la convergencia de las tecnologı´as algo necesario para la comunicacio´n empresarial. Adema´s, la edicio´ n y el comercio electro´nicos se esta´n convirtiendo ra´pidamente en modos corrientes de hacer negocios. El comercio electro´ nico de empresa a empresa es, desde luego, mucho ma´s importante que el comercio de empresa a consumidor. 3. 2. 3. En el caso del segundo grupo, que viene a ser el mismo que el primero pero en un entorno diferente, el hogar se convierte en una prolongacio´n de la oficina. Los ordenadores personales en casa pueden ofrecer, naturalmente, prestaciones domésticas y personales, y como las que utilizan los jubilados, y en muchos hogares se usa un procesador de textos. La convergencia esta´ produciéndose al nivel de la tecnologı´a, pero ¿en qué medida y a qué velocidad en la industria, los servicios y el mercado? 3. 2. 4. Los jo´ venes esta´n empezando a considerar al ordenador personal como un elemento indispensable en su vida personal gracias a la escuela, los juegos, las aficiones y los procesadores de textos. El Comité espera que la industria dara´ respuesta a esta pregunta durante el proceso de consulta. 3. 2. Pregunta 1 B) Cerca de la mitad de la poblacio´n no esta´ en 3. 2. 5. contacto con la tecnologı´a en el hogar, excepto en el caso del teléfono y la televisio´ n. Puede que este grupo empiece a usar Internet y otros servicios con valor an˜ adido cuando se les ofrezcan a través de la televisio´ n. Hasta el momento no hay pruebas para llegar a ninguna conclusio´n. ¿Se aprecian ya los efectos de la convergencia en el mundo empresarial y en nuestra vida cotidiana? En caso afirmativo, ¿de qué manera? 3. 2. 6. Con vistas al desarrollo total en el hogar de los servicios una vez se haya producido la convergencia, sera´ esencial aumentar el ancho de banda vı´a xDSL C 214/82 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 7. 98 (Digital Subscriber Loop o «bucle de abonado digital x») a través de lı´neas de telefonı´a de par retorcido, el cable coaxial y, en su momento, a través del ancho de banda sin hilos. 4. Pregunta 2 Repercusiones de la convergencia sobre la economı´a y la sociedad, sobre las empresas y sobre los consumidores 4. 1. Pregunta 2 A) ¿Tendra´ la convergencia una incidencia significativa sobre el empleo, la educacio´n y la formacio´n en la Unio´n Europea? ¿Co´mo es probable que afecte a nuestra forma de trabajar? ¿Se dejara´n sentir sus efectos por igual en toda la Comunidad? La convergencia ya ha empezado a tener efectos 4. 1. 1. importantes en el empleo, y posiblemente los tendra´ au´n mayores a medida que los servicios, una vez haya tenido lugar la convergencia, vayan introduciéndose en la sociedad europea. La Comisio´n ha tratado por extenso, en su «Plan de actuacio´ n mo´vil: “Europa en la vanguardia de la sociedad mundial de la informacio´n”», los efectos en la estructura empresarial, la organizacio´n del trabajo, la educacio´n y la formacio´n, la cohesio´ n social y otros aspectos socioecono´ micos. Aunque el presente Dictamen se refiere al régimen normativo de los tres sectores afectados por la convergencia, el Comité desea subrayar su interés en los aspectos socioecono´ micos de la conver- gencia y la necesidad de desarrollar la reglamentacio´ n también en dicho a´mbito. 4. 1. 2. En el lado positivo de la balanza esta´ la enorme demanda de contenidos que se prevé, desde pelı´culas a especta´culos, deporte, los derechos de imagen por retransmisio´n televisiva esta´n profesionalizando a los deportistas. Los canales «Disco- very» y «National Geographic» esta´n insertando la naturaleza en un contexto audiovisual. La edicio´ n audiovisual tiene un potencial enorme. juegos, etc. Por ejemplo, 4. 1. 3. Por otra parte, la edicio´n y el comercio electro´ - nicos sustituira´n, como puntos virtuales de acceso, a los establecimientos comerciales tradicionales. La banca es un sector en el que se trata de algo cları´simo. Incluso ası´, algunos establecimientos tradicionales continuara´n creciendo de distinta manera. Por ejemplo, los multicines han experimentado una gran expansio´ n al mismo tiempo que las pelı´culas en televisio´n, y los cafés-librerı´a se esta´n desarrollando a la vez que las librerı´as por Internet. les cuesta trabajo. En lo que respecta a la formacio´n, no todo el mundo esta´ capacitado para trabajar con tecnologı´a. Igualmente, no hay que olvidar la necesidad de formar a una proporcio´n importante de la poblacio´n en las artesanı´as y oficios tradicionales, que, no obstante, cada vez van a necesitar ma´s una formacio´n ba´sica de TI. Internet constituye, evidentemente, un importante medio de educacio´n y formacio´n, como demuestra el éxito alcanzado por la «Internet University» en los EEUU. 4. 1. 5. El impacto sobre nuestra manera de trabajar sera´ probablemente cualitativo. Para hacerse una idea basta con reconsiderar los progresos realizados en los u´ltimos veinte an˜ os. Hace veinte an˜ os no habı´a ordenadores personales, procesadores de texto, pantallas impresoras de color, discos compactos, en colores, CD-ROM, faxes, teléfonos mo´viles, emisio´n por satélite, videoconferencias ni Internet. El ATM («modo de transferencia ası´ncrono») y las tarjetas de crédito no tenı´an la difusio´ n internacional actual. Todos estos adelantos han hecho el trabajo profesional mucho ma´s inmediato y eficaz, pero el trabajo en sı´ no ha cambiado en lo fundamental. Es difı´cil predecir si va a producirse tal cambio en el futuro. 4. 1. 6. Naturalmente, determinados trabajos sı´ sufri- ra´n cambios. Habra´ menos empleados de banca, ma´s personal en los centros de respuesta al cliente, etc. También habra´ ma´s posibilidades para el teletrabajo, el trabajo a domicilio y el trabajo por cuenta propia de alto nivel. La diferencia entre el empleo auto´nomo y asalariado es cada vez menos importante, lo cual plantea nuevas cuestiones en relacio´n con la situacio´n del trabajador (por ejemplo, la responsabilidad por riesgos del trabajador, la proteccio´ n de sus datos o la legislacio´n sobre régimen empresarial). 4. 1. 7. La evolucio´n hacia la sociedad de la informa- cio´n esta´ revalorizando los conocimientos en tecnologı´a de la informacio´n. A menos que se forme en Europa un nu´mero suficiente de ingenieros informa´ticos y programadores, se exportara´n los trabajos clave, por ejemplo la programacio´ n a la India. 4. 1. 8. No hay motivos para suponer que tal impacto no se dara´ en todas las regiones de la Unio´ n Europea. El objetivo deberı´a ser evitar que el impacto negativo sobre el empleo se concentre de manera desproporcionada en Europa, mientras que la creacio´ n de puestos de trabajo beneficia a regiones no europeas. 4. 1. 9. Para que todas las regiones se beneficien plenamente de la sociedad de la informacio´ n, sera´ necesario proveer acceso de banda ancha a precios competitivos a todo el mundo y en todas partes. No cabe duda de que el éxito de Internet en los EEUU se ha visto favorecido por el bajo precio generalizado de las llamadas locales. También hay un efecto generacional. Los jo´ ve- 4. 1. 4. nes se familiarizan fa´cilmente con la tecnologı´a, mientras que a los desempleados en torno a los cincuenta an˜ os 4. 1. 10. La aptitud de los usuarios y asalariados para manejar las nuevas tecnologı´as es también un requisito para el éxito de los servicios multimedios (véase punto 4. 3. 4). 10. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 214/83 4. 2. Pregunta 2 B) ¿Qué repercusiones pueden tener las tendencias actuales sobre los sectores de telecomunicaciones, medios de comunicacio´n y TI en lo que se refiere a economı´a subyacente de estos sectores, servicios ofrecidos y posibles proveedores de servicios? 4. 2. 1. Parece que los PTO (Public Telecommunica- tions Operators, «operadores pu´blicos de telecomunica- ciones») tradicionales basados en el hilo de cobre van a verse atacados por todas partes. Por un lado esta´ el feno´meno World Com, en el que nuevos proveedores de servicios de Internet desafı´an las operaciones tradiciona- les de los PTO del sector. Por otro lado, dado que algunos PTO esta´n limitados por norma a la hora de participar en el negocio del cable y la telefonı´a mo´vil, es posible que no puedan transformar su empresa con la rapidez que querrı´an para explotar las posibilidades de la convergencia. Puede que sea necesario reestructurar dichos PTO para permitirles diversificarse y competir en nuevos mercados, como observa la Directiva de televisio´ n por cable (1). A este respecto, suceda lo que suceda, la introduccio´ n de la tecnologı´a xDSL para aumentar el ancho de banda disponible para las lı´neas de telefonı´a de par retorcido supone una estrategia prioritaria para las PTO. Una vez que las limitaciones de capacidad de 4. 2. 2. la radiodifusio´n analo´gica se vean superadas por el espectro digital, ma´s amplio, la posicio´ n privilegiada de los emisores pu´blicos se transformara´. Los principios y objetivos de la radiodifusio´n como servicio pu´blico no cambiara´n, pero los medios para alcanzarlos tendra´n que adaptarse a la nueva situacio´n. Por otra parte, ello no deberı´a afectar a los regı´menes nacionales existentes de radiodifusio´n como servicio pu´blico permitidos por la legislacio´n comunitaria. 4. 2. 3. Respecto al equipamiento del consumidor, el precio de los aparatos obstaculizara´ probablemente el despegue de la televisio´n digital. Sin embargo, la capacidad de la industria para seguir reduciendo taman˜ o y costes permite suponer que a la larga hay muy pocos lı´mites a la potencia, movilidad o funcionalidad de los multimedios. Lo que se necesita es un ordenador personal fa´cil de usar que permita recibir emisiones, algo a lo que, sin duda, se llegara´ en su momento. 4. 3. Pregunta 2 C) ¿Existen pruebas de que esté cambiando en Europa la forma en que se accede a los servicios, la informacio´n, (1) DO L 256 de 26. 11. 1995. el ocio y la cultura desde el hogar y la oficina? ¿Cua´les son las consecuencias para el despegue de los nuevos servicios de los niveles de penetracio´n actuales del PC, Internet y el televisor? ¿Qué medidas se precisan, si es que alguna, para combatir la baja penetracio´ n de los ordenadores multimedios y de Internet? 4. 3. 1. actual: El siguiente cuadro da una idea de la situacio´n Trabajo Hogar Servicios Informacio´ n Ocio Cultura muchos mucha — — muy pocos poca televisio´ n multicanales/ juegos televisio´ n multicanales Las repercusiones del nivel actual de implanta- 4. 3. 2. cio´n de ordenadores personales, uso de Internet e implantacio´n de la televisio´ n en lo que se refiere a la adopcio´ n de nuevos servicios se han comentado anteriormente. Los profesionales en el trabajo, tanto en la oficina como fuera de ella o al teléfono, tienen cada vez ma´s oportunidades de usar los nuevos servicios, sobre todo Internet, y, dentro de ella, el correo electro´nico. La implantacio´n de la televisio´n digital es mı´nima y hay pocos servicios nuevos disponibles. Para explotar al ma´ximo la convergencia de 4. 3. 3. los servicios, especialmente en el hogar, es preciso que se produzca una revolucio´n en la «facilidad de uso». Un lego en la materia es incapaz de utilizar el interfaz de uso de un ordenador personal. La educacio´ n y la formacio´n son fundamentales 4. 3. 4. para lograr aumentar el grado de penetracio´ n de los ordenadores multimedios y de uso de Internet. El ritmo del cambio tecnolo´gico esta´ poniendo de relieve la necesidad de formacio´n continua y sometiendo a presio´n los sistemas de educacio´ n y formacio´n. Los poderes pu´blicos deben potenciar la capacidad de las institucio- nes de eduacio´ n primaria, secundaria y superior para formar a los estudiantes en las tecnologı´as informa´ticas y su uso, al tiempo que se necesitara´ también capacidad extra para la educacio´ n de adultos. Las empresas importantes, tanto pu´blicas como privadas, deberı´an ser capaces de formar a sus empleados, pero las empresas ma´s pequen˜as tendra´n posiblemente que apoyarse en iniciativas de las ca´maras de comercio, las organizaciones de empresarios, ası´ como en empresas de formacio´n. Igualmente, los programas pu´blicos de promocio´ n del reempleo de los parados deben identificar a los candida- tos capaces de adquirir tales conocimientos. El CES considera que es preciso un esfuerzo importante en toda la Unio´ n y que serı´a conveniente que la Comisio´n presentase una iniciativa. C 214/84 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 7. 98 4. 4. Pregunta 2 D) A la luz de las propuestas presentadas en el documento de trabajo de la Comisio´ n sobre el V Programa Marco, ¿qué tipos de proyectos comunitarios de IDT deben ponerse en marcha en el contexto de la convergencia? El CES ya ha elaborado un Dictamen sobre las 4. 4. 1. prioridades del V Programa Marco (IDT 1998-2002) (1) y esta´ preparando otro dictamen sobre sus programas especı´ficos(2). 5. Pregunta 3 Obsta´culos a la convergencia 5. 1. ¿Cua´l es la incidencia probable de los obsta´culos enumerados? ¿Existen otros obsta´culos o factores que puedan incidir significativamente en el proceso de convergencia en Europa? La Comisio´n ha sen˜ alado correctamente los 5. 1. 1. obsta´culos a la convergencia, tanto los actuales como los potenciales. Los problemas concretos detectados por el Comité se comentan ma´s adelante, en las respuestas a las preguntas 4 a 9. 6. 1. 3. Al margen del punto de vista del mercado, puede que se necesite cierta regulacio´n para satisfacer los intereses del pu´blico en general (véanse puntos 7. 5. 1 y 8. 2. 3). 6. 2. Pregunta 4 B) ¿En qué medida, si es que alguna, cuestiona la convergen- cia los principios que sustentan la actual reglamentacio´ n de los sectores de las telecomunicaciones, medios de comunicacio´n y TI? 6. 2. 1. La convergencia supone un reto para la regula- cio´n actual. La transmisio´n de la voz por Internet es un ejemplo. Las licencias de voz se remontan a una época en que las redes se dedicaban ma´s o menos a la transmisio´n de la voz y la licencia permitı´a garantizar la calidad y el grado de monopolio necesario para asegurar la rentabilidad de las inversiones. En la era de las infraestructuras digitales, la voz no es ma´s que un flujo de informacio´n digital entre otros flujos. Debe reconsiderarse la necesidad de las licencias para los servicios de voz. En principio, el Comité preferirı´a que los servicios de voz estuviesen simplemente sometidos a las fuerzas competitivas del mercado. 6. Pregunta 4 7. Pregunta 5 Repercusiones de la convergencia sobre la actual regla- mentacio´n Superacio´ n de los obsta´culos: un marco reglamentario adecuado para las empresas y los consumidores 6. 1. Pregunta 4 A) ¿Exige la evolucio´ n actual de la situacio´n ma´s o menos regulacio´n en los sectores afectados por la convergencia, ma´s o menos recurso a las normas sobre competencia y ma´s o menos recurso a las fuerzas del mercado para conseguir los objetivos enumerados? 6. 1. 1. confianza del pu´blico en dos sentidos. La regulacio´ n es necesaria para garantizar la Desde el punto de vista del mercado, so´lo se 6. 1. 2. necesita una regulacio´n en los casos en los que la competencia no se da plenamente o no cumple todos los objetivos del mercado. Si no, se debe contar u´nicamente con las normas sobre la competencia. La evolucio´ n actual hace resaltar las ventajas de eliminar los monopolios y establecer medios alternativos para ofrecer servicios de interés econo´mico general. Tales servicios requieren que se les garantice el acceso a las redes y a mercados competitivos no restringidos, ası´ como transparencia en los precios para garantizar un servicio de ma´xima calidad a los consumidores. (1) DO 355 de 21. 11. 1997. (2) COM(97) 553 final y COM(1998) 8 final. 7. 1. Pregunta 5 A) Las definiciones utilizadas en la legislacio´ n nacional y/o comunitaria referente a los sectores de telecomunicacio- nes, medios de comunicacio´n y TI, ¿esta´n adaptadas al proceso de convergencia? 7. 1. 1. Del ejemplo del apartado anterior se deduce claramente que la legislacio´ n debe separar conceptual- mente la infraestructura y los servicios de contenido y reconocer la nueva naturaleza de las infraestructuras digitales. Obviamente, la revisio´n de la legislacio´n comunitaria sobre las telecomunicaciones en 1999 debe- rı´a garantizar la adecuada plasmacio´n de dicha separa- cio´n y la puesta al dı´a de las definiciones actualmente utilizadas. En lo que se refiere al desarrollo de nuevos 7. 1. 2. servicios «convergidos», como el comercio electro´ nico, no es necesario un nuevo tipo de reglamentacio´n. La proteccio´n del consumidor, la intimidad, etc. deberı´an abordarse adaptando la legislacio´n existente de forma que prime el interés pu´blico y garantice el crecimiento del mercado. 10. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 214/85 7. 2. Pregunta 5 B) ¿Exigira´ el feno´meno de la convergencia la adaptacio´ n de los planteamientos actuales o la adopcio´n de otros nuevos con respecto a las cuestiones de la entrada en el mercado y la concesio´ n de licencias, el acceso a las redes, los clientes (incluidos los sistemas de acceso condicional y los contenidos), y la fijacio´n de los precios? L i c e n c i a s 7. 2. 1. Las licencias exclusivas de un operador de banda ancha por un periodo limitado esta´n justificadas por las inversiones iniciales en infraestructura, ya se trate de telecomunicaciones, cable o radiodifusio´n por satélite. Las limitaciones sobre lo que pueda transmitirse a través de las redes actuales también pueden justificarse cuando la empresa en cuestio´ n sea dominante, o cuando se quiera animar a nuevos operadores a entrar en el mercado. Tal y como subraya el Libro Verde de la Comisio´n, la radiodifusio´n digital terrestre es un nuevo entorno que requiere un nuevo planteamiento sobre las licencias para animar a nuevos operadores a entrar en el mercado. Serı´a conveniente que hubiese una serie de 7. 2. 2. principios comunes a toda la Comunidad en lo que toca a la concesio´ n de licencias, especialmente si se pretende que fomenten la entrada de operadores en el mercado. A c c e s o Los proveedores de servicios de Internet deben 7. 2. 3. tener el mismo acceso que los proveedores de otros servicios; no hay ninguna razo´ n para que asuman obligaciones universales de servicios. El cable, la telefonı´a sin hilos y las lı´neas de 7. 2. 4. electricidad son algunas de las alternativas al bucle local. Deben adoptarse polı´ticas reguladoras que fomenten la competencia sostenible en el abastecimiento de infra- estructura local. 7. 2. 5. El Comité apoya el enfoque de la Directiva relativa a la proteccio´n jurı´dica de los servicios de acceso condicional o basados en dicho acceso (1) y esta´ a favor de que se extiendan sus principios ba´sicos al a´mbito de los nuevos servicios. La situacio´n comercial y reguladora respecto a 7. 2. 6. los motores de bu´squeda y navegacio´n esta´ cambiando ra´pidamente. El Comité considera que se debe limitar el abuso de las posiciones dominantes. El Comité aprueba la analogı´a entre los siste- 7. 2. 7. mas de guı´as electro´ nicas de programas (Electronic Programme Guides, EPG) y los sistemas de reserva de lı´neas aéreas. Los sistemas EPG no deberı´an ser discriminatorios en el contexto de la radiodifusio´n tradicional. Los sistemas EPG competira´n en el a´mbito de Internet de la misma forma que los navegadores. El Comité aprueba igualmente la analogı´a 7. 2. 8. de interfaz de programas de aplicacio´ n (Application Programming Interface, API) entre ordenadores perso- nales y adaptadores de televisio´ n. Sin embargo, es importante que no se obligue a normalizar desde fuera del sector. Se deberı´a dar tiempo a las fuerzas del mercado para que establezcan un esta´ndar de facto para los adaptadores de televisio´n. C o n t e n i d o s En lo que se refiere a los contenidos y a la 7. 2. 9. exclusividad, son asuntos que deben confiarse a los acuerdos comerciales y a la legislacio´n sobre la competen- cia. Las fuerzas del mercado han creado una distorsio´n en la integracio´n vertical de las emisiones: el precio que las entidades difusoras de televisio´n de pago esta´n dispuestas a pagar por los derechos de exclusiva para promover su infraestructura. Habra´ que ver si la evolucio´n de la propiedad y el uso de las infraestructuras y el desarrollo de los acontecimientos exclusivos dan lugar a una mayor accesibilidad pu´blica a tales aconteci- mientos. Por el momento, los acontecimientos exclusivos sirven para promover los nuevos servicios convergentes, pese a que puede conseguirse un mayor acceso pu´blico a través de los derechos de redifusio´n. Los Estados miembros esta´n revisando la situacio´n a la luz de la Directiva de televisio´ n sin fronteras (2). El Comité no cree que en el mundo del 7. 2. 10. deporte comercial el pu´blico general tenga un derecho fundamental a ver gratis los acontecimientos deportivos. Los televidentes deben pagar de un modo u otro el acceso a estos acontecimientos. Dicho acceso exclusivo puede tener ma´s valor para unas entidades difusoras que para otras, dado que ayuda a vender suscripciones de televisio´ n de pago. A la larga, los promotores deportivos debera´n sopesar la rentabilidad que reporta una audiencia televisiva de pago frente a una audiencia destinataria de la publicidad. En muchos casos, una amplia audiencia publicitaria puede resultar ma´s renta- ble que una limitada audiencia de pago. Independiente- mente de ello, el Comité considera que la retransmisio´ n de grandes acontecimientos deportivos y otros especta´- culos importantes forma parte de la informacio´ n ba´sica que debe ofrecerse a la poblacio´n. Segu´ n la Directiva de televisio´ n sin fronteras, los Estados miembros pueden fijar qué acontecimientos deportivos y otros especta´culos importantes deben ser accesibles gratuitamente por televisio´ n. (1) COM(97) 356 final de 16. 10. 1997. (2) Directiva 89/552/CEE. C 214/86 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 7. 98 F i j a c i o´ n d e p r e c i o s El Comité aprueba el punto de vista del Libro 7. 2. 11. Verde, en el sentido de que sean las fuerzas del mercado y la competencia quienes se ocupen de los precios para penetrar en el mercado. La reglamentacio´n tendrı´a sentido cuando la transparencia de los precios no esté garantizada por el mercado. 7. 5. 2. En lo que se refiere a las personas discapacita- das, la clave esta´ en el ordenador personal. Los ordenado- res personales ya esta´n adaptados a las discapacidades, y, a medida que vayan evolucionando, sera´n cada vez ma´s manejables para los discapacitados. 8. Pregunta 6 7. 3. Pregunta 5 C) Garantizar los objetivos de interés pu´blico a la luz de la convergencia ¿Exigira´ la convergencia modificar los planteamientos referentes al otorgamiento del espectro de frecuencia y a la fijacio´n de su precio? En particular, ¿qué postura adoptar, a la luz de la convergencia, ante el tema de la finalizacio´n de la transicio´n de los servicios analo´gicos a los digitales, incluida la necesidad de un calendario para el abandono de los analo´gicos? 7. 3. 1. Deberı´a fijarse un plazo para el paso completo de los servicios analo´gicos a los digitales. Serı´a conve- niente disponer de un plazo para toda la Comunidad, como en 1992. 7. 4. Pregunta 5 D) 8. 1. Pregunta 6 A) El feno´ meno de la convergencia, ¿consolida o cuestiona la manera en que se consiguen actualmente los objetivos de interés pu´blico en los sectores de las telecomunicacio- nes, los medios de comunicacio´ n y la TI? 8. 1. 1. El feno´meno de la convergencia en las telecomu- nicaciones es neutral, dado que las redes ya son indepen- dientes de los servicios, aunque la regulacio´ n en curso debe garantizar el acceso de los usuarios a los nuevos servicios. La mejor forma de conseguirlo es asegurar el acceso a las redes de banda ancha. ¿Cua´les deben ser los objetivos de la normalizacio´ n a la luz de la convergencia, y cua´l la relacio´n entre la normalizacio´n regional y la internacional? En lo que se refiere a la readiodifusio´ n, la 8. 1. 2. convergencia, o, ma´s bien, el desarrollo de la plataforma digital, esta´ dando lugar a una integracio´n vertical, lo que hace necesaria una reglamentacio´n. Debe ser el sector quien introduzca la normali- 7. 4. 1. zacio´n, aunque los organismos pu´blicos podrı´an fijar determinadas normas. El CES ha elaborado reciente- mente un Dictamen sobre la normalizacio´n (1). 7. 5. Pregunta 5 E) ¿Qué otras medidas, si es que alguna, resultan necesarias para garantizar, a la luz de la convergencia, el respeto de los intereses de los consumidores y de los usuarios discapacitados? En general, los intereses de los consumidores 7. 5. 1. ya esta´n protegidos por las leyes y normas sobre informacio´n, televisio´ n, etc. En lo que se refiere a Internet en particular, se da el caso de que permite comunicarse ma´s o menos ano´ nimamente a unas perso- nas con otras o con grupos de personas. El CES ha aprobado sendos dicta´menes sobre el «Plan de fomento de la seguridad en la utilizacio´n de Internet» (2) y la «Proteccio´n de los menores y la dignidad humana en los servicios audiovisuales y de informacio´n» (3). (1) DO C 89 de 19. 3. 1997. (2) COM(97) 582 final de 26. 11. 1997. (3) COM(97) 570 final de 18. 11. 1997. En el sector de la TI, lo principal se refiere al 8. 1. 3. control de los esta´ndares de facto y la conjuncio´ n de servicios. Por tanto, la disputa entre Microsoft y Sun Microsystems sobre Java y la inclusio´n del paquete Microsoft Internet Explorer en Windows son asuntos de la mayor importancia. Para que aumenten la compe- tencia y la innovacio´ n, debe haber esta´ndares e interfaces accesibles al pu´blico y restricciones a la conjuncio´ n de servicios, que elimina la posibilidad de eleccio´ n en beneficio de los operadores dominantes en el mercado. El caso del Windows CE es similar. 8. 2. Pregunta 6 B) ¿Deben definirse estos objetivos con ma´s claridad? Cuando se traduzcan en obligaciones particulares, ¿debe existir la posibilidad de que recaigan en un grupo ma´s amplio de agentes? En la radiodifusio´n y la TI es necesario definir 8. 2. 1. los objetivos con ma´s claridad y establecer obligaciones particulares. Como se ha expuesto anteriormente, los objetivos de interés econo´ mico general deben aplicarse en su momento a los operadores de redes de banda ancha. Puede que sea prematuro establecer una obligacio´ n de acceso de banda ancha a las redes que esta´n desarrolla´ndose, pero ese debe ser el objetivo a largo plazo. 10. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 214/87 8. 2. 2. En lo que se refiere a la radiodifusio´n, a medida que los canales se vayan haciendo tema´ticos, los objetivos de la radiodifusio´n como servicio pu´blico quiza´ no se cumplan necesariamente mediante canales generales. Todo cambio dependera´ de la experiencia adquirida en un entorno con multitud de canales. La proliferacio´n y mundializacio´ n de los servi- 8. 2. 3. cios de radiodifusio´n e informacio´n hace inevitable que se planteen cuestiones de interés pu´blico sobre los contenidos. No corresponde al presente Dictamen pro- nunciarse a favor o en contra de una nueva regulacio´n. El Comité espera dar su dictamen sobre el particular en su debido momento y ya esta´ trabajando sobre la proteccio´n de menores. 9. Pregunta 7 Configuracio´n futura de la reglamentacio´ n 9. 2. Pregunta 7 B) La existencia de diferentes autoridades de reglamenta- cio´n o ministerios responsables de aspectos diferentes de las telecomunicaciones, los medios de comunicacio´n y las TI, ¿constituye una estructura practicable para el control reglamentado a la luz de la convergencia? En el a´mbito de una industria y un mercado 9. 2. 1. convergentes y con objetivos de actuacio´ n establecidos, la separacio´n de las funciones reguladoras entre departa- mentos administrativos o autoridades nacionales de reglamentacio´ n probablemente cree obsta´culos a la prestacio´n eficaz de servicios, tanto nuevos como tradi- cionales, al consumidor. En los casos en los que se necesite una reglamentacio´n, la aplicacio´ n y su cumplimiento deben establecerse en funcio´ n de los objetivos perseguidos y no segu´n el tipo de actividad regulada; debe suponer un estı´mulo, y no una rémora, a la eficiencia y el progreso econo´ mico. Conviene, por tanto, que haya un regulador 9. 2. 2. u´nico o comu´n para las redes. El caso de los contenidos de los medios de comunicacio´n, sin embargo, es distinto. 9. 1. Pregunta 7 A) 9. 3. Pregunta 7 C) ¿Exigen las tendencias actuales un replanteamiento de la forma en que se aplican las normas en los sectores de las telecomunicaciones, la radiodifusio´n y las TI? El Comité considera que la Comisio´ n plantea 9. 1. 1. las preguntas acertadas. En términos generales se muestra de acuerdo en que la regulacio´n deberı´a basarse en los principios mencionados en el Libro Verde, a saber: — no regular por regular; — basar la reglamentacio´ n en la libertad del mercado u´nico; — tener en cuenta la realidad de las empresas a la hora de regular; y — regular de acuerdo con los objetivos de interés social y general, ajusta´ndose a ellos de manera eficaz y efectiva. 9. 1. 2. La competencia en infraestructura de banda ancha es una cuestio´n que tendra´ ma´s relevancia en el mercado una vez haya tenido lugar la convergencia, por lo que ésta ofrece una oportunidad para analizar el planteamiento regulador de las telecomunicaciones adoptado por la Comisio´n y replantear si pueden mantenerse los derechos monopolı´sticos en casos que no sean totalmente excepcionales. Los PTO tradicionales querra´n introducir servicios de banda ancha, mientras que la competencia vendra´ del cable digital, las telecomu- nicaciones sin hilos y la radiodifusio´n digital terrestre y vı´a satélite. ¿Exigira´ la convergencia una reconsideracio´ n de las responsabilidades en materia de reglamentacio´ n a nivel nacional, regional, comunitario o internacional? Si es ası´, ¿en qué a´reas? 9. 3. 1. Es necesario considerar si las normas de la competencia son suficientes para controlar el futuro entorno tras la convergencia. Con la convergencia desaparecera´n, a través de la digitalizacio´n, muchas de los motivos de reglamentacio´ n en los sectores afectados (por ejemplo, la escasez de espectro de frecuencia, la capacidad de las redes, las estructuras del sector y del mercado, etc. ), con lo que puede que basten las normas sobre la competencia. Adema´s, las normas comunitarias sobre la competencia suponen una plataforma ma´s adecuada que la reglamentacio´ n para el control uniforme a nivel europeo de los sectores en convergencia. El Comité esta´ de acuerdo en que se aplique el 9. 3. 2. principio de subsidiariedad en el marco general de la legislacio´n comunitaria. 10. Pregunta 8 Aspectos internacionales de la convergencia 10. 1. Pregunta 8 A) ¿Se precisan nuevas medidas a nivel internacional a la luz de la convergencia? 10. 1. 1. El Gobierno de los EE. UU ha elaborado recientemente un «Libro Verde» sobre la gestio´n técnica de Internet. Con ese mismo propo´sito, el CES considera C 214/88 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 7. 98 que la Comisio´ n deberı´a llevar a cabo la polı´tica esbozada en su reciente Comunicacio´ n sobre la necesidad de reforzar la cooperacio´n internacional. Se trata de aspectos fundamentales y el CES anima a la Comisio´ n a que dé continuidad a dicha iniciativa. 10. 1. 2. La convergencia necesitara´ un apoyo cons- tante dentro de la OMC y otros organismos internaciona- les competentes para asegurar a los nuevos servicios tras la convergencia un acceso abierto a las infraestructuras. 10. 2. Pregunta 8 B) ¿Qué nuevos pasos, si es que alguno, es necesario dar para animar a otros paı´ses, y en particular a los de Europa central y oriental, a crear unas condiciones favorables a la explotacio´n de las tendencias actuales? 10. 2. 1. Una de las condiciones de la adhesio´ n y de las negociaciones de ingreso es que los paı´ses de Europa central y oriental adopten la reglamentacio´ n comunitaria lo antes posible. El Comité apoya este planteamiento, sobre todo en lo que se refiere a redes de infraestructuras. 11. Pregunta 9 Principios y posibles opciones a la luz de la convergencia 11. 1. Pregunta 9 A) ¿Qué repercusiones tendra´ la convergencia sobre los principios que rijan la futura reglamentacio´ n aplicable en los sectores de telecomunicaciones, medios de comuni- cacio´n y TI? ¿Deben adaptarse estos principios a la luz de la convergencia? 11. 1. 1. saber: El Libro Verde formula cinco principios, a 11. 1. 2. P r i m e r p r i n c i p i o 11. 1. 4. T e r c e r p r i n c i p i o Las decisiones sobre reglamentacio´n deben guiarse por la necesidad de establecer un marco claro y previsible. El Comité apoya este principio. Es especialmente impor- tante distinguir con claridad entre infraestructura y contenidos. 11. 1. 5. C u a r t o p r i n c i p i o Garantı´a de plena participacio´ n en el entorno surgido de la convergencia. El Comité considera que la clave residira´ en el acceso universal a los servicios de banda ancha. 11. 1. 6. Q u i n t o p r i n c i p i o La existencia de autoridades reguladoras independientes y efectivas sera´ esencial para el proceso de convergencia. El Comité apoya especialmente la propuesta de indepen- dencia reguladora. 11. 2. Pregunta 9B) Si la convergencia exige la adaptacio´n de los enfoques actuales en materia de reglamentacio´n, esta adaptacio´ n: i) ¿debe apoyarse en los marcos actuales, y, si procede, ampliarlos, ma´s que propiciar la creacio´ n de otros nuevos? ii) ¿debe crear un nuevo marco para numerosos servicios en lı´nea e interactivos que coexista con los aplicados actualmente a las actividades tradicionales de teleco- municaciones y radiodifusio´n? La reglamentacio´ n debe limitarse a lo estrictamente necesario para conseguir unos objetivos claramente definidos. iii) ¿debe crear un marco global que permita aplicar enfoques reglamentarios similares en los tres sec- tores? El Comité esta´ de acuerdo sobre todo con la afirmacio´n de cualquier norma que se establezca debe ir encaminada a la consecucio´n de unos objetivos claramente definidos y con unos medios proporcionados. 11. 1. 3. S e g u n d o p r i n c i p i o Los futuros enfoques reglamentarios deben responder a las necesidades de los usuarios. El Comité considera que las principales cuestiones son el acceso a la banda ancha, la facilidad de uso, la transparencia de precios y la gama disponible de servicios de contenidos son algunos de los temas importantes. 11. 2. 1. El Comité considera que el planteamiento sobre el marco regulador del entorno surgido de la convergencia deberı´a encontrar el equilibrio adecuado entre prudencia e innovacio´ n. Debe evitarse un nuevo proceso de desregulacio´n-regulacio´ n. Las normas actua- les de los sectores de telecomunicaciones y audiovisual/ radiodifusio´n pueden mantenerse en los casos en que sea conveniente, sometidas a una interpretacio´n uniforme y adecuada para adaptarlas a la evolucio´ n tecnolo´gica y del sector. La definicio´n de dichos servicios deberı´a basarse en las percepcio´ n del mercado, ma´s que en los planteamientos reguladores tradicionales. La reglamen- tacio´n vertical actual podrı´a adaptarse conveniente- mente e integrarse progresivamente en el nuevo entorno. El Comité considera que son los cambios en el 10. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 214/89 mercado los que deben determinar co´mo introducir nuevas normas y adaptar el marco regulador actual. Este planteamiento parece garantizar al ma´ximo que se respetara´n los principios de la reglamentacio´ n anterior- mente comentados. 11. 2. 2. El Comité esta´ en contra del segundo enfoque regulador y prefiere una combinacio´n del primero y el tercero, en la medida en que sea factible a largo plazo. A corto plazo, la reglamentacio´n deberı´a basarse en los principios actuales; sin embargo, puede hacerse menos gravosa a medida que vaya habiendo ma´s competencia. El conjunto del entramado regulador se podra´ reconside- rar cuando las nuevas infraestructuras y servicios estén ma´s asentados y se conozcan las nuevas preferencias de los usuarios. Bruselas, el 29 de abril de 1998. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS ANEXO al Dictamen del Comité Econo´mico y Social La propuesta de enmienda siguiente, que obtuvo ma´s de un cuarto de los votos emitidos, fue rechazada en el transcurso de los debates. Punto 7. 2. 10 Suprı´mase todo lo que sigue a la segunda frase, sustituyéndolo por el siguiente texto: «Independientemente de ello, el Comité considera que la retransmisio´n de grandes acontecimientos deportivos y otros especta´culos importantes forma parte de la informacio´ n ba´sica que debe ofrecerse a la poblacio´n. Cuando exista un canal nacional de televisio´ n de titularidad pu´blica y cara´cter universal o casi universal, y la poblacio´ n esté obligada por ley a suscribirse a él, el pu´blico podra´ exigir que los acontecimientos deportivos importantes en los que participen sus conciudadanos se emitan por dicho canal, aunque no necesariamente de manera exclusiva. » Punto 7. 2. 11 (nuevo) An˜a´dase un nuevo punto 7. 2. 11, redactado como sigue: «Una de las cuestiones comerciales suscitadas es que dicho acceso exclusivo puede tener ma´s valor para unas entidades difusoras que para otras, dado que ayuda a vender suscripciones de televisio´ n de pago. A la larga, los promotores deportivos debera´n sopesar la rentabilidad que reporta una audiencia televisiva de pago frente a una audiencia destinataria de la publicidad. En muchos casos, una amplia audiencia publicitaria puede resultar ma´s rentable que una limitada audiencia de pago. » Ada´ptese la numeracio´n: el antiguo punto 7. 2. 11 pasa a ser el 7. 2. 12. Exposicio´n de motivos La tercera frase del punto 7. 2. 10 dice que «la cuestio´ n», al referirse a la presentacio´ n de deporte en los medios de comunicacio´n, es una cuestio´n comercial, que a continuacio´n se describe, lo cual no es exacto. El derecho de la poblacio´ n a ver acontecimientos deportivos (y otros) a través de sus canales nacionales de titularidad y paso pu´blico es un derecho fundamental allı´ donde existen este tipo de canales. Debe volver a redactarse el punto 7. 2. 10 para aclarar este punto y ponerlo en primer lugar. A continuacio´n se exponen las consideraciones comerciales menos importantes en un nuevo punto 7. 2. 11, al tiempo que se corre la numeracio´ n y el antiguo 7. 2. 11 pasa a ser el 7. 2. 12. Resultado de la votacio´n Votos a favor: 42, votos en contra: 45, abstenciones: 12


title: Règlement (CE) n° 923/98 de la Commission du 29 avril 1998 fixant les taux de restitution applicables à certains produits du secteur du sucre exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe II du traité

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
raw sugar
syrup
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 128/61 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 923/98 DE LA COMMISSION du 29 avril 1998 fixant les taux de restitution applicables (cid:133) certains produits du secteur du sucre export(cid:130)s sous forme de marchandises ne relevant pas de l’annexe II du trait(cid:130) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, situation de march(cid:130) pour les mois (cid:133) venir ne peut (cid:136)tre (cid:130)tablie d(cid:138)s (cid:133) pr(cid:130)sent; vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1599/96 (2), et notamment son article 17 paragraphe 5 point a) et son article 17 paragraphe 15, sont export(cid:130)s consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 17 paragraphes 1 et 2 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, la diff(cid:130)rence entre les prix dans le commerce international des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 points a), c), d), f), g) et h) dudit r(cid:138)glement et les prix dans la Communaut(cid:130) peut (cid:136)tre couverte par une restitution (cid:133) l’exportation lorsque ces forme de marchandises sous produits reprises (cid:133) l’annexe de ce r(cid:138)glement; que le r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 de la Commission, du 30 mai 1994, (cid:130)tablis- sant, pour certains produits agricoles export(cid:130)s sous forme de marchandises ne relevant pas de l’annexe II du trait(cid:130), les modalit(cid:130)s communes d’application du r(cid:130)gime d’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation et des crit(cid:138)res de fixation de leurs montants (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1909/97 (4), a sp(cid:130)cifi(cid:130) ceux de ces produits pour lesquels il y a lieu de fixer un taux de restitution forme de applicable lors de leur exportation sous marchandises reprises (cid:133) l’annexe I du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 4 paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94, le taux de la restitution par 100 kilogrammes de chacun des produits de base consi- d(cid:130)r(cid:130)s, doit (cid:136)tre fix(cid:130) pour chaque mois; consid(cid:130)rant que les engagements pris en mati(cid:138)re de resti- tutions pouvant (cid:136)tre octroy(cid:130)es (cid:133) l’exportation de produits agricoles incorpor(cid:130)s dans des marchandises ne relevant pas de l’annexe II du trait(cid:130) peuvent (cid:136)tre mis en p(cid:130)ril par la fixation (cid:133) l’avance de taux de restitution (cid:130)lev(cid:130)s; qu’il convient, d(cid:138)s lors, de prendre des mesures de sauvegarde dans ces situations sans emp(cid:136)cher pour autant la conclu- sion de contrats (cid:133) long terme; que la fixation d’un taux de restitution sp(cid:130)cifique pour la fixation (cid:133) l’avance des resti- tutions est une mesure permettant de rencontrer ces diff(cid:130)- rents objectifs; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 4 paragraphe 5 point b) du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94, lorsque la preuve vis(cid:130)e (cid:133) l’article 4 paragraphe 5 point a) dudit r(cid:138)glement n’est pas apport(cid:130)e, il y a lieu de fixer un taux de restitu- tion (cid:133) l’exportation r(cid:130)duit, compte tenu du montant de la restitution (cid:133) la production applicable, en vertu du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 1010/86 du Conseil (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1126/96 de la Commis- sion (6), au produit de base mis en œuvre, valable au cours de la p(cid:130)riode pr(cid:130)sum(cid:130)e de fabrication des marchandises; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion du sucre, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier consid(cid:130)rant que l’article 17 paragraphe 3 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, ainsi que l’article 11 de l’accord sur l’agriculture conclu dans le cadre des n(cid:130)gociations multi- lat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, impose que la restitution octroy(cid:130)e (cid:133) l’exportation pour un produit incorpor(cid:130) dans une marchandise ne peut (cid:136)tre sup(cid:130)rieure (cid:133) la restitution applicable (cid:133) ce produit export(cid:130) en l’(cid:130)tat; Les taux de restitution applicables aux produits de base figurant (cid:133) l’annexe A du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 et vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphes 1 et 2 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, export(cid:130)s sous forme de marchandises reprises (cid:133) l’annexe I du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, sont fix(cid:130)s comme indiqu(cid:130) (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. consid(cid:130)rant que les restitutions fix(cid:130)es au pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment peuvent faire l’objet de fixation (cid:133) l’avance; que la Article 2 (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5. (4) JO L 268 du 1. 10. 1997, p. 20. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er mai 1998. (5) JO L 94 du 9. 4. 1986, p. 9. (6) JO L 150 du 25. 6. 1996, p. 3. L 128/62 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 30. 4. 98 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 avril 1998. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 128/63 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 29 avril 1998, fixant les taux de restitution applicables (cid:133) certains produits du secteur du sucre export(cid:130)s sous forme de marchandises ne relevant pas de l’annexe II du trait(cid:130) Taux des restitutions en (cid:130)cus/100 kg Produit En cas de fixation (cid:133) l’avance des restitutions 9,64 44,63 8,87 41,06 Sucre blanc: (cid:190) en application de l’article 4 paragraphe 5 point b) du r(cid:138)glement (CE) no 122/94 (cid:190) dans tous les autres cas Sucre brut: (cid:190) en application de l’article 4 paragraphe 5 point b) du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 (cid:190) dans tous les autres cas Sirops de betterave ou de canne, autres que les sirops obtenus par dissolution de sucre blanc ou brut (cid:133) l’(cid:130)tat solide, contenant en poids (cid:133) l’(cid:130)tat sec 85 % ou plus de saccharose (y compris le sucre interverti calcul(cid:130) en saccharose): (cid:190) en application de l’article 4 paragraphe 5 point b) du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 (cid:190) dans tous les autres cas Autres 9,64 44,63 8,87 41,06 9,64 (4) · S (1) 100 44,63 (4) · S (1) 100 9,64 (4) · S (1) 100 44,63 (4) · S (1) 100 Pour les sirops obtenus par dissolution du sucre blanc ou brut (cid:133) l’(cid:130)tat solide, la dissolution (cid:130)tant suivie ou non d’une inversion: Le taux fix(cid:130) ci-dessus pour 100 kg de sucre blanc ou brut mis en œuvre pour la dissolu- tion M(cid:130)lasses (cid:190) (cid:190) Isoglucose (2) (cid:190) en application de l’article 4 paragraphe 5 point b) du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 (cid:190) dans tous les autres cas (1) «S» repr(cid:130)sentant, par 110 kilogrammes de sirops: 9,64 (3) 44,63 (3) 9,64 (3) 44,63 (3) (cid:190) la teneur en saccharose (y compris le sucre interverti calcul(cid:130) en saccharose), lorsque la puret(cid:130) du sirop en cause est (cid:130)gale ou sup(cid:130)rieure (cid:133) 98 %, (cid:190) la teneur en sucre extractible, lorsque la puret(cid:130) du sirop en cause est (cid:130)gale ou sup(cid:130)rieure (cid:133) 85 % mais inf(cid:130)rieure (cid:133) 98 %. (2) Produits obtenus par isom(cid:130)risation du glucose, ayant une teneur en poids (cid:133) l’(cid:130)tat sec d’au moins 41 % de fructose et dont la teneur totale en poids (cid:133) l’(cid:130)tat sec de polysaccharides et d’oligosaccharides, y compris la teneur en di- ou trisaccharides, ne d(cid:130)passe pas 8,5 %. (3) Montant de la restitution pour 100 kilogrammes de mati(cid:138)re s(cid:138)che. (4) Le montant de base n’est pas applicable au produit d(cid:130)fini au point 2 de l’annexe du r(cid:138)glement (CEE) no 3513/92 de la Commission (JO no L 355 du 5. 12. 1992, p. 12)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1302/98 dell'on. Francesco BALDARELLI alla Commissione. Soppressione del volo diretto Alitalia verso Santiago del Cile

eurovoc_concepts:
Chile
Italy
air transport
airline
cessation of trading
trade agreement

text: C 96/4 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 4. 1999 La Commissione desidera informare l(cid:146)onorevole parlamentare che l(cid:146)adozione della relazione sugli autobus di 15 metri di lunghezza Ł probabilmente imminente e sar(cid:224) in seguito trasmessa al Consiglio e al Parlamento per essere esaminata. (1) GU L 235 del 17. 9. 1996, pag. 59. (1999/C 96/005) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1292/98 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Concessione di aiuti alla Coillte, societ(cid:224) parastatale forestale irlandese Lo scorso anno la Commissione europea ha trasmesso una relazione al Consiglio dei ministri e al Parlamento concernente un regime di aiuti finanziari della UE a favore di misure forestali in Irlanda. La relazione riguardava l(cid:146)applicazione del regolamento n. 2080/92, concernente gli aiuti concessi a titolo del Fondo europeo agricolo di orientamento e garanzia (FEAOG). Il regolamento prevede che gli aiuti concessi a suo titolo vengano attribuiti preferibilmente a coloro che praticano l(cid:146)agricoltura quale occupazione principale. Il parlamento nazionale irlandese, il DÆil Eireann, Ł stato recentemente informato del fatto che la societ(cid:224) parastatale forestale Coillte ha ricevuto aiuti sostanziali in base a tale programma. Grazie a questi aiuti ha potuto svolgere attivit(cid:224) di rimboschimento su 6125 ettari nel 1993, 5355 nel 1994, 5155 nel 1995, 3658 nel 1996 e 2773 l(cid:146)anno scorso. Il regolamento non prevede la concessione di assistenza finanziaria alle societ(cid:224) parastatali. PoichØ la questione non Ł stata affrontata nella relazione della Commissione dell(cid:146)anno scorso, intende essa assicurare che venga studiato questo problema? Ritiene che l(cid:146)utilizzazione da parte dell(cid:146)Irlanda di questi stanziamenti per finanziare la societ(cid:224) Coillte potrebbe violare il regolamento n. 2080/92? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (15 giugno 1998) Secondo l(cid:146)onorevole parlamentare, il regolamento (CEE) 2080/92 non prevede la concessione di assistenza finanziaria alle societ(cid:224) parastatali. Nondimeno, l(cid:146)articolo 2 del regolamento stabilisce che «gli aiuti possono essere concessi alle persone fisiche o giuridiche che procedano all(cid:146)imboschimento delle superfici agricole». Tanto le aziende private che i servizi pubblici sono quindi potenziali beneficiari di tali aiuti. La preferenza per l(cid:146)imboschimento effettuato da imprenditori agricoli Ł comunque espressa dagli importi dei premi compensativi che essi ricevono, piø elevati rispetto a quelli accordati ai non agricoltori,. La Commissione non ha intenzione di esaminare alla luce del regolamento (CEE) 2080/92 la questione dell(cid:146)imboschimento effettuato da societ(cid:224) parastatali, poichØ esso non costituisce infrazione alle disposizioni del regolamento stesso. (1999/C 96/006) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1302/98 di Francesco Baldarelli (PSE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Soppressione del volo diretto Alitalia verso Santiago del Cile La comunit(cid:224) italiana in Cile ci informa che l(cid:146)Alitalia, la compagnia aerea di bandiera, a partire dal 31 marzo p. v. sopprimer(cid:224) il volo settimanale diretto con Santiago del Cile. I voli Alitalia arriveranno dunque soltanto fino a Buenos Aires e il collegamento con Santiago del Cile sar(cid:224) effettuato dalla L. A. N. Chile, in seguito ad un accordo raggiunto tra le due compagnie


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1329/98 dell'on. Graham MATHER alla Commissione. Effetti degli accordi dell'OMC sulla normativa comunitaria in materia di benessere degli animali

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
animal experimentation
animal welfare
bilateral agreement
hunting regulations
international standard
marketing standard
multilateral agreement
protection of animals
third country

formats: html print