title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Europeiska gemenskapernas finansieringsåtgärder inom energiområdet 1995-1997

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * * * ** it •ft Bryssel den 22. 04. 1998 KOM( 1998) 244 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FINANSIERINGSÅTGÄRDER INOM ENERGIOMRÅDET 1995-1997 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FINANSIERINGSÅTGÄRDER INOM ENERGIOMRÅDET 1995-1997 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. 2. INLEDNING SAMMANFATTNING - Sammanfattande tabell - Stöd - Lån - Lånegarantier - Finansieringsåtgärder i tredje land KAPITEL A: Finansiering av energipolitiken KAPITEL B: Transeuropeiska energinät KAPITEL C: Forskning och utveckling på energiområdet KAPITEL D: Strukturfonderna KAPITEL E; Finansiella instrument för internationellt samarbete KAPITEL F; Stöd från EKSG till kolsektorn KAPITEL G; Lån från Europeiska investeringsbanken KAPITEL H: Lån från EKSG och Euratom KAPITEL I: Garantier från Europeiska investeringsfonden s. 3 s. 4 s. 7 s. 9 s. 10 s. 14 s. 16 s. 18 s. 20 s. 23 s. 24 INLEDNING Europeiska gemenskaperna förfogar över betydande finansiella instrument som kan utnyttjas för att stödja genomförandet av den gemensamma politiken. Eftersom energin är av strategisk betydelse för att flera av de grundläggande målen skall kunna uppnås, särskilt de som rör ekonomins tillväxt, en förbättrad sammanhållning, livskvaliteten och relationerna med tredje land, utnyttjar Europeiska gemenskaperna sina finansiella instrument till åtgärder och projekt på energiområdet. De delar av energipolitiken som hittills framhävts på unionsnivå och som utgjort bakgrunden till finansieringsåtgärderna på energiområdet är främst följande: - Hanteringen av det yttre beroendet och försörjningstryggheten. - Integrationen av de europeiska energimarknaderna som skall åstadkommas för att förbättra konkurrenskraften. - Utvecklingen av energinät över gränser och i regioner med otillräcklig infrastruktur. - Den överensstämmelse mellan energimålen och miljömålen som måste råda för att utvecklingen skall bli hållbar. - Utvecklingen av forskning och teknik på energiområdet. Detta meddelande om finansieringsåtgärder under perioden 1995-1997 bidrar till de ansträngningar att nå överskådlighet som inletts genom meddelandet "Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna"1 och till de pågående diskussionerna om förslaget till rådets beslut om ett flerårigt ramprogram för åtgärder på energiområdet (1998-2002) och därtill knutna åtgärder1. Det bidrar även till att påvisa hur stor del av instrumenten som avser finansieringsåtgärderna och de övergripande finansiella energiåtgärder. 1 KOM(97) 167 slutlig, 23. 4. 1997. 2 KOM(97) 550 slutlig, 18. 11. 1997. SAMMANFATTNING 1. I detta meddelande sammanställs all information om Europeiska gemenskaperas finansieringsåtgärder på energiområdet under perioden 1995-1997. Dessa åtgärder kan utgöras av stöd (gåvobistånd), bidrag från gemenskapen till projekt av gemenskapsintresse, lån eller lånegarantier, och medlen kan komma från följande källor: - Finansiella instrument som är specifika för energiområdet, till exempel programmen Save3, Altener4, Synergy5, de transeuropeiska energinäten6 och stöd från EKSG till kolsektorn. - Finansiella instrument som särskilt är avsedda för annan intern politik men som också till en del avser energi, till exempel programmet Joule-Thermie7 inom ramprogrammet för FoTU. - Övergripande finansiella instrument som strukturfonderna eller Europeiska investeringsbanken genom vilka stöd bland annat ges till utvecklings- och investeringsåtgärder på energiområdet. - Finansiella instrument som särskilt är avsedda för internationellt samarbete och som till en del avser energi, till exempel programmen Phare8 och Tacis9, och Europeiska utvecklingsfonden. 2. Tabellen nedan visar finansieringsåtgärdernas belopp fördelade mellan olika instrument. F1NANSIELLA INSTRUMENT I. ST6D A. Finansiering av energipolitiken B. Transeuropeiska energinat C. Forskning och utveckling pi energiomradet D. Strukturfonderna E. Finansiella instr. for int. samarbete F. Stod fran EKSG till kolsektom BLLAN G. Lin frin EBB H. Lin frin EKSG och Euratom m. GARANTIER I. Garantier frin Europeiska investeringsfonden (i miljoner ecu) 1997 1414,7 36,8 24,2 580,1 500,0 184,8 88,4 2171,0 2090,4 80,6 TOTALT 4656,6 116,3 45,3 1879,8 1500,0 823,0 291,8 10229,0 10118,4 110,6 3,7 3,7 285,8 285,8 1996 1393,3 37,8 8,9 524,1 500,0 245,0 77,5 4957,2 4945,0 12,2 270,2 270,2 1995 1848,6 41,7 12,2 775,6 500,0 393,2 125,9 3100,8 3083,0 17,8 11,9 11,9 Rådets beslut 96/737/EG av den 16 december 1996 (EGT L 335,24. 12. 1996). Rådets beslut 93/500/EG av den 13 september 1993 (EGT L 235,18. 9. 1993). Rådets förordning (EG) nr 701/97/EG av den 14 april 1997 (EGT L 104, 22. 4. 1997). Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 (EGT L 228, 23. 9. 1995). Rådets beslut 94/806/EG av den 23 november 1994 (EGT L 334,22. 12. 1994). Rådets förordning (EG) 3906/89 av den 18 december 1989 (EGT L 375, 23. 12. 1989). Rådets förordning (EURATOM,EG) nr 1279/96 av den 25 juni 1996 (EGT L 165,4. 7. 1996). Joule-Thermie, och Gemenskapens stöd till energisektorn utgörs av medel från den allmänna budgeten och EKSG-. s budget. Inom den allmänna budgeten är energiavsnittet i ramprogrammet för FoTU, bland annat programmet viktigast på energiområdet. Via EKSG:s budget finansieras åtgärder inom kolsektorn som främst avser industriell återanpassningen av arbetstagare, räntesubventioner på sektor. omställning Gemenskapens stöd och bidrag till energisektorn uppgick under referensperioden (1995-1997) till 4 656,6 miljoner ecu. Av dessa stöd och bidrag kom 93,7 %, eller 4 364,8 miljoner ecu, från den allmänna budgeten. forskningsprogram lån för denna strukturfonderna inom och Lånen från Europeiska gemenskapernas finansiella instrument till energiprojekt beviljas nästan alltid av Europeiska investeringsbanken (EIB). De lån som beviljades under referensperioden uppgick till 10 229 miljoner ecu, varav 10 118,4 miljoner ecu beviljades av Europeiska investeringsbanken och 110,6 miljoner ecu av EKSG. Det finansiella institut som kan bevilja lånegarantier inom energisektorn är Europeiska investeringsfonden. Under referensperioden beviljade denna investeringsfond garantier för ett totalt lånebelopp på 285,8 miljoner ecu. Europeiska unionen beviljar också finansiellt stöd och lån till tredje land inom ramen samarbetspolitik. I tabellen nedan ges en översikt av interventionsåtgärderna utanför Europeiska unionen i förhållande till samtliga åtgärder på energiområdet. internationella för sin FINANSIELLA INSTRUMENT I TOTALT (i miljoner ecu) I. Stod till tredje land vilket motsvarar II. Lan till tredje land vilket motsvarar m. Garantier till tredje land vilket motsvarar 4656,6 823,0 10229,0 1986,0 285,8 182,0 17,7 % 19,4 % 63,7 % 7. En närmare beskrivning av gemenskapens stöd, lån och garantier till energisektorn under perioden 1995-1997 från de olika källorna ges i följande nio kapitel: A. B. C. D. E. F. G. H. I. Finansiering av energipolitiken. Transeuropeiska energinät. Forskning och utveckling på energiområdet. Strukturfonderna. Finansiella instrument för internationellt samarbete. Stöd från EKSG till kolsektorn. Lån från Europeiska investeringsbanken. Lån från EKSG och Euratom. Garantier från Europeiska investeringsfonden. FINANSIERING AV ENERGIPOLITIKEN I tabellen nedan anges de belopp för vilka åtaganden gjordes under perioden 1995— 1997 för olika energipolitiska åtgärder. PROGRAM/ATGARDER Save Altener Synergy Energiobservationsorganet Regional programplanering pa energiomradet Ovriga atgarder TOTALT (i miljoner ecu) 1995 7,20 13,17 13,77 2,06 5,50 1996 15,00 10,00 9,00 1,77 - - 41,70 2,00 37,77 1997 17,91 8,92 6,86 2,15 - 0,99 36,83 För programmet Save II, som huvudsakligen till att förbättra energieffektiviteten, har det anslagits preliminära medel på 45 miljoner ecu för perioden 1996-2000. Sedan 1996 ingår den regionala programplaneringen på energiområdet i Save II under rubriken "Energihushållning för regioner och städer". När det gäller denna del gjordes åtaganden för 5,2 miljoner ecu under 1996 och för 5,7 miljoner ecu under 1997. syftar Budgeten för programmet Altener, vars syfte är att främja förnybar energi, uppgick till 46,4 miljoner ecu under perioden 1993-1997. 10 Från och med 1996 ingår programplaneringen i programmet Save II. 7 internationellt samarbete som endast avser Synergy är ett program för energisektorn och då främst bistånd till samt utarbetande och utformning av energipolitiken i tredje land. Fördelningen mellan de viktigaste regionerna i världen av de belopp för vilka åtaganden gjordes under perioden 1995-1997 var följande: Svnergy-åtgärdernas fördelning mellan regioner Globala atgarder Central- och osteuropeiska lander OSS Medelhavsomridct Asien Latinamerika Afrika Flera regioner TOTALT 1995 242 4820 2666 2520 1131 1040 - 573 12992 % 1,9 37,1 20,5 19,4 8,7 8,0 - 4,4 100,0 1996 634 2146 742 1437 1730 1168 224 889 8970 % 7,1 23,9 8,3 16,0 19,3 13,0 2,5 9,9 100,0 (i miljoner ecu) 1997 950 622 1266 1079 1047 948 209 739 6860 % 13,6 8,5 18,2 15,5 15 13,3 3 10,6 100,0 Anm. : Under "Flera regioner" anges åtgärder i Svartahavsområdet som främst berör länder i Central- och Östeuropa, OSS och Medelhavsområdet. Europeiska energiobservationsorganet inrättades 1995 och skall - fortsätta att övervaka energimarknaderna, trender, utveckling och prognoser för utbud, efterfrågan och priser när det gäller olika energikällor, - utvärdera och sprida kunskap på detta område, - utveckla en gemensam analysmetod, - skapa specialiserade nätverk för energisektorenias samverkan med vetenskaplig, ekonomisk och social verksamhet. Anslagen under perioden 1995-1997 uppgick till 5,98 miljoner ecu. Euratom finansierar verksamhet på området transport av radioaktivt material. Åtagandena uppgick till 2 miljoner ecu 1996 och till 0,7 miljoner ecu 1997 (anges under "Övriga åtgärder" i tabellen i punkt A. 1). Den 18 november 1997 antog Europeiska kommissionen ett förslag till rådets beslut om att alla gemenskapens åtgärder och program på det energipolitiska området skall ingå i ett enda flerårigt ramprogram (1998-2002). Detta skulle göra det möjligt att förbättra överskådligheten, effektiviteten och samordningen av EU: s verksamhet på det energipolitiska området. B. TRANSEUROPEISKA ENERGINAT Programmet vars preliminära budget uppgår till 112 miljoner ecu för perioden 1995-1999 skall bidra till upprättandet och utvecklingen av transeuropeiska energinät genom att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet, tillträdet till sådana nät samt utvidgningen till områden utanför gemenskapen. Genom programmet för transeuropeiska energinät täcks en del av kostnaderna för studier av ekonomisk och teknisk genomförbarhet samt förberedande studier och utvärderingar. Genom programmet kan även i vederbörligen motiverade fall räntesubventioner beviljas, kostnader för lånegarantier nedsättas eller direkta subventioner beviljas. Under referensperioden avsåg åtgärderna endast samfinansiering av studier av projekt av gemensamt intresse. 2. Följande tabell visar de åtaganden som gjordes under perioden 1995-1997 i de två sektorerna: SEKTOR Elektricitet Naturgas TOTALT 1995 6,5 5,7 12,2 1996 3,7 5,2 8?9 (i miljoner ecu) 1997 9,2 15,0 24,2 3. Fördelningen av finansiellt stöd mellan prioriterade gemenskapsåtgärder på området transeuropeiska cnerginät var följande: PRIORITERAD ATCARD Utveckling av mqjligheterna till samtrafik pa elnat mellan medlemsstaterna, bland annat utvecklingen av de nationella forbindelser som kravs for att utnyttja mqjligheterna till samtrafik mellan medlemsstaterna Utveckling av mqjligheterna till samtrafik pa elnat mellan medlemsstaterna och tredje land i Europa och Medelhavslanderna Inforande av naturgas i nya regioner i medlemsstaterna, bland annat anslutning av isolerade gasledningsnat till sammankopplade europeiska nat Okning av den kapacitet for mottagning, transport och lagring som kravs for att mota efteifragan, samt en diversifiering av kallor och tillforselvagar for naturgas. (i miljoner ecu) 1995 2,39 1996 0,72 1997 4,53 4,09 1,92 3,00 0,97 4,65 0,58 3,76 4,21 14,44 C. FORSKNING OCH UTVECKLING PÅ ENERGIOMRÅDET 1. Genom Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ( 1994-1998), med en budget på över 2 403 miljoner ecu, finansieras eller ges bidrag till finansieringen av särskilda energiåtgärder på följande områden: - Icke-nukleär energi Programmet för icke-nukleär energi omfattar en forskningsdel (Joule) och en demonstrationsdel (Thermie). 1 039 miljoner ecu har anslagits till programmet. - Fissionsenergi Till detta program för fissionsenergins säkerhet har det anslagits 170,5 miljoner ecu och programmet omfattar följande områden: • Utforskning av innovativa tillvägagångssätt. • Reaktorers säkerhet. • Hantering och lagring av radioaktivt avfall och nedläggning av kraftverk. • Strålningens effekter på människan och miljön. • Hantering av konsekvenser av tidigare händelser. - Kontrollerad termisk kärnfusion Det har anslagits 846 miljoner ecu till programmet som omfattar all forskning som bedrivs i medlemsstaterna när det gäller att kontrollera fusionsenergi. Programmet omfattar följande områden: • Verksamhet inom ramen för "Next Step", särskilt samarbetet ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor). • Samarbetsprojektet JET (Joint European Torus). • Utveckling av koncept. • Långsiktig teknik. 10 2. Thermie spridningsverksamhet och stimulansåtgärder för små och medelstora företag. demonstrationsprojekt särskilt stödja samt skall strategier, 2. 1. Genom Thermie skall - energieffektiviteten både på efterfråge- och utbudssidan förbättras, - ett mer omfattande utnyttjande av föniybara energikällor uppmuntras, - en renare och mer effektiv användning av kol och andra fasta bränslen främjas, - utnyttjandet av olje- och gasresurserna i EU optimeras. 2. 2. Thermie omfattar två delar: Thermie - åtgärder av typ A: Finansiellt stöd till demonstrationsprojekt med kostnadsdelning som omfattar innovativ energiteknik på följande tre områden: • Rationell energianvändning. • Förnybara energikällor. • Fossila bränslen. Thermie - åtgärder av typ B: Finansiellt stöd till annan verksamhet inom följande områden: • Utveckling och genomförande av en FoTU-strategi på energiområdet. • Spridning av energiteknik. • Samordnade åtgärder och nätverk för samordning. • Förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder. • Stimulansåtgärder för att uppmuntra och underlätta för små och medelstora företag att delta i FoTU-verksamhet. 2. 3. Genom Thermie kan åtgärder även genomföras i tredje land. På detta område har 106 åtgärder av typ B (kompletterande åtgärder) inletts och till dessa anslogs 10,2 miljoner ecu mellan 1995 och 1997. 2. 4. Tabellen nedan visar fördelningen av Thermies anslag för vilka åtaganden gjordes under perioden 1995-1997. THERMIE • Demonstration (Atgarder - typ A) • Kompletterande atgarder (Atgarder - typ B) • Olika atgarder TOTALT 1995 110,5 29,0 1,3 140,8 (i miljoner ecu) 1996 113,3 17,7 - 131,0 1997 148,1 10,1 1,5 159,7 11 3. Joule skall stimulera forskning och teknisk utveckling när det gäller ren och effektiv energiteknik och på så sätt bidra till energisäkerhet och en hållbar utveckling. Joule omfattar följande tekniska områden: - FoTU-strategin på energiområdet och analysen av sambanden mellan energi, miljö och ekonomi. - Rationell användning av energi. - Förnybar energi. - Fasta bränslen. De belopp för vilka åtaganden gjorts inom Joule-programmet uppgick till 183,7 miljoner ecu 1995, 42,8 miljoner ecu 1996 och 132,7 miljoner ecu 1997. Syftet med gemenskapens FoTU-verksamhet när det gäller fusionsenergi på lång sikt är att det gemensamt skall upprättas reaktorer och prototyper för elkraftverk som motsvarar samhällets behov, t. ex. när det gäller krav på driftsäkerhet, respekt för miljön och ekonomisk livskraft. Verksamheten bedrivs främst inom ramen för åtgärder för vilka ansvaret för kostnaderna delas med organisationerna i medlemsstaterna (associeringar), inom samarbetsprojektet JET (Joint European Torus) och enligt multilaterala avtal. Särskild verksamhet när det gäller fusionstekniken bedrivs också vid Gemensamma forskningscentret. Tabellen nedan visar fördelningen av gemenskapsstödet till de betalningar som verkställts under perioden 1995-1997. Associeringar JET Gemensamma forskningscentret Annat TOTALT 1995 88,0 65,3 10,8 28,3 192,4 1996 89,7 58,6 10,1 37,4 195,8 (i miljoner ecu) 1997 (uppskattning) 107,4 65,2 40,9 223,1 12 5. Av tabellen nedan framgår hur de totala utgifterna för forskning och utveckling på energiområdet utvecklades under åren 1995-1997. ATAGANDEN 1995 1996 1997 (i miljoner ecu) A. Direkta ataganden - GFC 1. Fissionsenergi (reaktorsakerhet, hantering av radioaktivt avfall, fissila material och nukleara branslen) Icke-nuklear energi (solenergi, rationell energianvandning) 2. Termisk karnfusion 3, 4. Stod for energipolitiken (GD XVII) 5. Kompletterande program (drift av hogflddesreaktorn) B. Atgarder med kostnadsdelning 1. Fissionsenergi (hantering och lagring av radioaktivt avfall, nedlaggning av kraftverk, telestyrning och sakerhet vid karnfission) 2. Termisk karnfusion12 3. (allmant program och deltagande i JET) Icke-nuklear energi (fornybar energi och rationell energianvandning): prelii siffror) 88,1 62,8 12,3 4,8 - 8,2 83,6 63,2 10,3 3,8 - 6,3 440,5 68,6 492,0 12,7 108,1 63,8 11,4 - 14,4 18,5 667,5 71,9 270,8 198,3 186,9 TOT ALT A + B - Joule - Thermie 184,0 140,8 775,6 42,8 130,8 524,1 132,7 159,7 580,1 Vid sidan av energiprogrammen omfattar de andra programmen i Fjärde ramprogrammet också åtgärder på energiområdet, t. ex. programmen Esprit och Inco som är program för FoTU-samarbete med tredje land och internationella organisationer genom vilka verksamhet på energiområdet finansieras. Programmen avser i Central- och Östeuropa och utvecklingsländer. samarbete med främst länder n 12 GFC:s stöd till energipolitiken ingår från och med 1996 i området för fissionsenergi. Inbegriper åtaganden enligt fleråriga kontrakt. 13 D. STRUKTURFONDERNA Strukturfonderna (ERUF, Europeiska socialfonden, EUGFJ etc. ) bidrar, via gemenskapens stödramar och gemenskapsinitiativen, aktivt till finansieringen av flera program som är ägnade att lösa energiproblem i de minst gynnade områdena. Det mesta av stödet från strukturfonderna inom energisektorn går till mål 1- områden. Genom alla gemenskapens stödramar för regioner vars utveckling släpar efter (mål 1) samfinansierar gemenskapen energiprojekt för att förbättra den grundläggande ekonomiska infrastrukturen. Gemenskapens bidrag kommer i huvudsak från ERUF. Tabellen nedan visar den närmare fördelningen mellan länder av stödet till mål 1- områden under strukturfondernas programplaneringsperiod 1995-1999. Eftersom strukturfondernas organisation gör det svårt att isolera och fastställa det stöd som årligen beviljas till energisektorn har man räknat med lika stora utbetalningar per år. Gemenskapens stöd från strukturfonderna till energisektorn inom mål 1-områden MEDLEMSSTAT Frankrike Forenade kungariket Grekland Irland Italien Portugal Spanien Osterrike TOTALT Perioden 1994-1999 (1994 ars priser) 8 190 1065 70 392 566 704 4 2999 (i miljoner ecu) Ariigt genomsnitt 1,3 31,7 177,5 11,7 65,4 94,3 117,3 0,7 500,0 De belopp som anges i tabellen ovan gäller det stöd som beviljas enligt gemenskapens stödramar 1994-1999 och de belopp som beviljas genom gemenskapsinitiativ (huvudsakligen Interreg II). 14 Särskilt gemenskapsinitiativet Interreg (delprogrammet Regen), med ett anslag på 500 miljoner ecu för programplaneringsperioden 1994-1999, skall bidra till att energinäten kan färdigställas och avser främst följande: - Överföring av rysk gas från grekisk-bulgariska gränsen till Aten samt mottagning, behandling och överföring av kondenserad gas från Algeriet, - Slutförande av arbetet med att införa naturgas i Portugal. - Färdigställande av systemen för sammankoppling, mottagning och överföring av naturgas mellan Spanien och Portugal. - Slutförande av arbetet med att koppla samman de grekiska och italienska elnäten. Tabellen nedan visar fördelningen mellan länder av finansieringsåtgärder inom ramen för gemenskapsinitiativet Interreg II (delprogrammet Regen) under perioden 1994- 1999 (dessa belopp är inkluderade i de belopp som anges för fördelningen mellan medlemsstater i föregående tabell). LAND (i miljoner ecu) Interreg II (delprogrammet Regen) 1994-1999 Grekland Itatien Portugal Spanien TOTALT 200 80 140 80 500 1 Gemenskapens bidrag enligt stödramarna till regioner vars utveckling släpar efter och inom ramen för gemenskapsinitiativen uppgår totalt till 2 999 miljoner ecu under perioden 1994-1999, vilket är 2,7 % av strukturfondernas totala bidrag till mål 1-områden och 4,3 % av bidragen från ERUF. 15 E. FINANSIELLA INSTRUMENT FOR INTERNATIONELLT SAMARBETE PHARE Genom Phare-programmet skall länderna i Central- och Östeuropa få hjälp att nå den europeiska utvecklingsnivån och de politiska och ekonomiska relationerna mellan dessa länder och Europeiska unionen stärkas inom ramen för Europaavtalen och strategin inför dessa länders anslutning. Programmet omfattar bland annat infrastruktur på energiområdet och kärnsäkerhet. I tabellen nedan anges en uppskattning av de belopp som beviljades på energiområdet 1995-1997. SEKTOR Nuklear energi Icke-nuklear energi TOT ALT Energi 2. TACIS 1995 27 75 102 1996 6 42 48 (i miljoner ecu) 1997 13,2 12,6 25,8 Genom Tacis-programmet skall stöd ges till saneringen och förbättringen av ekonomin i de nya oberoende staterna och Mongoliet. Åtgärderna inom ramen för Tacis-programmet genomförs bland annat på områdena för energi och kärnsäkerhet. I tabellen nedan anges fördelningen av de belopp som beviljades på energiområdet under perioden 1995-1997: SEKTOR Nuklear energi Icke-nuklear energi TOT ALT Energi 1995 96'1 42 138 1996 117,5 46 163,5 (i miljoner ecu) 1997 68 45,6 113,6 3. LÄNDER I MEDELHAVSOMRÅDET - MEDA Programmet Meda14 (1995-1999) omfattar åtgärder som kompletterar reformerna av den ekonomiska och sociala strukturen i tredje länder i Medelhavsområdet. Ett av målen med åtgärderna inom Meda är samarbete när det gäller energi och nätverk. Inbegriper 37,5 miljoner ecu till G7-atgärder. 13 14 Rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 (EGT L 189, 30. 7. 1996). 16 Det rör sig om åtgärder som genomförs antingen inom ramen för de bilaterala protokoll som upprättats mellan gemenskapen och tredje länder i Medelhavsområdet eller inom ramen för ett vidare ekonomiskt samarbete avseende åtgärder som angår flera länder i regionen. Under 1995 och 1996 beviljades 1 miljon ecu respektive 0,2 miljoner ecu till energisektorn. 4. EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (AVS-LÄNDER) Inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden beviljades under 1995 127,7 miljoner ecu till energisektorn och under 1996 och 1997 21,5 respektive 32,7 miljoner ecu. Dessa belopp täcker främst finansieringen av vattenkraftsprojekt eller åtgärder för att modernisera infrastruktur. 5. U-LÄNDER I ASIEN OCH LATINAMERIKA Enligt rådets förordning 443/9215 av den 25 februari 1992 skall finansiellt och tekniskt bistånd ges till utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika och ekonomiskt samarbete bedrivas med dessa länder. I detta program anges energi som ett av de prioriterade områdena. De belopp som anges nedan beviljades till energisektorn under 1995 och 1996. När det gäller u-länderna i Asien16 anges preliminära belopp (för närvarande mellan 8 och 10 miljoner ecu per år). Det kan noteras att kommissionen under 1996 offentliggjorde ett meddelande om en strategi för energisamarbete med Asien och att ett särskilt program för energisamarbete med Latinamerika har upprättats. U-lander i Asien U-lander i Latinamerika TOTALT (i miljoner ecu) 1995 7,5 17,0 24,5 1996 7,5 4,3 11,8 1997 5 7,7 12,7 ÖVERSIKT AV INSTRUMENTEN FOR INTERNATIONELLT SAMARBETE I tabellen nedan ges en översikt av de belopp som beviljats till energisektorn genom de finansiella instrumenten för internationellt samarbete. FINANSIELLT INSTRUMENT Phare Tacis Medelhavslander U-lander (Asien och Latinamerika) Europeiska utvecklingsfonden (AVS-lander) TOTALT 1995 102,0 138,0 1,0 24,5 127,7 393,2 (i miljoner ecu) 1996 48,0 163,5 0,2 11,8 21,5 245,0 1997 25,8 113,6 - 12,7 32,7 184,8 15 16 EGTL 52, 27. 2. 1992. KOM(96) 308 slutlig, 18 juli 1996. 17 F. STÖD FRÅN EKSG TILL KOLSEKTORN EKSG finansierar viss verksamhet via sin driftsbudget. Åtgärderna avser främst återanpassning av arbetstagare, räntesubventioner på lån för industriell omställning, finansiering av forskningsprogram inom kol- och stålsektorn samt stöd på det sociala området. Det stöd som beviljas av Europeiska unionen inom energisektorn (kol) delas in i två kategorier: - Stöd till återanpassning. - Forskningsstöd. Tabellerna nedan visar utvecklingen av de olika formerna av stöd från EKSG till kolsektorn under perioden 1993-1997 och fördelningen mellan medlemsstater under perioden 1995-1997'7. Fördelning av EKSG:s stöd till kolsektorn Stod till ateranpassning - Traditionellt stod - Social a atgarder inom kolsektorn Forskningsstod - Projekt - Spridning TOTALT 1993 120,3 70,3 50,0 51,8 51,2 0,6 172,1 1994 117,2 77,2 40,0 17,0 16,9 0,1 134,2 1995 104,3 64,3 40,0 21,6 21,4 0,2 125,9 (i miljoner ecu) 1996 46,5 23,3 23,2 31,0 30,7 0,3 77,5 1997 59,8 30,8 29,0 29,0 28,7 0,3 88,8 Fördelning mellan medlemsstater av stödet till återanpassning Traditionellt stod 1996 1,4 18,6 2,6 - 0,1 0,6 23,3 1995 1,0 31,2 7,2 1,8 0,4 22,7 64,3 1997 - 20,6 5,8 3,6 - 0,8 30,8 (i miljoner ecu) Sociala atj 1995 1,6 19,0 9,6 1,8 0,2 7,8 40,0 'arder inom 1996 1,4 13,4 3,2 4,6 - 0,6 23,2 kolsektorn 1997 - 13,7 7,5 7,0 - 0,8 29,0 Belgien Tyskland Spanien Frankrike Portugal Forenade kungariket TOTALT Gemenskapen 17 Källa: EKSG: s ekonomiska rapporter. 18 3. När det gäller teknisk forskning på kolområdet utgick ekonomiskt stöd till 29 projekt under 1995, till 23 projekt under 1996 och till 31 projekt under 1997. Dessa projekt skall främst bidra till ett effektivt miljöskydd och till att göra allmänheten medveten om kolets betydelse som energikälla. Dessutom skall de bidra till en förbättring av kolets konkurrenskraft och till ett rationellt utnyttjande av gemenskapens resurser. Fördelningen av medel mellan olika forskningsområden var följande: Gruvteknik: - Schaktningssystem - Gruvgas, ventilation, klimat - Brytningsteknik for kol - Gruvornas infrastruktur - Gruvdrift Anvandning av kol: - Kolets anrikning - Metallurgisk anvandning - Konvertering - Forbranning och forgasning av kol Spridning TOTALT 1995 5,2 2,3 2,7 - - 0,2 16,2 1,8 1,9 1,4 11,1 0,2 21,6 (i miljoner ecu) 1996 11,0 1,6 2,1 0,6 0,9 5,8 19,7 3,2 5,5 1,6 9,4 0,3 1997 10,0 4,7 0,5 2,7 1,2 0,8 18,7 4,2 3,4 - 11,2 0,3 31,00 29,0 19 G. LÅN FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN investeringsbanken skall bidra integrationen, en balanserad Europeiska utveckling samt medlemsstatemas ekonomiska och sociala sammanhållning. I detta syfte anslår investeringsbanken betydande medel till finansieringen av investeringar som är i överensstämmelse med unionens mål, bland annat på energiområdet. till Tabellen nedan visar hur investeringsbankens finansiering utvecklats18. LanfranEIB beviljats Medel som energisektom % av EIB:s verksamhet 1993 2576 till 1994 3384 1995 3083 1996 4945 15,4 % 20,4 % 17,3 % 2 5% (i miljoner ecu) 1997 2090 10% 2. Medel beviljades under perioden 1995-1997 främst till följande områden: • Produktion av kolväten och el, särskilt naturgasdrivna kombinationskraftverk. i vattenkraftverk eller • Överföring och leverans av el och naturgas. • Ledningsnät för överföring av naturgas och el, bland annat fyra prioriterade projekt inom de transeuropeiska näten. • Uppförande av kraftvärmeverk med avfallsförbränning. • Uppförande av värmekraftverk där brunkol används. 18 Källa: EIB:s årsrapporter. 20 Av tabellen nedan framgår fördelningen mellan sektorer: Produktion • Konventionella varmekraftverk • Vattenkraftverk • Varmeverk • Utnyttjande av kolvaten • Fasta branslen • Alteniativ geotermisk energi Overforing, lagring, upparbetning • Elektricitet • Naturgas, olja Leverans • Elektricitet • Naturgas • Varme TOTALT (i miljoner ecu) 1996 2722,0 2181,0 31,7 302,2 176,9 _ 30,2 1693,3 305,5 1387,8 529,6 271,4 203,9 54,3 4944,9 1997 1100,5 556,2 189,4 96,1 182,4 _ 76,4 370,8 87,5 283,3 619,1 282,5 148,4 188,2 2090,4 1995 1842,2 609,8 292,1 363,4 582,7 0,2 - 966,3 154,4 811,9 268,6 68,9 190,8 8,9 3083,1 Europeiska investeringsbankens åtgärder för att främja prioriterade transeuropeiska nät för överföring av el och naturgas uppgick till 522 miljoner ecu 1995, 695 miljoner ecu 1996 och 300 miljoner ecu 1997. Utvecklingen av interna energiresurser, diversifieringen av importen och en mer rationell energianvändning utgör, i enlighet med energipolitiken, kriterierna för berättigande till stöd från E1B. Genomförandet av den inre marknaden innebär också att insatser måste koncentreras på möjlighetenia till samtrafik på gas- och elnät både inom och utanför gemenskapen. Under 1995 avsåg 30 % av diversifieringen importen energianvändning. av investeringarna och 44 % interna energiresurser, 26 % och energihantering rationell Under 1996 var motsvarande siffror 17 %, 49 % och 34 % och under 1997 21 %, 19% och 60%. 21 5. Fördelningen mellan medlemsstaterna av finansiella medel som EIB beviljat till energisektorn inom gemenskapen har varit följande: Lan (ran EIB LAND Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederlanderna Osterrike Portugal Finland Sverige Forenade kungariket 19 Andra TOTALT (i miljoner ecu) Energisektom 1996 7 15 924 379 539 3 - 1637 - 140 26 489 - 111 674 - 4945 1997 - 84 489 126 169 17 - 351 - 30 212 30 45 80 349 109 2090 1995 34 84 626 36 315 4 - 625 - - - 134 - 111 636 479 3083 6. De medel som EIB beviljade utanför Europeiska gemenskapen inom ramen för unionens samarbetspolitik för utveckling i tredje land uppgick 1995 till 2 805 miljoner ecu och av dessa gick 689 miljoner ecu till energisektorn. 1996 uppgick dessa medel till 2 294 miljoner ecu, varav 704 miljoner ecu gick till energisektorn, och 1997 till 3 144 miljoner ecu, varav 593 miljoner ecu gick till energisektorn. Lånen beviljas främst till energisektorn för uppförande och modernisering av kraftverk, förbättring av kapaciteten för överföring och leverans av el samt utveckling av oljeresurser. Finansiering utanför Europeiska unionen Energisektorn LAND AVS-lander Sydafrika Medelhavslanderna Central- och Osteuropa Latinamerika Asien ULT TOTALT 1995 108 - 149 290 18 125 - 689 (i miljoner ecu) 1997 35 45 346 70 - 93 4 593 1996 109 56 174 363 - - 2 704 19 Projekt av europeiskt intresse som genomfors utanför medlemsstaterna. 22 H. LÅN FRAN EKSG OCH EURATOM 1. LÅN FRÅN EKSG 1. 1. Det totala lånebelopp som utbetalades av EKSG (402,8 miljoner ecu) under 1995 var 40,2 % mindre än lånebeloppet under 1994. Det totala lånebeloppet från EKSG för 1996 (279,7 miljoner ecu) var också betydligt mindre än 1995 års belopp. Det totala lånebelopp som utbetalades av EKSG under 1997 (541,2 miljoner ecu) var dock klart större än under 1996. Denna ökning beror på att första halvåret 1997, utom i vissa undantagsfall, var den sista perioden för utbetalning av lån från EKSG. De riktlinjer som kommissionen godkände 1994 för planering av EKSG:s in- och utlåningsverksamhet fram till början av 2002, då EKSG-fördraget upphör att gälla, kan (en sista gång) ha haft en uppmuntrande effekt på potentiella låntagare. Dessa kan inte längre förvänta sig att få långfristiga lån, dvs. lån vars löptid sträcker sig längre än till 2002, utom när det gäller vissa stora infrastrukturprojekt av europeiskt intresse, för vilka det kan ges statliga garantier. 1. 2. Under 1995 och 1996 beviljades Spanien två lån på 17,8 miljoner ecu respektive 12,2 miljoner ecu till kolindustrin. Under 1997 beviljades ett lån på 80,6 miljoner ecu för finansieringen av ett portugisiskt ledningsnät för naturgas. 20 I tabellen nedan ges en översikt av lånen från EKSG under perioden 1995-1997 (i miljoner ecu) 1995 402,8 17. 8 4,42% 1996 279,7 12,2 4,36 % 1997 541,2 80. 6 14,89% 17. 8 12. 2 80,6 Lan fran EKSG totalt Totalt p& energiomradet Andel for energi (%) Fordelning - Kolindustrin (art. 54. 1) - Varmekraftverk - Andra sektorer 2. LÅN FRÅN EURATOM Sedan 1998 har Euratom, på grund av den ogynnsamma konjunkturen inom sektorn, inte bedrivit någon låneverksamhet. Genom rådets beslut 94/179/EURATOM21 av den 21 mars 1994 bemyndigas kommissionen bevilja lån i syfte att förbättra säkerheten och effektiviteten i kärnkraftverk i länder i Central- och Östeuropa och före detta Sovjetunionen. Hittills har inga lån beviljats men vissa projekt har valts ut för vilka ett förberedande arbete för närvarande genomförs. 20 Källa: EKSG: s ekonomiska rapporter. 21 EGTL 84,29. 3. 1994. 23 I. GARANTIER FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN investeringsfonden Europeiska (EIF), ett offentligt-privat partnerskap som inrättades i juni 1994, beviljar långfristiga garantier till små och medelstora företag energinät. bland och Investeringsfonden skall inom energisektorn främst underlätta utnyttjandet av privat kapital i projekt som avser transeuropeiska nät. infrastrukturprojekt, transeuropeiska annat stora De garantier som beviljats sedan fonden inrättades och fram till slutet av 1997 uppgår totalt till 2 165 miljoner ecu, och av dessa medel gick 23,8 % till energisektorn. Av tabellen nedan framgår fördelningen per verksamhetsområde av de garantier som beviljades under 1995, 1996 och 199722. SEKTOR Transeuropeiska infrastrukturnat avseende energi: - inomEU - utanfbrEU Sma och medelstora fbretag TOTALT 1995 116,5 11,9 11,9 - 116,5 (i miljoner ecu) 1996 582,1 270,2 88,2 182,0 251,3 833,4 1997 335,2 3,7 3,7 364,8 700,0 * * * 22 Källa: EIF:s årsrapporter. 24 ISSN 1024-4506 KOM(98) 244 slutlig DOKUMENT SV 09 12 15 Katalognummer : CB-CO-98-265-SV-C ISBN 92-78-35281-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: 1999/139/CE: Décision de la Commission du 22 avril 1998 relative aux aides accordées par l'Allemagne à l'entreprise SHB Stahl- und Hartgußwerke Bösdorf AG [notifiée sous le numéro C(1998) 1325] (Le texte en langue allemande est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
redemption
regional aid

formats: html pdf print

text: L 45/46 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 19. 2. 1999 COMMISSION D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 22 avril 1998 relative aux aides accord(cid:130)es par l’Allemagne (cid:133) l’entreprise SHB Stahl- und Hartgußwerke B(cid:148)sdorf AG [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1998) 1325] (Le texte en langue allemande est le seul faisant foi. ) (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (1999/139/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 93, paragraphe 2, premier alin(cid:130)a, vu l’accord sur l’Espace (cid:130)conomique europ(cid:130)en (EEE), et notamment son article 62, paragraphe 1, point a), apr(cid:138)s avoir mis les int(cid:130)ress(cid:130)s en demeure de lui pr(cid:130)senter leurs observations conform(cid:130)ment auxdits articles, consid(cid:130)rant ce qui suit: I Le 5 f(cid:130)vrier 1997, la Commission a d(cid:130)cid(cid:130) d’ouvrir la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 93, paragraphe 2, du trait(cid:130) (cid:133) l’(cid:130)gard des aides (cid:133) la restructuration notifi(cid:130)es par les auto- rit(cid:130)s allemandes en faveur de SHB Stahl- und Hart- gußwerke B(cid:148)sdorf AG (SHB). Il s’agit des aides notifi(cid:130)es le 19 ao(cid:150)t 1996 [(cid:133) savoir l’octroi d’une aide financi(cid:138)re non remboursable de 4,5 millions de marks allemands et le report des (cid:130)ch(cid:130)ances d’un cr(cid:130)dit de 1,5 million de marks allemands par la Bundesanstalt f(cid:129)r vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS)] ainsi que d’une aide ant(cid:130)rieure (une aide de 5 millions de marks allemands provenant du Fonds de consolidation du Land de Saxe, sous forme d’une prise de participation dans le capital de l’entreprise), qui avait fait l’objet d’une d(cid:130)cision de ne pas soulever d’objection le 12 juin 1996 (1). La Commission a d(cid:130)cid(cid:130) d’engager la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 93, paragraphe 2, du trait(cid:130) apr(cid:138)s l’ouverture d’une proc(cid:130)dure de Gesamt- vollstreckung (proc(cid:130)dure de faillite applicable aux entre- prises situ(cid:130)es dans les nouveaux L(cid:132)nder) (cid:133) l’(cid:130)gard de SHB le 18 octobre 1996. La Commission avait rendu sa d(cid:130)cision du 12 juin 1996 apr(cid:138)s avoir v(cid:130)rifi(cid:130) la conformit(cid:130) du plan de restructuration de l’entreprise avec les lignes directrices communautaires pour les aides d’(cid:144)tat au sauvetage et (cid:133) la restructuration des entreprises en difficult(cid:130) (2). Les aides suppl(cid:130)mentaires notifi(cid:130)es le 19 ao(cid:150)t 1996 avaient (cid:130)galement (cid:130)t(cid:130) pr(cid:130)sent(cid:130)es par l’Allemagne comme des aides (cid:133) la restructuration en faveur de la m(cid:136)me entreprise. Or, elles avaient d(cid:130)j(cid:133) (cid:130)t(cid:130) octroy(cid:130)es d(cid:138)s le premier semestre de l’ann(cid:130)e 1996, alors que l’Allemagne et la Commission proc(cid:130)daient encore (cid:133) des (cid:130)changes de lettres au sujet de la premi(cid:138)re aide. Dans sa d(cid:130)cision du 5 f(cid:130)vrier 1997, la Commission a constat(cid:130) que, conform(cid:130)ment auxdites lignes directrices, des aides (cid:133) la restructuration ne devaient (cid:136)tre n(cid:130)cessaires qu’une seule fois, mais qu’elle ne pouvait pas cependant conclure (cid:133) l’incompatibilit(cid:130) des nouvelles aides sans examiner, dans le cadre de la proc(cid:130)dure, tous les (cid:130)l(cid:130)ments pertinents, notamment les conditions et les charges dont sa d(cid:130)cision du 12 juin 1996 (cid:130)tait assortie. Le plan de restructuration, dans le cadre duquel la premi(cid:138)re aide avait (cid:130)t(cid:130) octroy(cid:130)e et sur lequel la Commis- sion a fond(cid:130) sa d(cid:130)cision du 12 juin 1996 la concernant, pr(cid:130)voyait l’arr(cid:136)t des activit(cid:130)s de forgeage, la concentration sur la production d’acier moul(cid:130) et une r(cid:130)duction des co(cid:150)ts (co(cid:150)ts li(cid:130)s (cid:133) l’achat des mati(cid:138)res premi(cid:138)res et frais de personnel). Les capacit(cid:130)s de fonderie devaient (cid:136)tre main- tenues au m(cid:136)me niveau. Les co(cid:150)ts de restructuration (cid:130)taient estim(cid:130)s (cid:133) 10 millions de marks allemands. (1) Voir aide d’(cid:144)tat no 743/95, lettre SG(96) D/5958 du 28. 6. 1996. (2) JO C 368 du 23. 12. 1994, p. 12. 19. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 45/47 Dans sa d(cid:130)cision d’ouvrir la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 93, paragraphe 2, du trait(cid:130), la Commission a constat(cid:130), sur la base des informations dont elle disposait (cid:133) ce moment-l(cid:133), que les aides suppl(cid:130)mentaires ne remplis- saient pas les conditions fix(cid:130)es dans les lignes directrices dans la mesure o(cid:151): a) le plan de restructuration contenu dans la notification des autorit(cid:130)s allemandes n’(cid:130)tait pas suffisamment d(cid:130)taill(cid:130), coh(cid:130)rent et adapt(cid:130); b) ce plan ne pr(cid:130)voyait pas de r(cid:130)duction suppl(cid:130)mentaire de capacit(cid:130), alors qu’il s’agissait d’une grande entreprise active dans un secteur caract(cid:130)ris(cid:130) par une surcapacit(cid:130); c) la proportionna- lit(cid:130) des aides en cause n’avait pas pu (cid:136)tre d(cid:130)montr(cid:130)e. Les informations relatives aux mesures de restructuration (cid:130)taient d’autant moins convaincantes que la proc(cid:130)dure de faillite de l’entreprise avait (cid:130)t(cid:130) ouverte quelques mois apr(cid:138)s l’octroi des aides en cause. (cid:211) ce stade, la Commis- sion ne disposait d’aucune information relative (cid:133) la mise en œuvre du plan initial (dans le cadre duquel s’inscrivait la premi(cid:138)re aide — N 743/95). Avant de prendre la d(cid:130)cision d’engager la proc(cid:130)dure, la Commission avait indiqu(cid:130) aux autorit(cid:130)s allemandes par lettre D/50466 du 31 janvier 1997 que, compte tenu de l’ouverture de la proc(cid:130)dure de faillite de SHB, elles devaient faire inscrire leurs cr(cid:130)ances au registre des cr(cid:130)ances de l’entreprise pour pouvoir (cid:136)tre rembours(cid:130)es dans le cas o(cid:151) elle n’autoriserait pas les aides en cause. Dans sa lettre du 25 f(cid:130)vrier 1997 informant l’Allemagne de sa d(cid:130)cision d’ouvrir la proc(cid:130)dure, la Commission a renouvel(cid:130) cette demande. II Par la lettre SG(97) D/1420 du 25 f(cid:130)vrier 1997 l’informant de la d(cid:130)cision de la Commission d’ouvrir la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 93, paragraphe 2, du trait(cid:130), l’Allemagne a (cid:130)t(cid:130) mise en demeure de pr(cid:130)senter ses observations et les informations n(cid:130)cessaires (cid:133) l’appr(cid:130)ciation des aides. Elle a r(cid:130)pondu par lettre du 7 avril 1997 (enregistr(cid:130)e le 7 avril 1997 sous la r(cid:130)f(cid:130)rence A/32789). Par cette lettre il (cid:130)tait indiqu(cid:130) (cid:133) la Commission que les aides suppl(cid:130)mentaires (cid:130)taient destin(cid:130)es (cid:133) sauver SHB, qui risquait de faire l’objet d’une proc(cid:130)dure de faillite en raison de tr(cid:138)s graves probl(cid:138)mes de liquidit(cid:130), et (cid:133) trouver un nouvel investisseur en vue de la reprise de l’entreprise (Auffangl(cid:148)sung). Selon les informations communiqu(cid:130)es par l’Allemagne, la n(cid:130)cessit(cid:130) d’ouvrir une proc(cid:130)dure de faillite n’(cid:130)tait pas encore apparue lorsque les aides suppl(cid:130)- mentaires ont (cid:130)t(cid:130) octroy(cid:130)es (c’est-(cid:133)-dire au d(cid:130)but de l’ann(cid:130)e 1996, bien qu’elles n’aient (cid:130)t(cid:130) notifi(cid:130)es qu’en ao(cid:150)t 1996). Les autorit(cid:130)s allemandes avaient confirm(cid:130) d’une mani(cid:138)re informelle que leur cr(cid:130)ance correspondant (cid:133) la deuxi(cid:138)me aide figurerait au registre des cr(cid:130)ances dans le cadre de la proc(cid:130)dure de faillite. D’apr(cid:138)s les informations communi- qu(cid:130)es (cid:133) la Commission, la prise de participation (premi(cid:138)re aide) avait (cid:130)t(cid:130) annul(cid:130)e (cid:133) la suite de l’ouverture de ladite proc(cid:130)dure de faillite. Lorsque les autorit(cid:130)s allemandes ont adress(cid:130) cette lettre (cid:133) la Commission, elles ne disposaient pas d’informations d(cid:130)taill(cid:130)es sur la mise en œuvre du plan de restructuration sur lequel reposait la premi(cid:138)re d(cid:130)cision de la Commis- sion, prise en juin 1996. III La lettre par laquelle l’Allemagne a (cid:130)t(cid:130) inform(cid:130)e de la d(cid:130)cision de la Commission d’ouvrir la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 93, paragraphe 2, du trait(cid:130) a (cid:130)t(cid:130) publi(cid:130)e au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes (3). Dans cette publication, la Commission a invit(cid:130) les autres (cid:144)tats membres et autres int(cid:130)ress(cid:130)s (cid:133) pr(cid:130)senter leurs observa- tions. (cid:211) la suite de cette publication, la France a transmis ses observations (cid:133) la Commission par lettre du 30 juin 1997. Les autorit(cid:130)s fran(cid:135)aises ont attir(cid:130) son attention sur le fait que le secteur en cause (l’acier moul(cid:130)) se caract(cid:130)risait par un probl(cid:138)me de surcapacit(cid:130) et qu’elles lui apporteraient leur soutien dans l’int(cid:130)r(cid:136)t du bon fonctionnement du march(cid:130) int(cid:130)rieur. Ces observations ont (cid:130)t(cid:130) transmises aux autorit(cid:130)s alle- mandes par lettre du 15 juillet 1997. Celles-ci n’y ont pas r(cid:130)pondu. IV Les informations communiqu(cid:130)es par l’Allemagne dans le cadre de la proc(cid:130)dure n’(cid:130)taient pas suffisantes pour que la Commission puisse prendre une d(cid:130)cision d(cid:130)finitive. Par sa d(cid:130)cision 97/793/CE, la Commission a par cons(cid:130)quent formellement invit(cid:130) les autorit(cid:130)s allemandes (cid:133) lui fournir tous les renseignements utiles (cid:133) l’appr(cid:130)ciation du dossier dans un d(cid:130)lai de deux mois (4). En l’absence d’une r(cid:130)ponse compl(cid:138)te de la part de l’Allemagne, la Commission pren- drait une d(cid:130)cision d(cid:130)finitive sur la base des informations dont elle disposait. La Commission a demand(cid:130) en particulier des pr(cid:130)cisions concernant: la mise en œuvre du plan de restructuration sur lequel portait la premi(cid:138)re d(cid:130)cision de la Commission, les raisons ayant conduit la BvS (cid:133) octroyer des aides suppl(cid:130)mentaires, le plan de restructuration remani(cid:130) en fonction des difficult(cid:130)s nouvelles qui (cid:130)taient apparues et la mise en œuvre de ce deuxi(cid:138)me plan, et l’(cid:130)tat d’avance- ment de la proc(cid:130)dure de faillite. Les autorit(cid:130)s allemandes ont r(cid:130)pondu (cid:133) la lettre de la Commission du 18 ao(cid:150)t 1997 les informant de sa d(cid:130)ci- sion, par lettres des 16 et 27 octobre 1997 (enregistr(cid:130)es respectivement les 17 et 31 octobre 1997). Il est ressorti des informations communiqu(cid:130)es que: — le plan de restructuration sur lequel avait repos(cid:130) la premi(cid:138)re d(cid:130)cision de la Commission, prise en juin 1996, n’avait pas (cid:130)t(cid:130) mis en œuvre dans le d(cid:130)lai imparti, ni d’une mani(cid:138)re coh(cid:130)rente, — la deuxi(cid:138)me aide, octroy(cid:130)e au d(cid:130)but de l’ann(cid:130)e 1996, visait (cid:133) (cid:130)viter l’ouverture de la proc(cid:130)dure de faillite, qui mena(cid:135)ait l’entreprise en raison des retards de la mise en œuvre des mesures de restructuration, (3) JO C 165 du 31. 5. 1997, p. 10. (4) JO L 323 du 26. 11. 1997, p. 29. L 45/48 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 19. 2. 1999 — le plan de restructuration li(cid:130) aux aides suppl(cid:130)men- taires (cid:130)tait le m(cid:136)me que celui qui avait (cid:130)t(cid:130) pr(cid:130)sent(cid:130) pour la premi(cid:138)re aide et ces aides suppl(cid:130)mentaires (cid:130)taient justifi(cid:130)es par les retards de la mise en œuvre du plan de restructuration initial, — l’entreprise poursuivait ses activit(cid:130)s pendant la proc(cid:130)- dure de faillite dans le but de trouver un nouvel investisseur; une nouvelle soci(cid:130)t(cid:130) (Stahl- und Hart- gußwerke B(cid:148)sdorf GmbH) avait (cid:130)t(cid:130) cr(cid:130)(cid:130)e et louait la plus grande partie des actifs de SHB en faillite; les autres actifs immobilis(cid:130)s devaient (cid:136)tre c(cid:130)d(cid:130)s; ni la BvS ni le Land de Saxe ne participaient financi(cid:138)rement (cid:133) cette Auffangl(cid:148)sung. œuvre d’une mani(cid:138)re coh(cid:130)rente, ni dans le d(cid:130)lai imparti. Or, c’est sur ce plan que la Commission avait fond(cid:130) sa d(cid:130)cision du 12 juin 1996 de d(cid:130)clarer ces aides compa- tibles avec le march(cid:130) commun. La Commission doit donc constater que les aides autoris(cid:130)es le 12 juin 1996 n’ont pas (cid:130)t(cid:130) octroy(cid:130)es dans les conditions pr(cid:130)vues par cette d(cid:130)ci- sion. Conform(cid:130)ment au point 3. 2. 2, alin(cid:130)a IV) des lignes directrices pour les aides (cid:133) la restructuration, l’entreprise doit mettre en œuvre int(cid:130)gralement le plan de restructu- ration. Dans le cas contraire et sauf si la d(cid:130)cision initiale de la Commission est modifi(cid:130)e (cid:133) la suite d’une nouvelle notification, la Commission peut prendre des mesures afin d’exiger le remboursement des aides conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 93, paragraphe 3, du trait(cid:130). V autorit(cid:130)s Les allemandes ont notifi(cid:130) les diff(cid:130)rentes mesures financi(cid:138)res en faveur de SHB en tant qu’aides d’(cid:144)tat (cid:133) la restructuration. La premi(cid:138)re mesure a consist(cid:130) dans une prise de participation du fonds de consolidation du Land de Saxe de 5 millions de marks allemands (d(cid:130)cision de la Commission du 12 juin 1996). Les mesures suivantes ont consist(cid:130) respectivement dans une aide financi(cid:138)re non remboursable de 4,5 millions de marks allemands et dans le report des (cid:130)ch(cid:130)ances d’un cr(cid:130)dit de 1,5 million de marks allemands. Ces mesures doivent (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)es comme des aides d’(cid:144)tat au sens de l’article 92, paragraphe l, du trait(cid:130), car SHB (cid:130)tait une entreprise en difficult(cid:130) qui n’aurait pas pu obtenir de cr(cid:130)dit bancaire, ni b(cid:130)n(cid:130)ficier de tout autre financement priv(cid:130). Les aides suppl(cid:130)mentaires, notifi(cid:130)es dans un deuxi(cid:138)me temps, doivent (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)es comme ill(cid:130)gales, parce qu’elles ont (cid:130)t(cid:130) accord(cid:130)es avant que la Commission n’ait rendu une d(cid:130)cision d(cid:130)finitive (cid:133) leur (cid:130)gard. Cela ne pr(cid:130)juge cependant pas de la compatibilit(cid:130) des aides avec le march(cid:130) commun. Pour qu’une aide soit compatible avec le march(cid:130) commun, elle doit b(cid:130)n(cid:130)ficier de l’une des d(cid:130)rogations pr(cid:130)vues (cid:133) l’article 92, paragraphes 2 et 3 du trait(cid:130), ou (cid:133) l’article 61, paragraphes 2 ou 3, de l’accord EEE. Pour appr(cid:130)cier la compatibilit(cid:130) des aides (cid:133) la restructuration notifi(cid:130)es au titre de l’article 92, paragraphe 3, point c), du trait(cid:130), il convient d’appliquer les crit(cid:138)res (cid:130)num(cid:130)r(cid:130)s dans les lignes directrices communautaires pour les aides d’(cid:144)tat au sauvetage et (cid:133) la restructuration des entreprises en difficult(cid:130). En ce qui concerne la premi(cid:138)re aide, la Commission avait d(cid:130)cid(cid:130), apr(cid:138)s examen du plan de restructuration, de d(cid:130)clarer les aides compatibles avec le march(cid:130) commun et de ne pas soulever d’objections. Cette d(cid:130)cision du 12 juin 1996 a (cid:130)t(cid:130) motiv(cid:130)e par les mesures de restructuration suivantes: arr(cid:136)t des activit(cid:130)s de forgeage, concentration sur les activit(cid:130)s de fonderie sans augmentation des capacit(cid:130)s de production, r(cid:130)duction du personnel et des co(cid:150)ts de production. Ces mesures devaient permettre (cid:133) SHB de r(cid:130)tablir sa rentabilit(cid:130) et sa viabilit(cid:130) (cid:133) long terme. Les informations dont dispose actuellement la Commis- sion (lettres des 16 et 27 octobre 1997) d(cid:130)montrent cepen- dant que le plan de restructuration n’a pas (cid:130)t(cid:130) mis en rendu sa d(cid:130)cision concernant Le fait que l’Allemagne ait d(cid:130)cid(cid:130) d’octroyer des aides suppl(cid:130)mentaires (cid:133) cette entreprise confront(cid:130)e (cid:133) de financi(cid:138)res avant m(cid:136)me que la s(cid:130)rieuses difficult(cid:130)s Commission n’ait les premi(cid:138)res aides d(cid:130)montre que le plan de restructuration ne permettait pas (cid:133) l’entreprise de r(cid:130)tablir sa viabilit(cid:130) (cid:133) long terme. Cette d(cid:130)cision de l’Allemagne n’avait pas (cid:130)t(cid:130) communiqu(cid:130)e (cid:133) la Commission, qui n’a re(cid:135)u la notifica- tion des aides suppl(cid:130)mentaires qu’en ao(cid:150)t 1996, soit deux mois avant la demande d’ouverture de la proc(cid:130)dure de faillite. D’apr(cid:138)s les informations communiqu(cid:130)es (cid:133) la Commis- sion, les aides suppl(cid:130)mentaires ont (cid:130)t(cid:130) (cid:130)chelonn(cid:130)es, le premier versement ayant (cid:130)t(cid:130) effectu(cid:130) en janvier 1996. Par lettre du 14 novembre 1996 (enregistr(cid:130)e sous la r(cid:130)f(cid:130)rence A/38134 le 19 novembre 1996), les autorit(cid:130)s allemandes ont justifi(cid:130) leur d(cid:130)cision d’effectuer un premier versement de deux millions de marks allemands par la n(cid:130)cessit(cid:130) de rem(cid:130)dier (cid:133) une crise aigu(cid:137) de liquidit(cid:130)s afin d’(cid:130)viter la faillite. Parall(cid:138)lement, la BvS avait d(cid:130)cid(cid:130) de reporter les (cid:130)ch(cid:130)ances du cr(cid:130)dit accord(cid:130) du 18 janvier 1996 au 30 septembre 1996. En (cid:130)vitant la faillite, la BvS esp(cid:130)rait trouver un nouvel investisseur pour cette entreprise, dans le cadre d’une deuxi(cid:138)me privatisation, en vue de l’int(cid:130)grer dans un groupement de fonderies. Le groupe en question s’est cependant retir(cid:130) du projet par la suite. En raison de ses conditions d’octroi, ce premier verse- ment correspond davantage (cid:133) une aide au sauvetage qu’(cid:133) une aide (cid:133) la restructuration (comme l’ont pr(cid:130)sent(cid:130) les autorit(cid:130)s allemandes), car d’apr(cid:138)s la d(cid:130)finition contenue dans les lignes directrices communautaires au point 2. 1, une aide au sauvetage «permet un bref r(cid:130)pit [. ] (cid:133) une entreprise plac(cid:130)e devant des probl(cid:138)mes financiers tandis qu’une solution (cid:133) long terme peut (cid:136)tre (cid:130)labor(cid:130)e». Conform(cid:130)ment au point 3. 1 desdites lignes directrices, les aides au sauvetage doivent cependant prendre la forme de garantie de cr(cid:130)dits ou de cr(cid:130)dits remboursables pour (cid:136)tre compatibles avec le march(cid:130) commun. L’aide octroy(cid:130)e (cid:133) SHB en janvier 1996 consistait en une aide financi(cid:138)re non remboursable et dans le report des (cid:130)ch(cid:130)ances d’un cr(cid:130)dit, ce qui peut (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130) comme un nouveau cr(cid:130)dit dont la Commission ne conna(cid:140)t ni les conditions ni le taux 19. 2. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 45/49 d’int(cid:130)r(cid:136)t. La partie de l’aide octroy(cid:130)e sous forme d’aide financi(cid:138)re non remboursable ne remplit pas la condition fix(cid:130)e dans les lignes directrices. En ce qui pr(cid:130)cit(cid:130)e, concerne le report des (cid:130)ch(cid:130)ances, la Commission ne dispose pas de renseignements complets. De plus, les aides au sauvetage doivent se borner dans leur montant (cid:133) ce qui est n(cid:130)cessaire et n’(cid:136)tre vers(cid:130)es que pour la p(cid:130)riode n(cid:130)cessaire (cid:133) la d(cid:130)finition des mesures de redressement. En r(cid:138)gle g(cid:130)n(cid:130)rale, comme l’indiquent les lignes directrices, cette p(cid:130)riode ne d(cid:130)passe pas six mois. Or, le report des (cid:130)ch(cid:130)ances porte sur une p(cid:130)riode de plus de six mois (du 18. 1 au 30. 9). Les conditions applicables aux aides au sauvetage ne peuvent d(cid:138)s lors pas (cid:136)tre consi- d(cid:130)r(cid:130)es comme satisfaites. (cid:133) juillet 1996 et En tout, SHB a re(cid:135)u 4,5 millions de marks allemands sous forme d’aides financi(cid:138)res non remboursables vers(cid:130)es de janvier a b(cid:130)n(cid:130)fici(cid:130) d’un report d’(cid:130)ch(cid:130)ances pour un montant de 1,5 million de marks allemands. Toutes ces aides ont (cid:130)t(cid:130) notifi(cid:130)es en tant qu’aides (cid:133) la restructuration et ont (cid:130)t(cid:130) accompagn(cid:130)es d’in- formations peu probantes concernant un plan de restruc- turation. Par d(cid:130)cision du 5 f(cid:130)vrier 1997, la Commission a constat(cid:130) que les conditions des lignes directrices relatives au plan de restructuration ne semblaient pas (cid:136)tre remplies au vu des informations dont elle disposait (cid:133) ce stade. r(cid:130)gion relevant de l’article 92, paragraphe 3, point a), du trait(cid:130), les grandes entreprises qui sont actives dans un secteur caract(cid:130)ris(cid:130) par une surcapacit(cid:130) doivent proc(cid:130)der (cid:133) une r(cid:130)duction de capacit(cid:130) proportionnelle au montant des aides re(cid:135)ues pour (cid:130)viter les distorsions de concurrence indues. Le plan ne pr(cid:130)voyait aucune mesure (cid:133) cet (cid:130)gard. Les extraits du plan pr(cid:130)sent(cid:130)s (cid:133) la Commission ne contiennent pas d’informations relatives (cid:133) la contribution financi(cid:138)re du b(cid:130)n(cid:130)ficiaire de l’aide (cid:133) la restructuration. Ils n’indiquent pas non plus que celui-ci se soit engag(cid:130) (cid:133) veiller (cid:133) l’ex(cid:130)cution conforme du plan, ni qu’il soit tenu de soumettre des rapports annuels relatifs (cid:133) la restructura- tion. VI (cid:211) la lumi(cid:138)re de ce qui pr(cid:130)c(cid:138)de, en particulier de la partie V, la Commission constate que les aides notifi(cid:130)es en faveur de SHB Stahl- und Hartgußwerke B(cid:148)sdorf AG en tant qu’aides (cid:133) la restructuration ne satisfont pas aux conditions fix(cid:130)es dans les lignes directrices communau- taires pour les aides d’(cid:144)tat au sauvetage et (cid:133) la restructura- tion des entreprises en difficult(cid:130). D(cid:138)s lors, ces aides doivent (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)es comme incompatibles avec le march(cid:130) commun, Le plan sur la base duquel les aides suppl(cid:130)mentaires ont (cid:130)t(cid:130) octroy(cid:130)es (cid:130)tait en fait le m(cid:136)me que celui qui avait (cid:130)t(cid:130) pr(cid:130)sent(cid:130) (cid:133) la Commission en octobre 1995 pour l’appr(cid:130)- ciation de la premi(cid:138)re aide. Les pr(cid:130)visions chiffr(cid:130)es de ce plan ne vont pas au-del(cid:133) de 1995/1996. M(cid:136)me s’il y est indiqu(cid:130) que l’entreprise devrait d(cid:130)gager un r(cid:130)sultat annuel positif en 1997, les r(cid:130)sultats obtenus en 1995 ne corres- pondaient pas aux pr(cid:130)visions du plan. En raison du retard de la mise en œuvre de ce plan, celui-ci est devenu incoh(cid:130)rent et les hypoth(cid:138)ses sur lesquelles il est bas(cid:130), irr(cid:130)alistes. Il n’a manifestement pas re(cid:135)u les ajustements n(cid:130)cessaires. La Commission ne peut donc pas en conclure qu’il s’agit d’un plan de restructuration permettant (cid:133) l’en- treprise de r(cid:130)tablir sa rentabilit(cid:130) et sa viabilit(cid:130) (cid:133) long terme. le plan, SHB est active dans un secteur caract(cid:130)ris(cid:130) par une surca- pacit(cid:130) structurelle, (cid:133) savoir le secteur de la fonderie et du forgeage. D’apr(cid:138)s ses activit(cid:130)s de forgeage devaient cesser compl(cid:138)tement au cours de l’ann(cid:130)e 1995/ 1996, mais la Commission n’a pas (cid:130)t(cid:130) inform(cid:130)e des mesures pr(cid:130)cises qui ont (cid:130)t(cid:130) mises en œuvre (cid:133) cette fin. L’Allemagne a indiqu(cid:130) que l’arr(cid:136)t de ces activit(cid:130)s avait juste (cid:130)t(cid:130) retard(cid:130). A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier Les aides d’(cid:144)tat (cid:133) la restructuration suivantes, qui ont (cid:130)t(cid:130) octroy(cid:130)es par l’Allemagne (cid:133) SHB Stahl- und Hart- gußwerke B(cid:148)sdorf AG, sont incompatibles avec le march(cid:130) commun aux termes de l’article 92, paragraphe l, du trait(cid:130) CE et de l’article 61, paragraphe 1, de l’accord EEE et ne remplissent aucune des conditions requises pour b(cid:130)n(cid:130)fi- cier des d(cid:130)rogations pr(cid:130)vues (cid:133) l’article 92, paragraphes 2 et 3, du trait(cid:130) CE et (cid:133) l’article 61, paragraphes 2 et 3, de l’accord EEE: a) la participation du Fonds de consolidation du Land de Saxe de 5 millions de marks allemands; b) l’aide financi(cid:138)re non remboursable de 4,5 millions de marks allemands et le cr(cid:130)dit de 1,5 million de marks allemands dont les (cid:130)ch(cid:130)ances ont (cid:130)t(cid:130) report(cid:130)es. Article 2 Le plan ne pr(cid:130)voyait pas de r(cid:130)duction suppl(cid:130)mentaire de capacit(cid:130), alors que le montant des aides avait (cid:130)t(cid:130) multipli(cid:130) par deux et que la r(cid:130)duction de capacit(cid:130) de forgeage pr(cid:130)vue n’avait pas (cid:130)t(cid:130) r(cid:130)alis(cid:130)e d’une mani(cid:138)re coh(cid:130)rente. Lorsque les aides lui ont (cid:130)t(cid:130) octroy(cid:130)es, SHB (cid:130)tait une grande entreprise. M(cid:136)me si elles sont situ(cid:130)es dans une L’Allemagne prend les mesures n(cid:130)cessaires pour assurer le remboursement des aides octroy(cid:130)es ill(cid:130)galement. Les sommes dues sont major(cid:130)es d’int(cid:130)r(cid:136)ts courant (cid:133) partir de la date d’octroi des aides. Le taux d’int(cid:130)r(cid:136)t applicable est le taux de r(cid:130)f(cid:130)rence pour le calcul de l’(cid:130)quivalent-subven- tion net des aides r(cid:130)gionales en Allemagne qui (cid:130)tait en vigueur (cid:133) cette date. L 45/50 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 19. 2. 1999 Le remboursement est effectu(cid:130) conform(cid:130)ment aux proc(cid:130)- dures et aux dispositions du droit allemand. Les disposi- tions en vigueur doivent (cid:136)tre appliqu(cid:130)es de mani(cid:138)re (cid:133) ne pas rendre le remboursement impossible. Article 4 La R(cid:130)publique f(cid:130)d(cid:130)rale d’Allemagne est destinataire de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 3 Fait (cid:133) Bruxelles, le 22 avril 1998. L’Allemagne informe la Commission, dans un d(cid:130)lai de deux mois (cid:133) compter de la date de modification de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision, des mesures prises pour s’y conformer. Par la Commission Karel VAN MIERT Membre de la Commission


title: Opinion of the Commission on the amendments proposed by the European Parliament to the Council's common position on the proposal for a Council Directive on the registration of persons sailing on board passenger ships

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
information
maritime transport
transport safety
vessel

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 22. 04. 1998 COM(1998) 233 final 96/0281 (SYN) OPINION OF THE COMMISSION on the amendments proposed by the European Parliament to the Council's common position on the proposal for a COUNCIL DIRECTIVE on the registration of persons sailing on board passenger ships (presented by the Commission pursuant to Article 189 c (d) of the EC Treaty) OPINION OF Till- COMMISSION on the amendments proposed by the European Parliament to the Council's Common Position on the proposal for a COUNCIL DIRECTIVE on the registration of persons sailing on board passenger ships On 11 March 1998 the European Parliament adopted 7 amendments to the common position on the above proposal which was adopted by the Council on 11 December 1997. The amendments of the Parliament are attached to this memorandum. In pursuance of Article 189c, section (d), the Commission has reconsidered its proposal and decided not to accept the said amendments for the following reasons: Amendments N° 1 to 3 related to new recitals to be inserted in the recitals of the common position. They are meant to highlight a lack of progress in the safety of maritime transport of passengers and the non-implementation of recommendations after the tragedy of the Herald of Free Enterprise with suggestions to improve the stability and construction of ro-ro passenger ships. The Commission is of the opinion that these recitals are either in contradiction with the achievements both at EC level and at international level or are referring to matters outside the scope of this Directive. Amendments 4 and 5 related to an extension of the scope of the Directive to "under sea" rail tunnels involving car shuttle journeys. These amendments deal with the Channel situation and are meant to impose the registration of the particulars of the passengers on "all 'under sea" rail tunnels involving car shuttle journeys in excess of 20 miles". Justifications for such amendments are competitive pressures following the introduction of "under sea" train services through the Eurotunnel and the advantage of having similar information in the case of a fire in the tunnel, as this was the case following the near disastrous fire in the Channel Tunnel in 1996. The Commission could not follow the European Parliament on this issue since this Directive primarily aims to implement in an harmonised way internationally agreed maritime rules. In addition, there are no convincing arguments to have different rules for rail tunnels according to whether they go under the sea or not and serious doubts exist as to whether a passenger registration scheme of the type proposed for ferry operations would add sufficient value to the detailed safety regime developed specifically for the Channel Tunnel by the French and British authorities. With regard to a possible distortion of competition between transport modes arising from the implementation of this Directive, the Commission seeks to achieve equitable conditions of competition between transport modes by a variety of means, but for very practical reasons that cannot mean legislating for one sector simply because another has become subject to a law which imposes new obligations. The need for passenger registration on ships stems from actual ferry disasters such as the "Estonia" and the "Herald of Free Enterprise" and from obligations under the SOLAS Convention. Neither these experiences, nor such international rules, apply to Channel tunnel operations. Amendment 6 related to Article 5 of the common position. The first part of the amendment aims to ensure that the information on passengers shall be recorded for journeys of minimum two hours or if the distance between the two ports is at least 20 miles. The second part is meant to impose the communication of this information to the shore before the departure of the passenger ship. The Commission is of the opinion that Article 9 of the Common position provides the necessary flexibility to cope with journeys of short duration and that Article 5 in conjunction with Article 8 will ensure that the information will always be available when needed. Amendment 7 related to Article 9 of the Common Position. This amendment is linked with the first part of amendment 6 and could consequently not be accepted. Therefore the Commission confirms its agreement on the common position adopted by the Council on 11 December 1997. In Annex: the 7 amendments. (Amendment 1) Recital 2 the Community is seriously 2. Whereas involving concerned by shipping accidents passenger ships which have resulted in massive loss of life, particularly those involving the "Herald of Free Enterprise" and the "Estonia". 2. Whereas the Community is seriously concerned by the limited progress in the safety of maritime transport of passengers in the eleven years since the accident of the passenger ferry "Herald of Free Enterprise" on the 6th March 1987. which caused the loss of 191 lives and thp "Estonia" on the 28th of September 1QQ4; (r e st unchanged) (Amendment 2) Recital 2 bis (new) ' ' ' V Whereas the lack of political will to improve thp safety aspects of maritime transport and fhp setting aside of the recommendations included in the Sheen report, drawn in the aftermath of the "Herald of Free Enterprise" disaster, have resulted this unsatisfactory situation; continuation in. the of (Amendment 3) Recital 8 bis (new) Whereas safety standards for the design and building of Ro-Ro passenger vessels, including watertight bulkheads and sponsons. are required urgently and must be included in the future measures to improve safety at sea: (Amendment 4) Artiple la (new) la. This Directive shall also apply to all 'under sea* rail tunnels involving car shuttle iournevs in excess of twenty miles. (Amendment 5) Article 3(1) This Directive shall apply to passenger ships with the exception of: ships of war and troop ships; and pleasure yachts unless they are or will be crewed and carrying more than twelve passengers for commercial purposes This Directive shall apply to all 'under sea' rail tunnels involving car shuttle journeys of more than twenty miles and to passenger ships with the exception of: - - ships of war and troop ships; and pleasure yachts unless they are or will be crewed and carrying more than twelve passengers for commercial purposes 0> (Amendment 6) Article 5 1. The following information shall be recorded regarding every passenger ship that departs from a port located in a Member State to undertake a voyage of more than twenty miles from the point of departure 1. The following information shall be recorded regarding every passenger ship that departs from a port located in a Member State if the normal journey time is estimated to be at least two hours or if the distance between the two ports is at least 20 miles: the family names of the persons on board, their forenames or initials, their sex; an indication of the category of age (adult, child or infant) to which each person belongs, or the age, or the year ofbirth; when volunteered by a passenger, information concerning the need for special care or assistance in emergency situations. the family names of the persons on board; their forenames or initials; their sex; an indication of the category of age (adult, child or infant) to which each person belongs, or the age, or the year ofbirth; when volunteered by a passenger, information concerning the need for special care or assistance in emergency situations. 2. That information shall be, collected before departure and communicated ynot later than thirty minutes after the passenger ship's departure to the company's passenger registrar or to a shore-based company system that performs the same function 2. That information shall be communicated before the passenger ship's departure to the company's passenger registrar or to a shore- based company system that performs the same function. (Amendment"!) Article 9(1)' 1. A Member State from whose port a passenger ship departs may lower the 20 mile threshold mentioned in Article 5. t 1. A Member State from whose post a passenger ship departs may lower the flyp hPHE 0120 mile threshold mentioned in Article 5. ISSN 0254-1475 COM(98) 233 final DOCUMENTS EN 07 06 16 17 Catalogue number : CB-CO-98-248-EN-C ISBN 92-78-35097-4 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg L


title: 98/271/CE: Décision de la Commission du 22 avril 1998 modifiant pour la troisième fois la décision 97/285/CE concernant certaines mesures de protection contre la peste porcine classique en Espagne (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Spain
animal plague
swine
veterinary inspection

text: 23. 4. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 120/23 (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilit(cid:130)) II COMMISSION D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 22 avril 1998 modifiant pour la troisi(cid:138)me fois la d(cid:130)cision 97/285/CE concernant certaines mesures de protection contre la peste porcine classique en Espagne (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (98/271/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la directive 90/425/CEE du Conseil du 26 juin 1990 relative aux contr(cid:147)les v(cid:130)t(cid:130)rinaires et zootechniques appli- cables aux (cid:130)changes intracommunautaires de certains animaux vivants et produits dans la perspective de la r(cid:130)ali- sation du march(cid:130) int(cid:130)rieur (1), modifi(cid:130)e en dernier lieu par la directive 92/118/CEE (2), et notamment son article 10, paragraphe 4, consid(cid:130)rant que, (cid:133) la lumi(cid:138)re de l’(cid:130)volution de la maladie, la Commission a adopt(cid:130) la d(cid:130)cision 97/446/CE (5) et la d(cid:130)cision 98/93/CE (6), modifiant la d(cid:130)cision 97/285/CE; consid(cid:130)rant que l’Espagne a mis en place le programme national de surveillance s(cid:130)rologique de la peste porcine classique, approuv(cid:130) par la d(cid:130)cision 98/176/CE de la Commission (7); consid(cid:130)rant que des foyers de peste porcine classique se sont d(cid:130)clar(cid:130)s en Espagne; consid(cid:130)rant que, (cid:133) la lumi(cid:138)re de l’(cid:130)volution de la maladie, il convient de modifier pour la troisi(cid:138)me fois les mesures prises dans le cadre de la d(cid:130)cision 97/285/CE; consid(cid:130)rant que, en raison des (cid:130)changes de porcs vivants, de sperme, d’embryons et d’ovules, ces foyers constituent une menace pour les cheptels d’autres (cid:144)tats membres; consid(cid:130)rant que l’Espagne a pris des mesures dans le cadre de la directive 80/217/CEE du Conseil du 22 janvier 1980 (cid:130)tablissant des mesures communautaires de lutte contre la peste porcine classique (3), modifi(cid:130)e en dernier lieu par l’acte d’adh(cid:130)sion de l’Autriche, de la Finlande et de la Su(cid:138)de; consid(cid:130)rant que, en raison de cette situation zoosanitaire, la Commission a arr(cid:136)t(cid:130) la d(cid:130)cision 97/285/CE, du 30 avril 1997, concernant certaines mesures de protection contre la peste porcine classique en Espagne (4); l’ex(cid:130)cution du programme consid(cid:130)rant que, pendant national de surveillance s(cid:130)rologique, aucun anticorps du virus de la peste porcine classique n’a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)tect(cid:130) chez les porcs d(cid:130)tenus dans les provinces de S(cid:130)govie, Madrid et Tol(cid:138)de; que l’exp(cid:130)dition de porcs d’(cid:130)levage et de rente (cid:133) partir desdites provinces vers le reste de l’Espagne semble donc justifi(cid:130)e, pour autant que des mesures pr(cid:130)ventives contre la propagation de la maladie soient arr(cid:136)t(cid:130)es; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues par la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) v(cid:130)t(cid:130)rinaire perma- nent, (1) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 29. (2) JO L 62 du 15. 3. 1993, p. 49. (3) JO L 47 du 21. 2. 1980, p. 11. (4) JO L 114 du 1. 5. 1997, p. 47. (5) JO L 190 du 19. 7. 1997, p. 48. (6) JO L 18 du 23. 1. 1998, p. 35. (7) JO L 65 du 5. 3. 1998, p. 26. L 120/24 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 23. 4. 98 A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier La d(cid:130)cision 97/285/CE est modifi(cid:130)e comme suit: 1) Le paragraphe suivant est ins(cid:130)r(cid:130) (cid:133) l’article 1er: «5. Sans pr(cid:130)judice des dispositions du paragraphe 4, l’Espagne n’exp(cid:130)die aucun porc d’(cid:130)levage et de rente (cid:133) partir des zones mentionn(cid:130)es (cid:133) l’annexe II vers le reste de l’Espagne, sauf si lesdits animaux: c) sont transport(cid:130)s directement de l’exploitation d’ex- p(cid:130)dition vers l’exploitation de destination dans des v(cid:130)hicules scell(cid:130)s officiellement; d) s(cid:130)journent sans interruption dans l’exploitation de destination pendant au moins trente jours, (cid:133) moins d’(cid:136)tre envoy(cid:130)s directement (cid:133) l’abattoir. » 2) (cid:211) l’article 5, paragraphe 1, le terme «annexe II» est remplac(cid:130) par «annexe III». 3) L’annexe I est remplac(cid:130)e par les annexes I et II de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. a) proviennent d’une exploitation d’exp(cid:130)dition dans 4) L’annexe II devient l’annexe III. laquelle: — ils ont s(cid:130)journ(cid:130) pendant au moins trente jours ou depuis leur naissance, s’ils sont (cid:131)g(cid:130)s de moins de trente jours, — des contr(cid:147)les s(cid:130)rologiques en vue du d(cid:130)pistage de la peste porcine classique ont (cid:130)t(cid:130) r(cid:130)alis(cid:130)s conform(cid:130)ment (cid:133) l’annexe IV de la directive 80/217/CEE et se sont r(cid:130)v(cid:130)l(cid:130)s n(cid:130)gatifs dans les trente jours pr(cid:130)c(cid:130)dant l’exp(cid:130)dition, — une inspection de tous les porcs pr(cid:130)sents sur l’exploitation et un examen clinique des porcs (cid:133) transporter, comportant notamment la prise de temp(cid:130)rature corporelle d’un certain nombre d’entre eux, ont (cid:130)t(cid:130) pratiqu(cid:130)s par le v(cid:130)t(cid:130)rinaire officiel dans les vingt-quatre heures pr(cid:130)c(cid:130)dant l’exp(cid:130)dition; b) sont munis d’une marque auriculaire permettant l’identification de l’exploitation d’exp(cid:130)dition; Article 2 Les (cid:144)tats membres modifient les mesures qu’ils ap- pliquent aux (cid:130)changes de mani(cid:138)re (cid:133) les rendre conformes (cid:133) la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Ils en informent imm(cid:130)diatement la Commission. Article 3 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion. Fait (cid:133) Bruxelles, le 22 avril 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission 23. 4. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 120/25 ANNEXE I Comarcas de la province de Lerida Pla d’Urgell Urgell Noguera Segri(cid:133) Garrigues Segarra Comarcas v(cid:130)t(cid:130)rinaires de la province de S(cid:130)govie Cu(cid:130)llar Carbonero el Mayor Cantalejo Santa Mar(cid:146)a la Real de Nieva Sep ´ulveda S(cid:130)govie Comarcas v(cid:130)t(cid:130)rinaires de la province de Madrid Madrid Parla Aranjuez Navalcarnero Colmenar Viejo Buitrago Comarcas v(cid:130)t(cid:130)rinaires de la province de Tol(cid:138)de Tol(cid:138)de Yuncos Torrijos L 120/26 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 23. 4. 98 ANNEXE II Comarcas v(cid:130)t(cid:130)rinaires de la province de S(cid:130)govie Cu(cid:130)llar Carbonero el Mayor Cantalejo Santa Mar(cid:146)a la Real de Nieva Sep ´ulveda S(cid:130)govie Comarcas v(cid:130)t(cid:130)rinaires de la province de Madrid Madrid Parla Aranjuez Navalcarnero Colmenar Viejo Buitrago Comarcas v(cid:130)t(cid:130)rinaires de la province de Tol(cid:138)de Tol(cid:138)de Yuncos Torrijos


title: Komission asetus (EY) N:o 842/98, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1998, raakatupakka-alalle säädetyn palkkiojärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 3478/92 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural guidance
location of production
product quality
production quota
tobacco

text: L 120/8 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 23. 4. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 842/98, annettu 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, raakatupakka-alalle s(cid:132)(cid:132)detyn palkkioj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksi- tyiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetun asetuksen (ETY) N:o 3478/92 muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, 30 ottaa huomioon raakatupakka-alan yhteisest(cid:132) markkina- annetun j(cid:132)rjestelyst(cid:132) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2595/97 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, kes(cid:132)kuuta p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) 1992 sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2075/92 5 artiklan a alakohdan s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)sten mukaisesti palkkioiden maksun edellytyksen(cid:132) on, l(cid:132)ht(cid:148)isin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tylt(cid:132) tuotanto- ett(cid:132) tupakanlehdet ovat alueelta, komission asetuksen (ETY) N:o 3478/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 284/ 98 (4), 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti tuotantoalueet arvi- oidaan uudelleen joka vuosi, jotta niit(cid:132) voidaan tarvittaessa mukauttaa markkinoiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lliseen ja laadulliseen muutokseen, tuotantoalueet hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n perinteisten tupakan tuotanto- alueiden perusteella; voivat tietyn lajikeryhm(cid:132)n tuotannon moitteettoman hallinnon vuoksi ja vakuuskynnyksens(cid:132) asettamissa rajoissa pyyt(cid:132)(cid:132) asianomaiset j(cid:132)senvaltiot t(cid:132)llaisen perinteisen alueen lis(cid:132)(cid:132)mist(cid:132) hyv(cid:132)ksyttyjen tuotantoalueiden luetteloon, Italian pyydetty(cid:132) Marchen sis(cid:132)llytt(cid:132)mist(cid:132) luetteloon ryhm(cid:132)n IV tupakan tuotantoalueista ja Ranskan pyydetty(cid:132) alueiden Champagne-Ardennes ja Ile-de-France sis(cid:132)llytt(cid:132)- mist(cid:132) luetteloon ryhm(cid:132)n II tupakan tuotantoalueista ja ottaen huomioon, ett(cid:132) pyynn(cid:148)n kohteena olevat kolme aluetta ovat perinteisi(cid:132) tuotantoalueita, olisi muutettava asetuksen (ETY) N:o 3478/92 liite I, jossa vahvistetaan hyv(cid:132)ksytyt tuotantoalueet, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat tupakan ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 3478/92 seuraavasti: Korvataan liitteess(cid:132) I olevat osat II ”Light-air cured” ja IV ”Fire-cured” t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteell(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). jona se julkaistaan Sit(cid:132) sovelletaan satovuodesta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 215, 30. 7. 1992, s. 70 (2) EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 11 (3) EYVL L 351, 2. 12. 1992, s. 17 (4) EYVL L 28, 4. 2. 1998, s. 13 23. 4. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 120/9 LIITE HYV(cid:142)KSYTYT TUOTANTOALUEET Asetuksen (ETY) N:o 2075/92 liitteen mukainen lajikeryhm(cid:132) J(cid:132)senvaltio Tuotantoalueet II. Light-air cured Belgia Saksa Flander, Hainaut, Namur, Luxemburg Reinin tasanko ja ymp(cid:132)r(cid:148)iv(cid:132)t laaksot, Mittelfranken, Brandenburg, Mecklembourg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Th(cid:129)ringen Kreikka Makedonia, Thessalia Ranska Italia Espanja Portugali It(cid:132)valta Midi-Pyr(cid:130)n(cid:130)es, Aquitaine, Auvergne-Limousin, Alsace-Lorraine, Rh(cid:147)ne-Alpes, Franche-Comt(cid:130), Pays- de-Loire, Centre, Poitou-Charente, Bretagne, Bour- gogne Champagne- Languedoc-Roussillon, Ardennes, Ile-de-France ja Veneto, Lombardia, Piemonte, Umbria, Emilia- Romagna, Latium, Abruzzi, Molise, Campania, Basili- cata, Puglia, Sisilia, Friuli, Toscana, Marche Extremadura, Andalusia, Castilla y Le(cid:155)n, Castilla-La Mancha Beiras, Ribatejo Oeste, Entre Douro e Minho. , Tr(cid:145)s-os- Montes, Azorien itsehallintoalue Burgenland, Nieder(cid:148)sterreich, Ober(cid:148)sterreich, Steier- mark IV. Fire-cured Italia Veneto, Toscana, Umbria, Latium, Campania, Marche Espanja Extremadura, Andalusia