title: Ανακοίνωση της Επιτροπής - Η αγορά στερεών καυσίμων στην Κοινότητα κατα τό 1997 και προοπτικές για το 1998

eurovoc_concepts:
EU situation
economic forecasting
energy consumption
energy production
fuel
single market

text: 29. 4. 98 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn C (cid:216)131/5 H agor‘ stere(cid:215)n kays(cid:242)mvn sthn Koin(cid:246)thta kata t(cid:246) 1997 kai prooptik~w gia to 1998 (98/C 131/04) 1. (cid:217)Sthn paro(cid:255)sa prokatarktik(cid:254) ~kqesh anal(cid:255)ontai oi probl~ceiw gia ta ~th 1997 kai 1998, (cid:246)pvw diatyp(cid:215)(cid:220) qhkan ap(cid:246) ta kr‘th m~lh kai diabib‘shkan sthn Epi(cid:220) trop(cid:254) to No~mbrio toy 1997. Skop(cid:246)w tiw ~kqeshw e(cid:242)nai na prosf~rei sth symboyleytik(cid:254) epitrop(cid:254) EKAX kai toyw oike(cid:242)oyw k(cid:255)kloyw tiw pl~on enhmervm~new plhro(cid:220) for(cid:242)ew sxetik‘ me tiw ejel(cid:242)jeiw poy shmei(cid:215)nontai sthn koinotik(cid:254) agor‘ stere(cid:215)n kays(cid:242)mvn. Kat‘ to pr(cid:215)to tr(cid:242)mhno toy 1998 qa syntaxqe(cid:242) n~a ~kqesh sxetik‘ me thn agor‘ stere(cid:215)n kays(cid:242)mvn sthn Koin(cid:246)thta kat‘ to 1997 kai tiw prooptik~w gia to 1998. 2. (cid:217)To ~tow 1997 h oikonomik(cid:254) drasthri(cid:246)thta de(cid:242)xnei (cid:246)ti shme(cid:242)vse isxyr(cid:254) an‘kamch ~nanti toy ektim(cid:215)menoy se 1,8(cid:216)% pososto(cid:255) an‘ptyjhw kat‘ to 1996, x‘rh kyr(cid:242)vw sth synex(cid:254) ‘nodo tvn ejagvg(cid:215)n kai thn endyn‘mvsh thw idivtik(cid:254)w katan‘lvshw se orism~na kr‘th m~lh. Gia to 1997 kata m~son (cid:246)ro, to pragmatik(cid:246) AEP ana(cid:220) m~netai (cid:246)ti qa shmei(cid:215)sei ‘nodo kat‘ 2,6(cid:216)% sto s(cid:255)nolo thw Koin(cid:246)thtaw. Anafa(cid:242)nontai (cid:246)lo kai peistik(cid:246)terew ende(cid:242)jeiw gia syn~xish thw anazvp(cid:255)rvshw thw drasth(cid:220) ri(cid:246)thtaw kat‘ to 1998, kaq(cid:215)w (cid:254)dh parathro(cid:255)ntai eynoıkew ejel(cid:242)jeiw sthn egx(cid:215)ria oikonom(cid:242)a l(cid:246)gv synexi(cid:220) z(cid:246)menhw enopo(cid:242)hshw tvn dhmosionomik(cid:215)n probl~cevn, endedeigm~nhw pore(cid:242)aw tvn misq(cid:215)n, synthr(cid:254)simvn xamhl(cid:215)n epitok(cid:242)vn, epanafor‘w thw empistos(cid:255)nhw tvn katanalvt(cid:215)n kai ychl(cid:254)w ap(cid:246)doshw tvn epend(cid:255)sevn. Kat‘ to 1998, qa pr~pei to AEP na ayjhqe(cid:242) kat‘ m~son (cid:246)ro me ryqm(cid:246) 3(cid:216)%. 3. (cid:217)Vw prow thn energeiak(cid:254) z(cid:254)thsh, ta prosvrin‘ stoixe(cid:242)a gia thn akaq‘risth egx(cid:215)ria katan‘lvsh de(cid:242)xnoyn to pr(cid:215)to ej‘mhno toy 1997 k‘mch kat‘ 1,2(cid:216)% per(cid:242)poy gia to s(cid:255)nolo thw Koin(cid:246)thtaw, l(cid:246)gv tvn qerm(cid:246)tervn kai(cid:220) rik(cid:215)n synqhk(cid:215)n. Anal(cid:255)ontaw an‘ energeiak(cid:254) phg(cid:254), m(cid:246)no h pyrhnik(cid:254) en~rgeia kai h ydrohlektrik(cid:254) ayj(cid:254)qhkan, ant(cid:242)stoixa kat‘ 2,4(cid:216)% kai 1,4(cid:216)%, se s(cid:255)gkrish prow thn (cid:242)dia per(cid:242)odo toy prohgo(cid:255)menoy ~toyw, en(cid:215) praktik(cid:215)w ~meine st‘simh h katan‘lvsh petrela(cid:242)oy. Se (cid:246)lew tiw ‘llew energeiak~w phg~w shmei(cid:215)qhke ypox(cid:215)rhsh katan‘(cid:220) lvshw, me sobar(cid:246)terh thn kat‘ 5,2(cid:216)% sta stere‘ ka(cid:255)(cid:220) sima (me(cid:242)vsh kat‘ 5,1(cid:216)% gia ton liq‘nqraka kai kat‘ 5,6(cid:216)% gia ton lign(cid:242)th kai thn t(cid:255)rfh) kai kat‘ 3(cid:216)% sto fysik(cid:246) a~rio. Gia to 1998, lamb‘nontaw yp(cid:246)ch tiw proejoflo(cid:255)menew epid(cid:246)seiw tiw oikonom(cid:242)aw kai me thn paradox(cid:254) staqer(cid:215)n kairik(cid:215)n synqhk(cid:215)n, oi probl~ceiw gia thn energeiak(cid:254) z(cid:254)thsh omilo(cid:255)n gia ‘nodo kat‘ 1,8(cid:216)%. Vw prow ta stere‘ ka(cid:255)sima (cid:246)mvw, h z(cid:254)thsh mpore(cid:242) na meivqe(cid:242) kai gia to liq‘nqraka kai gia to lign(cid:242)th, kat‘ 4(cid:216)% kai 2(cid:216)% antisto(cid:242)xvw. 4. (cid:217)H koinotik(cid:254) paragvg(cid:254) liq‘nqraka ejakoloyqe(cid:242) na ephre‘zetai l(cid:242)go(cid:220)pol(cid:255) ap(cid:246) ta progr‘mmata anadi‘r(cid:220) qrvshw, ejorqologismo(cid:255) kai eksygxronismo(cid:255)(cid:221) kat‘ to 1997 qa pr~pei na shmei(cid:215)sei pt(cid:215)sh ~nanti toy 1996 kat‘ 3,6 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)2,9(cid:216)%), diamorfo(cid:255)menh se 123,1 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw. Anam~netai na shmeivqe(cid:242) k‘mch paragvg(cid:254)w se (cid:246)la ta kr‘th m~lh (cid:246)poy ejor(cid:255)s(cid:220) setai ‘nqrakaw, kymain(cid:246)menh ap(cid:246) th Gall(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)1,3 eka(cid:220) tomm(cid:255)ria t(cid:246)noi, (cid:134)(cid:216)18,2(cid:216)%), se mikr(cid:246)tero posost(cid:246) sth German(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)1,2 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi, (cid:134)(cid:216)2,2(cid:216)%), kai sto Hnvm~no Bas(cid:242)leio ((cid:134)(cid:216)0,9 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi, (cid:134)(cid:216)1,8(cid:216)%) ~vw thn Ispan(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)0,3 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi, (cid:134)(cid:216)1,4(cid:216)%). Gia to 1998, oi diatypo(cid:255)menew s(cid:254)mera probl~ceiw de(cid:242)xnoyn pt(cid:215)sh kat‘ per(cid:242)poy 15,2 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)12,3(cid:216)%) sto ep(cid:242)pedo tvn 108 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)nnvn. Anam~netai (cid:246)ti to Hnvm~no Bas(cid:242)leio qa antiprosv(cid:220) pe(cid:255)ei to ple(cid:242)sio thw me(cid:242)vshw, sxed(cid:246)n 12,2 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)25,5(cid:216)%), kaq(cid:215)w oi paragvgo(cid:242) antapo(cid:220) kr(cid:242)nontai sth syrr(cid:242)knvsh thw agor‘w toyw ston tom~a thw hlektroparagvg(cid:254)w l(cid:246)gv thw die(cid:242)sdyshw toy fysiko(cid:255) aer(cid:242)oy. Anam~nontai mei(cid:215)seiw thw paragvg(cid:254)w liq‘nqraka sth German(cid:242)a el‘xista perioss(cid:246)tero ap(cid:246) 2 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)3,9(cid:216)%), sth Gall(cid:242)a kat‘ 0,6 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)9,3(cid:216)%) kai sthn Ispan(cid:242)a kat‘ 0,4 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)2,3(cid:216)%). S(cid:255)gkrish tvn kyri(cid:246)tervn xarakthristik(cid:215)n thw agor‘w stere(cid:215)n kays(cid:242)mvn (se ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw) 1996 pragmatik‘ stoixe(cid:242)a 1997 ektim(cid:254)seiw 1998 probl~ceiw 1997/96 (%)(cid:216)(**) LIQANQRAKAS P(cid:246)roi -(cid:217)Paragvg(cid:254) -(cid:217)An‘kthsh -(cid:217)Eisagvg~w ap(cid:246) tr(cid:242)tew x(cid:215)rew S(cid:255)nolo 126,8 3,0 141,2 270,9 123,1 2,5 145,5 271,1 108,0 2,2 142,7 252,9 (cid:134)(cid:216)2,9 (cid:134)(cid:216)16,1 +3,0 +0,1 metabol(cid:254) 1998/97 (%)(cid:216)(**) (cid:134)(cid:216)12,3 (cid:134)(cid:216)11,9 (cid:134)(cid:216)2,0 (cid:134)(cid:216)6,7 C (cid:216)131/6 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn 29. 4. 98 S(cid:255)gkrish tvn kyri(cid:246)tervn xarakthristik(cid:215)n thw agor‘w stere(cid:215)n kays(cid:242)mvn (se ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw) 1996 pragmatik‘ stoixe(cid:242)a 1997 ektim(cid:254)seiw 1998 probl~ceiw 1997/96 (%)(cid:216)(**) metabol(cid:254) 1998/97 (%)(cid:216)(**) Parad(cid:246)seiw -(cid:217)Se mon‘dew optanqrakopo(cid:242)hshw -(cid:217)Se staqmo(cid:255)w hlektroparagvg(cid:254)w(cid:216)(*) -(cid:217)Se ‘lloyw katanalvt~w -(cid:217)Ejagvg~w prow tr(cid:242)tew x(cid:215)rew S(cid:255)nolo OPTANQRAKAS P(cid:246)roi -(cid:217)Paragvg(cid:254) -(cid:217)Eisagvg~w ap(cid:246) tr(cid:242)tew x(cid:215)rew S(cid:255)nolo Parad(cid:246)seiw -(cid:217)Sth xalyboyrg(cid:242)a -(cid:217)Loip~w parad(cid:246)seiw m~sa sthn EE -(cid:217)Ejagvg~w prow tr(cid:242)tew x(cid:215)rew S(cid:255)nolo LIGNITHS P(cid:246)roi 54,2 185,2 32,0 0,3 271,8 40,3 6,5 46,8 41,8 5,5 0,4 47,6 53,3 182,9 32,0 0,5 268,7 39,9 7,4 47,3 42,3 5,6 0,3 48,2 51,4 161,8 30,3 0,5 244,0 39,4 7,2 46,6 42,1 5,2 0,4 47,7 (cid:134)(cid:216)1,7 (cid:134)(cid:216)3,5 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)0,1 +41,6 (cid:134)(cid:216)1,2 (cid:134)(cid:216)11,5 (cid:134)(cid:216)5,4 +9,4 (cid:134)(cid:216)9,2 (cid:134)(cid:216)0,9 +13,9 +1,1 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)2,1 (cid:134)(cid:216)1,4 +1,2 (cid:134)(cid:216)0,3 +2,1 (cid:134)(cid:216)25,3 +1,1 (cid:134)(cid:216)6,3 +22,6 (cid:134)(cid:216)0,9 -(cid:217)Paragvg(cid:254) kai eisagvg~w 261,1 249,7 244,2 (cid:134)(cid:216)4,4 (cid:134)(cid:216)2,2 Parad(cid:246)seiw -(cid:217)Se ergost‘sia mpriket(cid:215)n -(cid:217)Se staqmo(cid:255)w hlektroparagvg(cid:254)w -(cid:217)Loip~w (perilamb‘nontai oi ejagvg~w prow tr(cid:242)tew x(cid:215)rew) S(cid:255)nolo 27,5 229,0 4,0 260,6 23,1 223,0 3,2 249,4 18,6 222,7 2,8 244,1 (cid:134)(cid:216)16,0 (cid:134)(cid:216)19,5 (cid:134)(cid:216)2,6 (cid:134)(cid:216)0,1 (cid:134)(cid:216)20,3 (cid:134)(cid:216)4,3 (cid:134)(cid:216)13,5 (cid:134)(cid:216)2,1 TYRFH P(cid:246)roi -(cid:217)Paragvg(cid:254) kai eisagvg~w 14,3 13,3 13,1 (cid:134)(cid:216)7,1 (cid:134)(cid:216)1,6 Parad(cid:246)seiw -(cid:217)Se ergost‘sia mpriket(cid:215)n -(cid:217)Se staqmo(cid:255)w hlektroparagvg(cid:254)w -(cid:217)Loip~w (perilamb‘nontai oi ejagvg~w prow tr(cid:242)tew x(cid:215)rew) S(cid:255)nolo 1,7 10,4 2,3 14,3 2,5 8,1 2,5 13,1 2,7 8,0 2,4 13,1 +53,5 (cid:134)(cid:216)21,5 +8,9 (cid:134)(cid:216)8,0 +5,4 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)4,1 (cid:134)(cid:216)0,5 (!) Piqan(cid:246)n ta aqro(cid:242)smata na mh symfvno(cid:255)n l(cid:246)gv straggyle(cid:255)sevn. (*) Perilamb‘nontai staqmo(cid:242) hlektroparagvg(cid:254)w biomhxani(cid:215)n kai anqrakvryxe(cid:242)vn. (**)(cid:217)Oi metabol~w e(cid:242)nai ypologism~new se xili‘dew t(cid:246)noyw. 29. 4. 98 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn C (cid:216)131/7 5. (cid:217)Oi esvterik~w parad(cid:246)seiw liq‘nqraka sthn Koin(cid:246)thta mpore(cid:242) na an(cid:254)lqan to 1997 synolik(cid:215)w se 268,2 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noyw, dhlad(cid:254) sxed(cid:246)n 3,3 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw xamhl(cid:246)tera ap’(cid:216)(cid:246)ti kat‘ to prohgo(cid:255)meno ~tow. Shmei(cid:215)(cid:220) qhkan k‘mceiw se sxed(cid:246)n (cid:246)loyw toyw kl‘doyw katan‘(cid:220) lvshw, idia(cid:242)tera stiw parad(cid:246)seiw prow toyw staqmo(cid:255)w hlektroparagvg(cid:254)w tvn epixeir(cid:254)sevn hlektrismo(cid:255), poy mei(cid:215)qhkan kat‘ 2,9 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)1,7(cid:216)%) sto ep(cid:242)pedo tvn 172,9 ekatommyr(cid:242)vn t(cid:246)nvn, stiw parad(cid:246)(cid:220) seiw prow tiw mon‘dew optanqrakopo(cid:242)hshw ((cid:134)(cid:216)0,9 eka(cid:220) tomm(cid:255)ria t(cid:246)noi, (cid:134)(cid:216)1,7(cid:216)%) kai stiw parad(cid:246)seiw prow tiw loip~w biomhxan(cid:242)ew ((cid:134)(cid:216)0,8 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi, (cid:134)(cid:216)3,9(cid:216)%), molon(cid:246)ti mpore(cid:242) na ayj(cid:254)qhkan sxed(cid:246)n kat‘ 0,4 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noyw (+(cid:216)6,8(cid:216)%) oi parad(cid:246)seiw gia xr(cid:254)sh se staqmo(cid:255)w hlektroparagvg(cid:254)w gia aytokatan‘lvsh. Ep(cid:242)shw ayj(cid:254)qhkan oi parad(cid:246)seiw sth xalyboyrg(cid:242)a (+(cid:216)1,2 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi, +(cid:216)14,7(cid:216)%). An‘ kr‘tow m~low, oi sobar(cid:246)terew mei(cid:215)seiw qa pr~pei na shmei(cid:215)(cid:220) qhkan sto Hnvm~no Bas(cid:242)leio ((cid:134)(cid:216)3,0 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), sth German(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)2,2 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai sth Gall(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)1,7 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), antistaqmiz(cid:246)menew ap(cid:246) mikr~w ayj(cid:254)seiw sthn Ispan(cid:242)a (+(cid:216)1,4 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), sth Finland(cid:242)a (+(cid:216)0,8 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai sthn Ital(cid:242)a (+(cid:216)0,6 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi). Vw prow ta apoq~mata liq‘nqraka, anam~netai na shmeivqe(cid:242) elafr‘ ‘nodow apoqem‘tvn eiw xe(cid:242)raw tvn paragvg(cid:215)n sth German(cid:242)a, sthn Ispan(cid:242)a kai sto Hnv(cid:220) m~no Bas(cid:242)leio, en(cid:215) ta apoq~mata ‘nqraka stiw epixei(cid:220) r(cid:254)seiw hlektroparagvg(cid:254)w mpore(cid:242) na ayjhqo(cid:255)n ap(cid:246) per(cid:242)poy 50,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw se 53,3 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, kyr(cid:242)vw synepe(cid:242)a tvn ychl(cid:246)tervn apoqem‘tvn poy diathro(cid:255)n oi epixeir(cid:254)seiw hlektroparagvg(cid:254)w toy Hnvm~noy Basile(cid:242)oy. staqmo(cid:255)w hlektroparagvg(cid:254)w. Piqan(cid:215)w Gia to 1998 anam~netai (cid:246)ti oi synolik~w esvterik~w parad(cid:246)seiw liq‘nqraka qa meivqo(cid:255)n per(cid:242)poy kat‘ 24,7 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, diamorfo(cid:255)menew se 243,5 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noyw. To ple(cid:242)sto thw pt(cid:215)shw ayt(cid:254)w (21,1 eka(cid:220) tomm(cid:255)ria t(cid:246)noi (cid:254) sxed(cid:246)n posost(cid:246) 86(cid:216)% thw synolik(cid:254)w me(cid:242)vshw) qa pro~lqei ap(cid:246) thn k‘mch parad(cid:246)sevn prow toyw na shmeivqe(cid:242) k‘mch per(cid:242)poy kat‘ 0,9 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw sthn aporr(cid:246)fhsh toy proı(cid:246)ntow gia xr(cid:254)sh ap(cid:246) th bio(cid:220) mhxan(cid:242)a, en(cid:215) anam~netai (cid:246)ti oi parad(cid:246)seiw sthn egx(cid:215)ria agor‘ qa ypoxvr(cid:254)soyn kat‘ 0,8 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, molon(cid:246)ti piqan(cid:215)w na shmeivqe(cid:242) anepa(cid:242)sqhth ‘nodow stiw parad(cid:246)seiw prow th xalyboyrg(cid:242)a, el‘xista periss(cid:246)tero ap(cid:246) 0,1 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi. Ana x(cid:215)ra, probl~petai (cid:246)ti oi kyri(cid:246)terew mei(cid:215)seiw qa pro~lqoyn ap(cid:246) to Hnvm~no Bas(cid:242)leio ((cid:134)(cid:216)15,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), th Gall(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)4,3 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), th Dan(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)3,0 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai, se mikr(cid:246)tero baqm(cid:246), thn Por(cid:220) togal(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)1,0 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai to B~lgio ((cid:134)(cid:216)0,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi). O kl‘dow hlektroparagvg(cid:254)w, poy apotele(cid:242) ton kyri(cid:246)(cid:220) tero katanalvt(cid:254) ‘nqraka, ypagore(cid:255)ei se meg‘lo baqm(cid:246) thn ej~lijh tvn parad(cid:246)sevn liq‘nqraka. Vst(cid:246)so, aj(cid:242)zei na shmeivqe(cid:242) (cid:246)ti epib‘lletai na antime(cid:220) tvp(cid:242)zontai me ‘kra epif(cid:255)lajh oi probl~ceiw poso(cid:220) t(cid:254)tvn sth xr(cid:254)sh ‘nqraka, epeid(cid:254) oi xrhsimopoio(cid:255)menew gia th diat(cid:255)pvsh ariqmhtik(cid:215)n stoixe(cid:242)vn eqnik~w ana(cid:220) l(cid:255)seiw te(cid:242)noyn na qevro(cid:255)n ton ‘nqraka vw to (cid:133)ypoloi(cid:220) p(cid:246)meno ka(cid:255)simo(cid:176) poy apaite(cid:242)tai gia thn parox(cid:254) thw problep(cid:246)menhw synolik(cid:254)w energeiak(cid:254)w z(cid:254)thshw, afo(cid:255) ~xoyn doqe(cid:242) kaqorism~new pos(cid:246)thtew poy diat(cid:242)qentai ap(cid:246) ‘lla ka(cid:255)sima (cid:254) energeiak~w phg~w. Vw ek to(cid:255)toy, diakym‘nseiw sthn paragvg(cid:254) ydrohlektrik(cid:254)w en~rgeiaw (cid:254) stiw epid(cid:246)seiw tvn pyrhnik(cid:215)n staqm(cid:215)n mpore(cid:242) na synep‘gontai meg‘lew metabol~w stiw probl~ceiw gia ton ‘nqraka. P~ran ayto(cid:255), anamf(cid:242)bola ayj‘nei h die(cid:242)sdysh toy fysiko(cid:255) aer(cid:242)oy eiw b‘row tvn stere(cid:215)n kays(cid:242)mvn, eidik(cid:215)w sto Hnvm~no Bas(cid:242)leio. 6. (cid:217)Vw prow ton kl‘do hlektroparagvg(cid:254)w, oi synolik~w pos(cid:246)thtew hlektrismo(cid:255) mpore(cid:242) na mei(cid:215)qhkan sth di‘r(cid:220) keia toy 1997 g(cid:255)rv sto1,5(cid:216)% se s(cid:255)gkrish prow to 1996. En(cid:215) piqan(cid:246)tata na ayj(cid:254)qhkan oi pos(cid:246)thtew hlektri(cid:220) smo(cid:255) poy par‘xqhkan ap(cid:246) a~rio, pyrhnik(cid:254) en~rgeia kai ydatopt(cid:215)seiw, ayt~w antistaqm(cid:242)sthkan me to para(cid:220) p‘nv ap(cid:246) th me(cid:242)vsh thw hlektroparagvg(cid:254)w ap(cid:246) petr~(cid:220) laio, ‘nqraka kai lign(cid:242)th. Oi parad(cid:246)seiw liq‘nqraka stoyw staqmo(cid:255)w tvn epixei(cid:220) r(cid:254)sevn hlektrismo(cid:255) mpore(cid:242) sth di‘rkeia toy 1997 na shme(cid:242)vsan k‘mch kat‘ 2,9 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ~nanti toy 1996, (cid:246)poy anam~netai (cid:246)ti oi kyri(cid:246)terew mei(cid:215)seiw pro(cid:254)lqan ap(cid:246) to Hnvm~no Bas(cid:242)leio ((cid:134)(cid:216)2,8 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noi), th German(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)2,1 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)nnoi) kai th Gall(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)2,0 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi). Oi mei(cid:215)seiw ayt~w ejoydet~rvsan tiw anamen(cid:246)menew mikr~w ayj(cid:254)seiw sthn Ispan(cid:242)a (+(cid:216)1,4 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), sth Finland(cid:242)a (+(cid:216)0,9 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), sthn Ital(cid:242)a (+(cid:216)0,6 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noi), sth Dan(cid:242)a (+(cid:216)0,4 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai sthn Portogal(cid:242)a (+(cid:216)0,4 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi). Oi tr~xoysew probl~ceiw gia to 1998 de(cid:242)xnoyn endex(cid:246)(cid:220) menh pt(cid:215)sh sxed(cid:246)n kat‘ 20 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, ap(cid:246) toyw opo(cid:242)oyw ‘nv tvn 14 ekatommyr(cid:242)vn t(cid:246)nvn antipro(cid:220) svpe(cid:255)ei ap(cid:246) m(cid:246)no toy to Hnvm~no Bas(cid:242)leio, synepe(cid:242)a thw ~narjhw leitoyrg(cid:242)aw n~vn staqm(cid:215)n me ka(cid:255)simo dia(cid:220) foretik(cid:246) ap(cid:246) ton ‘nqraka, kai per(cid:242)poy 2,9 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noyw 2,1 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw kai 0,7 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noyw antisto(cid:242)xvw h Dan(cid:242)a, h Gall(cid:242)a kai h Por(cid:220) togal(cid:242)a. Sta periss(cid:246)tera ap(cid:246) ta yp(cid:246)loipa kr‘th m~lh epikrate(cid:242) staqer(cid:246)thta (cid:254) elafr‘ me(cid:242)vsh tvn parad(cid:246)(cid:220) sevn. 7. (cid:217)Sth di‘rkeia toy 1997, oi parad(cid:246)seiw synolik(cid:215)w prow th biomhxan(cid:242)a ayj(cid:254)qhkan kat‘ 0,4 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw (+(cid:216)1,4(cid:216)%), diamorfo(cid:255)menew se 29,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, l(cid:246)gv thw sobar(cid:254)w an(cid:246)doy tvn parad(cid:246)sevn liq‘nqraka prow th xalyboyrg(cid:242)a, oi opo(cid:242)ew antist‘qmisan me to parap‘nv tiw mei(cid:215)seiw parad(cid:246)sevn prow tiw loip~w bio(cid:220) mhxan(cid:242)ew. Oi tr~xoysew (cid:246)mvw probl~ceiw gia to 1998 de(cid:242)xnoyn synolik(cid:254) me(cid:242)vsh kat‘ per(cid:242)poy 1 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw sto ep(cid:242)pedo tvn 28,5 ekatommyr(cid:242)vn t(cid:246)nvn, par‘ th synexiz(cid:246)menh a(cid:255)jhsh tvn parad(cid:246)sevn prow th xaly(cid:220) boyrg(cid:242)a. 8. (cid:217)H paragvg(cid:254) akat~rgastoy x‘lyba to 1997 piqan(cid:215)w na fq‘sei sto ep(cid:242)pedo tvn 158,0 ekatommyr(cid:242)vn t(cid:246)nvn, pos(cid:246)thta poy antiprosvpe(cid:255)ei ‘nodo per(cid:242)poy kat‘ 7,3(cid:216)% (+(cid:216)10,8 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) ~nanti toy 1996. Gia to 1998 mpore(cid:242) na shmeivqe(cid:242) perait~rv ‘nodow thw paragvg(cid:254)w akat~rgastoy x‘lyba kat‘ 5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, fq‘nontaw sta 163 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw. To telik(cid:246) ariqmhtik(cid:246) m~geqow gia thn paragvg(cid:254) opt‘n(cid:220) qraka kat‘ to 1997 piqan(cid:215)w na e(cid:242)nai 39,9 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi, dhlad(cid:254) 0,4 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi ((cid:134)(cid:216)0,9(cid:216)%) lig(cid:246)tero ap’ (cid:246),ti to 1996. Piqan(cid:215)w (cid:246)mvw na ayj(cid:254)qhkan oi eja(cid:220) gvg~w ap(cid:246) tr(cid:242)tew x(cid:215)rew kat‘ 0,9 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, sto ep(cid:242)pedo tvn 7,4 ekatommyr(cid:242)vn t(cid:246)nvn. Oi parad(cid:246)(cid:220) seiw opt‘nqraka prow tiw xalyboyrgik~w mon‘dew piqan(cid:215)w na ~fqasan ta 42,3 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw (+(cid:216)1,2(cid:216)%), en(cid:215) oi loip~w parad(cid:246)seiw opt‘nqraka sthn C (cid:216)131/8 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn 29. 4. 98 Koin(cid:246)thta anam~netai na diamorfvqo(cid:255)n se per(cid:242)poy 5,6 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, pos(cid:246)thta poy antiprosvpe(cid:255)ei ‘nodo kat‘ 2,1(cid:216)% ~nanti toy parelq(cid:246)ntow ~toyw. Gia to 1998 anam~netai k‘mch thw paragovg(cid:254)w ((cid:134)(cid:216)0,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi lig(cid:246)tero (cid:254) posost(cid:246) 1,3(cid:216)%) kai tvn parad(cid:246)sevn t(cid:246)so prow th xalyboyrg(cid:242)a (0,1 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noi lig(cid:246)tero (cid:254) 0,3(cid:216)%) (cid:246)so kai prow toyw loi(cid:220) po(cid:255)w koinotiko(cid:255)w katanalvt~w ((cid:134)(cid:216)6,3(cid:216)%). 9. (cid:217)Oi p(cid:246)roi lign(cid:242)th kai t(cid:255)rfhw (paragvg(cid:254) kai eisagvg~w) thw Koin(cid:246)thtaw anam~netai na e(cid:242)nai kat‘ to 1997 lig(cid:246)(cid:220) tera kat‘ 12,4 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)4,5(cid:216)%) ap’ (cid:246),ti kat‘ to parelq(cid:246)n ~tow, kino(cid:255)menoi sto ep(cid:242)pedo tvn 262 ekatommyr(cid:242)vn t(cid:246)nvn. Fa(cid:242)netai (cid:246)ti synex(cid:242)zetai h sobar(cid:254) k‘mch thw paragvg(cid:254)w lign(cid:242)th sth German(cid:242)a, me me(cid:242)vsh kat‘ 11,7 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw sta 175,6 eka(cid:220) tomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, l(cid:246)gv thw xamhl(cid:246)terhw z(cid:254)thshw ap(cid:246) toyw staqmo(cid:255)w hlektroparagvg(cid:254)w ((cid:134)(cid:216)6,6 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), ta ergost‘sia mpriket(cid:215)n ((cid:134)(cid:216)4,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai toyw (cid:133)loipo(cid:255)w(cid:176) katanalvt~w ((cid:134)(cid:216)0,7 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noi). H k‘mch pl(cid:254)ttei periss(cid:246)tero thn para(cid:220) gvg(cid:246) periox(cid:254) toy Lausitz ((cid:134)(cid:216)8,7 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), en(cid:215) probl~petai na ayjhqe(cid:242) elafr(cid:215)w h paragvg(cid:254) lign(cid:242)th sto Helmstedt. Gia to 1998 anam~netai perait~rv k‘mch tvn p(cid:246)rvn lign(cid:242)th kai t(cid:255)rfhw kat‘ 5,7 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)2,2(cid:216)%), l(cid:246)gv thw proejoflo(cid:255)menhw pt(cid:215)shw z(cid:254)thshw sth German(cid:242)a, poy en m~rei antistaqm(cid:242)zetai ap(cid:246) tiw programmatiz(cid:246)menew ayj(cid:254)seiw gia xr(cid:254)sh sthn hlektro(cid:220) t(cid:246)noi, paragvg(cid:254) sthn Ell‘da +(cid:216)3,9(cid:216)%). ekatomm(cid:255)ria (2,3 10. (cid:217)To 1997 shmei(cid:215)qhke piqan(cid:246)tata a(cid:255)jhsh tvn eisa(cid:220) gvg(cid:215)n liq‘nqraka ap(cid:246) tr(cid:242)tew x(cid:215)rew kat‘ 4,3 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noyw (+(cid:216)3(cid:216)%) ~nanti toy parelq(cid:246)ntow ~toyw. Oi synolik~w eisagvg~w ektim(cid:215)ntai sta 145,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw, me kyri(cid:246)terew anamen(cid:246)menew ayj(cid:254)seiw sto Hnv(cid:220) m~no Bas(cid:242)leio (+(cid:216)4,7 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), sth German(cid:242)a (+(cid:216)1,1 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai sth Dan(cid:242)a (+(cid:216)1,1 eka(cid:220) tomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), antistaqmiz(cid:246)menew en m~rei ap(cid:246) thn ypox(cid:215)rhsh poy shmei(cid:215)qhke sthn Ispan(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)2,9 eka(cid:220) tomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai sth Gall(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)0,9 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi). (cid:190)Oson afor‘ toyw promhqeyt~w, anam~netai (cid:246)ti oi metabol~w stiw eisag(cid:246)menew pos(cid:246)thtew vf~lhsan thn Kolomb(cid:242)a (+(cid:216)5,1 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai se mikr(cid:246)tero baqm(cid:246) thn Aystral(cid:242)a (+(cid:216)1,3 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), en(cid:215) piqan(cid:215)w na mei(cid:215)qhkan kat‘ 0,7 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw oi eisag(cid:246)menew sthn Koin(cid:246)thta pos(cid:246)thtew ap(cid:246) th N(cid:246)tia Afrik(cid:254). Gia to 1998 mpore(cid:242) na meivqo(cid:255)n oi eisagvg~w liq‘n(cid:220) qraka ap(cid:246) tr(cid:242)tew x(cid:215)rew kat‘ 2,8 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw ((cid:134)(cid:216)1,9(cid:216)%) ~nanti eke(cid:242)nvn toy 1997, diamorfo(cid:255)menew se 142,7 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noyw. Oi sobar~w ayj(cid:254)seiw eisa(cid:220) gvg(cid:215)n poy probl~pontai sthn Ispan(cid:242)a (+(cid:216)2,6 ekatom(cid:220) m(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai sth German(cid:242)a (+(cid:216)1,8 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) antistaqm(cid:242)zontai me to parap‘nv ap(cid:246) tiw ana(cid:220) men(cid:246)menew mei(cid:215)seiw sta periss(cid:246)tera ‘lla kr‘th m~lh, eidik(cid:215)w sth Dan(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)3 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), sto Hnv(cid:220) m~no Bas(cid:242)leio ((cid:134)(cid:216)1,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi), sthn Porto(cid:220) gal(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)1 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi) kai sth Gall(cid:242)a ((cid:134)(cid:216)0,5 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi). An‘ promhqe(cid:255)tria x(cid:215)ra, den ana(cid:220) m~nontai sobar~w metabol~w, me thn eja(cid:242)resh thw pt(cid:215)shw tvn eisagvg(cid:215)n ap(cid:246) tiw Hnvm~new Polite(cid:242)ew kai th N(cid:246)tia Afrik(cid:254) (ant(cid:242)stoixa (cid:134)(cid:216)1,8 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi kai (cid:134)(cid:216)1,3 ekatomm(cid:255)ria t(cid:246)noi). 11. (cid:217)Met‘ ap(cid:246) dynamik(cid:246) kle(cid:242)simo to 1996, oi tim~w toy dia(cid:220) tiq~menoy sto emp(cid:246)rio ‘nqraka shmei(cid:215)noyn to 1997 fq(cid:242)noysa pore(cid:242)a. Orism~noi agorast~w anam~noyn perait~rv k‘mch, xvr(cid:242)w (cid:246)mvw na epikrate(cid:242) panto(cid:255) h (cid:242)dia prosdok(cid:242)a. Met‘ tiw pol(cid:255) xamhl~w tim~w toy parelq(cid:246)ntow fqinop(cid:215)roy, stiw arx~w toy 1997 (cid:254)tan ychl(cid:246)terew oi tim~w nayl(cid:215)sevn kai met‘ th syn(cid:254)qh adynam(cid:242)a toy q~royw fa(cid:242)netai na enisx(cid:255)qhkan to fqi(cid:220) n(cid:246)pvro toy 1997. Fa(cid:242)netai (cid:246)mvw (cid:246)ti diat(cid:242)qentai meriko(cid:242) fqhno(cid:242) na(cid:255)loi, idia(cid:242)tera sthn agor‘ na(cid:255)lvshw plo(cid:242)vn t(cid:255)poy Panamax. Se genik~w gramm~w ta antagvnistik‘ ka(cid:255)sima diat(cid:254)(cid:220) rhsan ta ep(cid:242)peda tim(cid:215)n toyw. Ejakolo(cid:255)qhse na kine(cid:242)tai sta ychl‘ ep(cid:242)peda tvn teleyta(cid:242)vn et(cid:215)n h tim(cid:254) toy argo(cid:255) petrela(cid:242)oy, pr‘gma poy antikatoptr(cid:242)sthke se meg‘lo baqm(cid:246) sthn tim(cid:254) toy bar~vw mazo(cid:255)t. F~tow (cid:254)tan (cid:246)mvw antagvnistik(cid:254) sthn eyrvpaık(cid:254) agor‘ h tim(cid:254) toy opt‘nqraka oryktela(cid:242)vn (petcoke)(cid:221) oi tim~w (cid:254)tan xamhl(cid:246)terew ap’ (cid:246),ti to 1996, op(cid:246)te parathr(cid:254)qhkan elle(cid:242)ceiw ston efodiasm(cid:246) thw agor‘w tvn HPA. Vw prow tiw tim~w eisagvg(cid:254)w, h tim(cid:254) toy ‘nqraka optan(cid:220) qrakopo(cid:242)hshw an(cid:254)lqe kat‘ to tr(cid:242)to tr(cid:242)mhno toy 1997 se 57,54 dol‘ria Hnvm~nvn Politei(cid:215)n an‘ t(cid:246)no isod(cid:255)(cid:220) namoy ‘nqraka (IA), ~nanti 57,44 dolar(cid:242)vn Hnvm~nvn Politei(cid:215)n an‘ TIA toy ant(cid:242)stoixoy trim(cid:254)noy toy parelq(cid:246)ntow ~toyw. H staqmism~nh m~sh tim(cid:254) toy eisag(cid:246)menoy sthn Koin(cid:246)(cid:220) thta ‘nqraka atmoparagvg(cid:254)w poy katanal(cid:215)netai stoyw staqmo(cid:255)w tvn epixeir(cid:254)sevn hlektrismo(cid:255) (symb(cid:246)(cid:220) laia par‘doshw to pol(cid:255) ent(cid:246)w ~toyw, p‘shw pro(cid:220) ~leyshw) an(cid:254)lqe kat‘ to pr(cid:215)to tr(cid:242)mhno toy 1997 (pl~on pr(cid:246)sfatew diaq~simew plhrofor(cid:242)ew kat‘ th stigm(cid:254) s(cid:255)ntajhw toy par(cid:246)ntow) se 47,69 dol‘ria Hnv(cid:220) m~nvn Politei(cid:215)n an‘ TIA, ~nanti 50,31 dolar(cid:242)vn Hnv(cid:220) m~nvn Politei(cid:215)n an‘ TIA thw ant(cid:242)stoixhw peri(cid:246)doy toy parelq(cid:246)ntow ~toyw. M~sh tim(cid:254) CIF eisag(cid:246)menoy ‘nqraka apo tr(cid:242)tew x(cid:215)rew Per(cid:242)odow (cid:190)Anqrakaw optanqrakopo(cid:242)hshw(cid:216)(*) (cid:190)Anqrakaw atmoparagvg(cid:254)w(cid:216)(**) 1/1995 2/1995 3/1995 4/1995 1/1996 2/1996 3/1996 4/1996 1/1997 2/1997 3/1997 54,84 57,83 58,73 58,23 57,24 57,34 57,44 57,34 57,28 57,14 57,54 47,97 51,04 50,91 51,84 50,31 48,27 47,77 48,22 47,69 (*) Afor‘ typopoihm~nh poi(cid:246)thta ‘nqraka vw ej(cid:254)w: t~fra 7,5(cid:216)%, ygras(cid:242)a 8,0(cid:216)%, qe(cid:242)o 0,8(cid:216)% kai pthtik~w oys(cid:242)ew 26(cid:216)%. (**)(cid:217)Gia skopo(cid:255)w hlektroparagvg(cid:254)w. 12. (cid:217)Par‘ th di(cid:246)gkvsh toy koinotiko(cid:255) AEP kat‘ to ~tow 1997, piqan(cid:246)tata na ~xei shmeivqe(cid:242) elafr‘ ypox(cid:215)rhsh thw synolik(cid:254)w energeiak(cid:254)w z(cid:254)thshw, ta de stere‘ ka(cid:255)(cid:220) sima qa dexqo(cid:255)n to sklhr(cid:246)tero pl(cid:254)gma. Oi pr(cid:215)tew probl~ceiw gia ta stere‘ ka(cid:255)sima kat‘ to 1998 de(cid:242)xnoyn syn~xish thw fq(cid:242)noysaw pore(cid:242)aw poy parath(cid:220) re(cid:242)tai ap(cid:246) to 1991 kai met‘


title: Komission tiedonanto - Kiinteiden polttoaineiden markkinat yhteisössä vuonna 1997 ja ennuste vuodeksi 1998

formats: html pdf print

text: 29. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 131/5 Kiinteiden polttoaineiden markkinat yhteis‰ss… vuonna 1997 ja ennuste vuodeksi 1998 (98/C 131/04) 1. (cid:217)T…ss… alustavassa kertomuksessa analysoidaan j…sen(cid:220) valtioiden laatimia vuosien 1997 ja 1998 ennusteita, jotka toimitettiin komissiolle marraskuussa 1997. Sen tarkoituksena on antaa EHTY:n neuvoa(cid:220)antavalle komitealle ja muille asianomaisille tuoreimmat tiedot yhteis‰n kiinteiden polttoaineiden markkinoiden ke(cid:220) hityksest…. Yhteis‰n kiinteiden polttoaineiden markkinoista vuonna 1997 ja vuoden 1998 ennusteesta laaditaan uusi kertomus vuoden 1998 ensimm…isell… nelj…nnek(cid:220) sell…. Kaikkien muiden energial…hteiden kulutus on laske(cid:220) nut. Eniten ovat laskeneet kiinteiden polttoaineiden kulutus, 5,2 prosenttia (kivihiili 5,1 prosenttia sek… ruskohiili ja turve 5,6 prosenttia), ja maakaasun ku(cid:220) lutus, 3 prosenttia. Kun otetaan huomioon talouden ennustettu kasvu ja oletetaan, ett… s……olosuhteet pysyv…t vakioina, ener(cid:220) gian kysynn…n ennustetaan kasvavan 1,8 prosenttia vuonna 1998. Kiinteiden polttoaineiden osalta kivi(cid:220) hiilen kysynt… saattaa laskea 4 prosenttia ja ruskohii(cid:220) len 2 prosenttia. 2. (cid:217)Taloudellisen toiminnan arvioidaan vilkastuneen huomattavasti vuonna 1997 verrattuna vuoden 1996 arvioituun 1,8 prosentin kasvuun. T…m… on l…hinn… edelleen jatkuneen viennin kasvun ja joidenkin j…sen(cid:220) valtioiden yksityisen kulutuksen elpymisen ansiota. Reaalibruttokansantuotteen ennustetaan kasvaneen vuonna 1997 yhteis‰ss… keskim……rin 2,6 prosenttia. Toiminnan vilkastumisesta edelleen vuonna 1998 on yh… vakuuttavampia merkkej…, sill… my‰nteinen ke(cid:220) hitys n…kyy jo kotimaisessa taloudessa julkisen talou(cid:220) den vakautumisen, asianmukaisen palkkakehityksen, alhaisena s…ilyneen korkotason, kuluttajien palautu(cid:220) neen luottamuksen ja investointien hyv…n tuottavuu(cid:220) den ansiosta BKT:n kasvu noussee vuonna 1998 kes(cid:220) kim……rin 3 prosenttiin. 3. (cid:217)Energian kysynn…n osalta vuoden 1997 ensimm…isen puoliskon ennakkoluvut osoittavat kysynn…n (sis…i(cid:220) nen bruttokulutus) laskeneen koko yhteis‰ss… noin 1,2 prosenttia l…mpim…n s……n johdosta. Energial…hteist… vain ydin(cid:220) ja vesivoiman kulutus on lis……ntynyt. Ydinvoiman kulutus on noussut 2,4 pro(cid:220) senttia ja vesivoiman 1,4 prosenttia verrattuna sa(cid:220) maan ajankohtaan edellisen… vuonna, kun taas ‰ljyn kulutus on pysynyt suurin piirtein muuttumattomana. 4. (cid:217)Yhteis‰n kivihiilen tuotantoon vaikuttavat edelleen eriasteiset rakenneuudistus(cid:220), j…rkeist…mis(cid:220) ja uuden(cid:220) aikaistamissuunnitelmat. Yhteis‰n kivihiilen tuotanto laski vuonna 1997 vuoteen 1996 verrattuna arviolta 3,6 miljoonaa tonnia (2,9 prosenttia) 123,1 miljoo(cid:220) naan tonniin. Kaikkien kivihiilt… tuottavien j…senval(cid:220) tioiden tuotannon odotetaan laskevan: Ranskan 1,3 miljoonaa tonnia (18,2 prosenttia), Saksan 1,2 mil(cid:220) joonaa tonnia (2,2 prosenttia), Yhdistyneen kunin(cid:220) gaskunnan 0,9 miljoonaa tonnia (1,8 prosenttia) ja Espanjan 0,3 miljoonaa tonnia (1,4 prosenttia). Vuonna 1998 kivihiilen tuotannon ennustetaan las(cid:220) kevan noin 15,2 miljoonaa tonnia (12,3 prosenttia) 108 miljoonaan tonniin. Suurin osa t…st… tuotannon v…henemisest… tapahtunee Yhdistyneess… kuningas(cid:220) kunnassa, jossa tuotannon arvioidaan supistuvan l…(cid:220) hes 12,2 miljoonaa tonnia (25,5 prosenttia), kun tuottajat reagoivat kaasun lis……ntyneen hy‰dynt…mi(cid:220) sen aiheuttamaan markkinoiden supistumiseen s…h(cid:220) k‰ntuotannon alalla. Saksan odotetaan v…hent…v…n kivihiilen tuotantoa hieman yli 2 miljoonaa tonnia (3,9 prosenttia), Ranskan 0,6 miljoonaa tonnia (9,3 prosenttia) ja Espanjan 0,4 miljoonaa tonnia (2,3 prosenttia). Kiinteiden polttoaineiden markkinoiden p……piirteiden vertailu (miljoonaa tonnia) 1996 todellinen 1997 arvio 1998 ennuste 1997/96 (%)(cid:216)(**) 1998/97 (%)(cid:216)(**) KIVIHIILI Varat -(cid:217)tuotanto -(cid:217)talteenotto -(cid:217)tuonti kolmansista maista Yhteens… 126,8 3,0 141,2 270,9 123,1 2,5 145,5 271,1 108,0 2,2 142,7 252,9 (cid:134)(cid:216)2,9 (cid:134)(cid:216)16,1 +3,0 +0,1 (cid:134)(cid:216)12,3 (cid:134)(cid:216)11,9 (cid:134)(cid:216)2,0 (cid:134)(cid:216)6,7 C 131/6 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 29. 4. 98 Kiinteiden polttoaineiden markkinoiden p……piirteiden vertailu (miljoonaa tonnia) 1996 todellinen 1997 arvio 1998 ennuste 1997/96 (%)(cid:216)(**) 1998/97 (%)(cid:216)(**) Toimitukset -(cid:217)koksaamoille -(cid:217)voimalaitoksille(cid:216)(*) -(cid:217)muille -(cid:217)vienti kolmansiin maihin Yhteens… KOKSI Varat -(cid:217)tuotanto -(cid:217)tuonti kolmansista maista Yhteens… Toimitukset -(cid:217)ter…steollisuudelle -(cid:217)muut toimitukset yhteis‰n sis…ll… -(cid:217)vienti kolmansiin maihin Yhteens… RUSKOHIILI Varat 54,2 185,2 32,0 0,3 271,8 40,3 6,5 46,8 41,8 5,5 0,4 47,6 53,3 182,9 32,0 0,5 268,7 39,9 7,4 47,3 42,3 5,6 0,3 48,2 51,4 161,8 30,3 0,5 244,0 39,4 7,2 46,6 42,1 5,2 0,4 47,7 (cid:134)(cid:216)1,7 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)0,1 +41,6 (cid:134)(cid:216)1,2 (cid:134)(cid:216)3,5 (cid:134)(cid:216)11,5 (cid:134)(cid:216)5,4 +9,4 (cid:134)(cid:216)9,2 (cid:134)(cid:216)0,9 +13,9 +1,1 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)2,1 (cid:134)(cid:216)1,4 +1,2 (cid:134)(cid:216)0,3 +2,1 (cid:134)(cid:216)25,3 +1,1 (cid:134)(cid:216)6,3 +22,6 (cid:134)(cid:216)0,9 -(cid:217)tuotanto ja tuonti 261,1 249,7 244,2 (cid:134)(cid:216)4,4 (cid:134)(cid:216)2,2 Toimitukset -(cid:217)briketinvalmistuslaitoksille -(cid:217)voimalaitoksille -(cid:217)Muut (my‰s vienti kolmansiin maihin) Yhteens… 27,5 229,0 4,0 260,6 23,1 223,0 3,2 249,4 18,6 222,7 2,8 244,1 (cid:134)(cid:216)16,0 (cid:134)(cid:216)2,6 (cid:134)(cid:216)20,3 (cid:134)(cid:216)4,3 (cid:134)(cid:216)19,5 (cid:134)(cid:216)0,1 (cid:134)(cid:216)13,5 (cid:134)(cid:216)2,1 TURVE Varat -(cid:217)tuotanto ja tuonti 14,3 13,3 13,1 (cid:134)(cid:216)7,1 (cid:134)(cid:216)1,6 Toimitukset -(cid:217)briketinvalmistuslaitoksille -(cid:217)voimalaitoksille -(cid:217)muille (my‰s vienti kolmansiin maihin) Yhteens… 1,7 10,4 2,3 14,3 2,5 8,1 2,5 13,1 2,7 8,0 2,4 13,1 +53,5 (cid:134)(cid:216)21,5 +8,9 (cid:134)(cid:216)8,0 +5,4 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)4,1 (cid:134)(cid:216)0,5 (!) Luvut on py‰ristetty, joten ne eiv…t yhteenlaskettuina aina t…sm…… kokonaism……rien kanssa. (*) K…sitt…… teolliset ja kaivosvoimalaitokset. (**)(cid:217)Vaihtelut lasketaan tuhansina tonneina. 29. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 131/7 toimitukset 5. (cid:217)Vuoden 1997 yhteis‰n sis…isten kivihiilitoimitusten m……r…ksi arvioidaan 268,2 miljoonaa tonnia, eli l…hes 3,3 miljoonaa tonnia v…hemm…n kuin edellisen… vuonna. V…hennyksi… kirjattiin l…hes kaikilla kulutus(cid:220) julkisessa aloilla. Erityisesti v…heniv…t omistuksessa oleville voimalaitoksille, 2,9 miljoonaa tonnia (1,7 prosenttia) 172,9 miljoonaan tonniin, koksaamoille (0,9 miljoonaa tonnia, 1,7 prosenttia) ja muille teollisuudenaloille (0,8 miljoonaa tonnia, 3,9 prosenttia). Omaan k…ytt‰‰n energiaa tuottaville laitoksille toimitetun kivihiilen m……r…n arvioidaan kuitenkin nousseen l…hes 0,4 miljoonaa tonnia (6,8 prosenttia). Toimitukset rauta(cid:220) ja ter…steollisuudelle kasvoivat my‰s (1,2 miljoonaa tonnia, 14,7 prosent(cid:220) tia). J…senvaltioita tarkasteltaessa huomattavimmat toimitusten v…hennykset ovat odotettavissa Yhdisty(cid:220) neess… kuningaskunnassa tonnia), Saksassa (2,2 miljoonaa tonnia) ja Ranskassa (1,7 miljoonaa tonnia). N…iden vastapainoksi toimitukset ovat lis……ntyneet hieman Espanjassa (1,4 miljoonaa tonnia), Suomessa (0,8 miljoonaa tonnia) ja Italiassa (0,6 miljoonaa tonnia). (3,0 miljoonaa Saksalaisten, espanjalaisten ja brittil…isten tuottajien kivihiilivarastojen odotetaan kasvavan hieman, kun taas s…hk‰ntuottajien kivihiilivarastot voivat kasvaa noin 50,5 miljoonasta tonnista 53,3 miljoonaan ton(cid:220) niin p……asiassa Yhdistyneen kuningaskunnan s…h(cid:220) k‰ntuottajien suurempien varastojen johdosta. Vuonna 1998 sis…isten kivihiilitoimitusten odotetaan v…henev…n noin 24,7 miljoonaa tonnia 243,5 miljoo(cid:220) naan tonniin. Suurin osa t…st… v…hennyksest… (21,1 miljoonaa tonnia eli l…hes 86 prosenttia) johtuu voi(cid:220) malaitoksille toimitettavien m……rien pienenemisest…. Teollisuusk…ytt‰ saattaa laskea noin 0,9 miljoonaa tonnia, ja kotimaan markkinoiden toimitusten odote(cid:220) taan v…henev…n 0,8 miljoonaa tonnia, vaikka toimi(cid:220) tukset rauta(cid:220) li(cid:220) s……nty… hieman (v…h…n yli 0,1 miljoonaa tonnia). Toimitusten odotetaan v…henev…n eniten Yhdisty(cid:220) neess… kuningaskunnassa (15,5 miljoonaa tonnia), Ranskassa (4,3 miljoonaa tonnia), Tanskassa (3,0 miljoonaa tonnia) sek… jonkin verran my‰s Portuga(cid:220) lissa (1,0 miljoonaa tonnia) ja Belgiassa (0,5 miljoo(cid:220) naa tonnia). ja ter…steollisuudelle saattavatkin S…hk‰ntuotantoala, joka on suurin kivihiilen kulut(cid:220) taja, m……r…… suurelta osin kivihiilitoimitusten kehi(cid:220) tyksen. On kuitenkin huomattava, ett… kivihiilen k…ytt‰… koskeviin m……r…llisiin ennusteisiin on suh(cid:220) tauduttava varsin varauksellisesti, sill… lukujen poh(cid:220) jana olevissa kansallisissa analyyseissa on taipumus n…hd… hiili jota tarvitaan ’’ylij……m…polttoaineena’’, energian ennustetun kokonaiskysynn…n tyydytt…mi(cid:220) seksi sen j…lkeen, kun muista polttoaineista tai ener(cid:220) gial…hteist… saatavat m……r…t on toimitettu. N…in ollen vesivoiman tai ydinvoiman tuotannon vaihtelut voi(cid:220) vat muuttaa arvioitua hiilen tarvetta merkitt…v…sti. Toisaalta ei ole ep…ilyst…k……n maakaasun markki(cid:220) naosuuden kasvamisesta kiinteiden polttoaineiden kustannuksella erityisesti Yhdistyneess… kuningas(cid:220) kunnassa. 6. (cid:217)S…hk‰n kokonaistuotannon arvioidaan mahdollisesti laskevan vuonna 1997 noin 1,5 prosenttia verrattuna vuoteen 1996. Kaasun, ydinvoiman ja vesivoiman avulla tuotetun s…hk‰n m……r…n odotetaan kasvavan, mutta ‰ljyyn, kivihiileen ja ruskohiileen perustuva t…t… kasvua s…hk‰ntuotanto v…henee vastaavasti enemm…n. Kivihiilen toimitukset julkisessa omistuksessa oleville voimalaitoksille v…heniv…t arviolta 2,9 miljoonaa ton(cid:220) nia vuonna 1997 verrattuna vuoteen 1996. Toimitus(cid:220) ten odotettiin v…henev…n eniten Yhdistyneess… kunin(cid:220) gaskunnassa (2,8 miljoonaa tonnia), Saksassa (2,1 miljoonaa tonnia) ja Ranskassa (2,0 miljoonaa ton(cid:220) nia). N…m… toimitusm……rien v…hennykset ylittiv…t sel(cid:220) v…sti v…h…isemm…t lis…ykset Espanjassa (1,4 miljoo(cid:220) naa tonnia), Suomessa (0,9 miljoonaa tonnia), Itali(cid:220) assa (0,6 miljoonaa tonnia), Tanskassa (0,4 miljoo(cid:220) naa tonnia) ja Portugalissa (0,4 miljoonaa tonnia). Vuoden 1998 ennusteiden perusteella kivihiilen toi(cid:220) mitukset saattavat v…henty… l…hes 20 miljoonaa ton(cid:220) nia. T…st… pelk…st……n Yhdistyneen kuningaskunnan osuus on yli 14 miljoonaa tonnia, mik… johtuu siit…, ett… maassa ollaan ottamassa k…ytt‰‰n uusia voima(cid:220) laitoksia, joissa ei hy‰dynnet… hiilt…. Loppu v…hen(cid:220) nyksest… muodostuu seuraavasti: Tanska 2,9 miljoo(cid:220) naa tonnia, Ranska 2,1 miljoonaa tonnia ja Portugali 0,7 miljoonaa tonnia. Useimmissa muissa j…senval(cid:220) tioissa toimitukset pysyv…t ennallaan tai v…henev…t. 7. (cid:217)Kokonaistoimitukset teollisuudelle lis……ntyiv…t 0,4 miljoonaa tonnia (1,4 prosenttia) 29,5 miljoonaan tonniin vuonna 1997, sill… kivihiilen toimitukset rauta(cid:220) ja ter…steollisuudelle kasvoivat huomattavasti. N…m… toimitukset kasvoivat enemm…n kuin muille teollisuudenaloille suuntautuneet toimitukset v…heni(cid:220) v…t. Vuoden 1998 ennusteiden mukaan toimitukset kuitenkin v…henev…t yhteens… noin miljoonalla ton(cid:220) nilla 28,5 miljoonaan tonniin, vaikka toimitukset rauta(cid:220) ja ter…steollisuudelle kasvavat edelleen. 8. (cid:217)Raakater…ksen tuotanto oli vuonna 1997 noin 158 miljoonaa tonnia, eli 7,3 prosenttia (10,8 miljoonaa tonnia) enemm…n kuin vuonna 1996. Vuonna 1998 raakater…ksen tuotannon odotetaan kasvavan edel(cid:220) leen 5 miljoonaa tonnia 163 miljoonaan tonniin. Koksintuotannon m……r… vuonna 1997 oli noin 39,9 miljoonaa tonnia, joka on noin 0,4 miljoonaa tonnia (0,9 prosenttia) v…hemm…n kuin vuonna 1996. Tuonti kolmansista maista lis……ntyi kuitenkin noin 0,9 miljoonaa tonnia 7,4 miljoonaan tonniin. Ter…s(cid:220) tehtaille toimitetun m……r…n arvioidaan kasvaneen 42,3 miljoonaan tonniin (1,2 prosenttia), kun taas muiden koksin toimitusten m……r… yhteis‰ss… oli arvi(cid:220) olta noin 5,6 miljoonaa tonnia, eli noin 2,1 prosent(cid:220) tia enemm…n kuin edellisen… vuonna. C 131/8 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 29. 4. 98 Tuotannon odotetaan laskevan 0,5 miljoonaa tonnia eli 1,3 prosenttia vuonna 1998. Toimitukset ter…s(cid:220) teollisuudelle v…henev…t 0,1 miljoonaa tonnia (0,3 prosenttia), samoin v…henev…t toimitukset muille yh(cid:220) teis‰n kuluttajille (6,3 prosenttia). 9. (cid:217)K…ytett…vien ruskohiili(cid:220) ja turvevarojen (tuotanto ja tuonti) odotetaan olevan yhteis‰ss… vuonna 1997 12,4 miljoonaa tonnia (4,5 prosenttia) pienemm…t kuin edellisen… vuonna eli noin 262 miljoonaa ton(cid:220) nia. Saksan ruskohiilituotannon merkitt…v… lasku n…ytt…… jatkuvan. Tuotannon arvioidaan laskeneen 11,7 miljoonaa tonnia 175,6 miljoonaan tonniin voi(cid:220) malaitosten ((cid:134)(cid:216)6,6 miljoonaa tonnia), briketinvalmis(cid:220) tuslaitosten ja muiden tonnia) ((cid:134)(cid:216)0,7 miljoonaa tonnia) v…hentyneen kysynn…n vuoksi. Kysynn…n heikkeneminen on vaikuttanut eni(cid:220) ten Lausitzin alueella ((cid:134)(cid:216)8,7 miljoonaa tonnia), kun taas Helmstedtin ruskohiilituotannon odotetaan kas(cid:220) vavan hieman. ((cid:134)(cid:216)4,5 miljoonaa K…ytett…vien ruskohiili(cid:220) ja turvevarojen odotetaan v…henev…n vuonna 1998 5,7 miljoonaa tonnia (2,2 prosenttia), sill… kysynn…n ennustetaan laskevan Sak(cid:220) sassa. Kysynn…n laskua korvaa jonkin verran Krei(cid:220) kassa suunniteltu k…yt‰n lis……minen s…hk‰ntuotan(cid:220) nossa (2,3 miljoonaa tonnia, 3,9 prosenttia). 10. (cid:217)Kivihiilen tuonnin kolmansista maista arvioidaan kasvaneen vuonna 1997 4,3 miljoonaa tonnia (3 pro(cid:220) senttia) edellisvuodesta. Tuonnin yhteism……r…ksi ar(cid:220) vioidaan 145,5 miljoonaa tonnia. Tuonti on lis……nty(cid:220) nyt eniten Yhdistyneess… kuningaskunnassa (4,7 mil(cid:220) joonaa tonnia), Saksassa (1,1 miljoonaa tonnia) ja Tanskassa (1,1 miljoonaa tonnia) sek… v…hentynyt Espanjassa (2,9 miljoonaa tonnia) ja Ranskassa (0,9 miljoonaa tonnia). Tuonnin muutosten odotetaan hy‰dytt…v…n erityisesti Kolumbiaa (lis…ys 5,1 miljoo(cid:220) naa tonnia) sek… jossain m……rin Australiaa (lis…ys 1,3 miljoonaa tonnia), kun taas yhteis‰n tuonti Etel…(cid:220)Af(cid:220) rikasta pienenee 0,7 miljoonaa tonnia. Vuonna 1998 kivihiilen tuonti kolmansista maista v…(cid:220) hentyy arviolta 2,8 miljoonaa tonnia (1,9 prosenttia) 142,7 miljoonaan tonniin vuoteen 1997 verrattuna. Tuonnin odotetaan lis……ntyv…n merkitt…v…sti Espan(cid:220) jassa (2,6 miljoonaa tonnia) ja Saksassa (1,8 miljoo(cid:220) naa tonnia), mutta t…t… lis…yst… suurempi on useim(cid:220) pien muiden j…senvaltioiden, erityisesti Tanskan (v…(cid:220) hennys 3 miljoonaa tonnia), Yhdistyneen kuningas(cid:220) kunnan (1,5 miljoonaa tonnia), Portugalin (miljoona tonnia) ja Ranskan (0,5 miljoonaa tonnia) tuonnin v…heneminen. Toimittajien osalta muutosten ei odo(cid:220) teta olevan merkitt…vi… lukuun ottamatta Yhdysval(cid:220) toja (v…hennys 1,8 miljoonaa tonnia) ja Etel…(cid:220)Afrik(cid:220) kaa (1,3 miljoonaa tonnia). 11. (cid:217)Hiilen hinta laski vuonna 1997 vuoden 1996 lopun korkeasta tasosta. Er……t ostajat odottavat hinnan ale(cid:220) nevan edelleen, mutta t…llaiset odotukset eiv…t ole yleisi…. Rahtimaksut, jotka olivat eritt…in alhaisia syksyll… 1996, nousivat vuoden 1997 alkupuoliskolla ja tavalliseen tapaan alenivat kes…ll…, mutta nousivat j…lleen syksyll…. Erityisesti Panamax(cid:220)markkinoilla on voitu tehd… edullisia kauppoja. Kilpailevien polttoaineiden hinnat ovat yleisesti ot(cid:220) taen pysyneet muuttumattomina. Raaka‰ljyn hinta on pysytellyt viime vuosien korkealla tasolla, ja ras(cid:220) kaiden poltto‰ljyjen hinta on suurelta osin heijasta(cid:220) nut t…t… kehityst…. ˆljykoksi on kuitenkin kilpaillut Euroopan markkinoilla vuonna 1997. Hinnat ovat olleet alempia kuin vuonna 1996, jolloin Yhdysval(cid:220) tain markkinoilla oli puutetta tarjonnasta. Koksaamohiilen tuontihinta oli vuoden 1997 kol(cid:220) mannella nelj…nneksell… 57,54 Yhdysvaltain dollaria hiiliekvivalenttitonnia (het) kohti kun se edellisen vuoden vastaavana ajanjaksona oli 57,44 dollaria. Energiayhti‰iden voimalaitoksissa kuluttaman ja yh(cid:220) teis‰‰n vuoden 1997 ensimm…isell… nelj…nneksell… tuodun h‰yryhiilen painotettu keskihinta (sek… yli vuoden mittaiset ett… lyhyemm…n ajan sopimukset, ja kaikki alkuper…t) oli (kirjoitusajankohtana saatavilla olevien tuoreimpien tietojen mukaan) 47,69 Yhdys(cid:220) valtain dollaria hiiliekvivalenttitonnia kohti verrat(cid:220) tuna 50,31 dollariin samana ajankohtana edellisen… vuonna. Kolmansista maista tuodun hiilen keskim……r…inen CIF(cid:220)hinta (USD/het) Ajankohta Koksaamohiili (*) H‰yryhiili (**) 1/1995 2/1995 3/1995 4/1995 1/1996 2/1996 3/1996 4/1996 1/1997 2/1997 3/1997 54,84 57,83 58,73 58,23 57,24 57,34 57,44 57,34 57,28 57,14 57,54 47,97 51,04 50,91 51,84 50,31 48,27 47,77 48,22 47,69 (*) Viittaa hiilen vakiolaatuun, jossa on tuhkaa 7,5(cid:216)%, kosteutta 8,0(cid:216)%, rikki… 0,8(cid:216)% ja haihtuvia aineita 26(cid:216)%. (**)(cid:217)S…hk‰ntuotantoa varten. 12. (cid:217)Huolimatta yhteis‰n bruttokansantuotteen kasvusta vuonna 1997 energian kokonaiskysynt… alentunee hieman, ja t…m… vaikuttaa erityisesti kiinteiden polt(cid:220) toaineiden kysynt……n. Vuodeksi 1998 laaditut kiin(cid:220) teit… polttoaineita koskevat ensimm…iset ennusteet viittaavat siihen, ett… vuonna 1991 alkanut kysynn…n aleneminen jatkuu


title: QUESTION ECRITE no 1334/98 de Glyn FORD à la Commission. Rapport final concernant l'évaluation internationale du combustible MOX

eurovoc_concepts:
fuel reprocessing
irradiated fuel
nuclear fuel
oxide
report

text: 11. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 386/115 (98/C 386/156) QUESTION (cid:201)CRITE E-1334/98 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Rapport final concernant l(cid:146)Øvaluation internationale du combustible M. OX (cid:192) la lumiŁre des conclusions du rapport final de l(cid:146)Øvaluation internationale relative au combustible M. OX («Comprehensive social impact assessment of M. OX in light water reactors»), la Commission pourrait-elle prØciser les mesures qui devront Œtre prises pour tenir compte de ces conclusions? RØponse donnØe par M. Papoutsis au nom de la Commission (24 juin 1998) La Commission a pris note du rapport publiØ en novembre 1997 par une organisation non gouvernementale (ONG) auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire semble se rØfØrer. Les Øvaluations prØsentØes dans ce rapport diffŁrent de celles des experts du G8. Quelles que soient les considØrations que la Commission pourrait faire (cid:224) leur propos, il convient de rappeler que la dØcision du recours › ou non › au combustible (cid:224) oxydes mixtes (MOX) relŁve de chacun des (cid:201)tats membres ayant recours (cid:224) la production Ølectro-nuclØaire. Il appartient donc (cid:224) ces (cid:201)tats membres d(cid:146)apprØcier les consØquences Øventuelles d(cid:146)un tel choix. (98/C 386/157) QUESTION (cid:201)CRITE E-1343/98 posØe par JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Loi Helms-Burton En liaison avec la rØponse re(cid:231)ue le 13 mars dernier de la part de M. Brittan, au nom de la Commission europØenne (E-0236/98 (1)), sur les nØgociations engagØes entre la CommunautØ et les (cid:201)tats-Unis relativement (cid:224) la loi Helms- Burton, entre autres thŁmes, la Commission pourrait-elle Œtre un peu plus explicite et indiquer la date et le niveau des rØunions prØparatoires (cid:224) la rØunion ministØrielle du 15 janvier dernier? La Commission pourrait-elle prØciser le calendrier prØvu pour les prochaines nØgociations et rØunions relatives (cid:224) cette question concernant la CommunautØ et les (cid:201)tats-Unis? Compte tenu de certaines dØclarations rØcentes de M. Brittan, selon lesquelles ces nØgociations se trouveraient (cid:224) mi-parcours et qu(cid:146)il n(cid:146)existerait aucun dØlai-butoir pour rØsoudre cette question, la Commission pourrait-elle fournir le dØtail des points ayant fait l(cid:146)objet d(cid:146)un accord ainsi que de ceux encore marquØs par des divergences? Bien qu(cid:146)aucune date limite n(cid:146)ait ØtØ fixØe pour la cl(cid:244)ture de ces nØgociations, jusqu(cid:146)(cid:224) quand la Commission estime-t-elle que la situation actuelle peut perdurer? (1) JO C 323 du 21. 10. 1998, p. 29. (98/C 386/158) QUESTION (cid:201)CRITE E-1344/98 posØe par JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) (cid:224) la Commission Objet: Loi Helms-Burton et relations avec les (cid:201)tats-Unis (29 avril 1998) Compte tenu de la dØcision adoptØe rØcemment par l(cid:146)administration des (cid:201)tats-Unis tendant (cid:224) limiter partiellement les restrictions concernant les visites et l(cid:146)envoi d(cid:146)aide humanitaire et de fonds (cid:224) Cuba, la Commission estime-t- elle que cette dØcision a pu Œtre influencØe par les positions adoptØes par l(cid:146)Union europØenne au cours des nØgociations sur la loi Helms-Burton? Ce thŁme a-t-il ØtØ ØvoquØ lors de la rØunion ministØrielle du 15 janvier dernier?


title: Komission asetus (EY) N:o 918/98, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1998, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
rice

formats: pdf print

text: 30. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 128/49 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 918/98, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1998, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 192/98 (2) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdantoisen alakohdan, sekä katsoo, että asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailman- markkinanoteerausten tai -hintojen sekä kyseisten tuot- teiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 4 kohdan nojalla tuet on vahvistettava ottaen huomioon toisaalta yhteisön markkinoilla vallitseva riisin ja rikkoutuneiden riisinjy- vien saatavuus- ja hintatilanne ja sen kehitysnäkymät sekä toisaalta riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien hintatilanne ja sen kehitysnäkymät maailmanmarkkinoilla; saman artiklan mukaisesti on myös tärkeätä turvata riisimarkki- noiden tasapaino ja hintojen ja kaupan luonnollinen kehitys sekä lisäksi ottaa huomioon suunniteltuun vien- tiin liittyvät taloudelliset seikat ja tarve välttää häiriöitä yhteisön markkinoilla sekä perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten rajoitteet, muutettuna asetuksella (EY) N:o 444/98 (5), 7 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä; tämä menettely olisi otet- tava huomioon tukia vahvistettaessa, asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 5 kohdassa määri- tellään riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet, maailmanmarkkinatilanteen tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimusten vuoksi voi olla tarpeen eriyttää tiettyjen tuotteiden tuki niiden määräpaikan mukaan, tietyillä markkinoilla vallitsevan pakatun pitkäjyväisen riisin kysynnän huomioon ottamiseksi olisi säädettävä erityisen tuen vahvistamisesta kyseiselle tuotteelle, tuki on vahvistettava vähintään kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana, kyseisten yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta riisi- markkinoiden nykyiseen tilanteeseen ja erityisesti riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien hintanoteerauksiin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistet- ja tava tämän asetuksen liitteessä mainitun suuruiseksi, tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: sallittu riisinjyvien jolle vientituki vahvistetaan, komission asetuksessa (ETY) N:o 1361/76 (3) vahvistetaan enimmäismäärä rikkoutuneiden riisissä, sekä määritetään jota kyseiseen tukeen on sovellettava vähennysprosentti, silloin, kun rikkoutuneiden riisinjyvien suhteellinen osuus vietävässä riisissä on kyseistä enimmäismäärää suurempi, 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 1 artiklassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, mainitun artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita lukuun otta- matta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suurui- siksi. 1 014 tonnia riisiä on mahdollista viedä tiettyihin määrä- paikkoihin; on aiheellista käyttää komission asetuksen (EY) N:o 1162/95 (4), sellaisena kuin se on viimeksi 2 artikla (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (2) EYVL L 20, 27. 1. 1998, s. 16 (3) EYVL L 154, 15. 6. 1976, s. 11 (4) EYVL L 117, 24. 5. 1995, s. 2 Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1998. (5) EYVL L 56, 26. 2. 1998, s. 12 L 128/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 4. 98 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 29 päivänä huhtikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta 29 päivänä huhtikuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi Määräpaikka (1) (ecua/t) Tuen määrä (2) Tuotekoodi Määräpaikka (1) (ecua/t) Tuen määrä (2) 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 30,00 36,00 41,00 30,00 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 05 (cid:190) (cid:190) 30,00 30,00 36,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 36,00 (cid:190) (cid:190) (1) Määräpaikat ilmoitetaan seuraavasti: 01 Liechtenstein, Sveitsi ja Livignon ja Campione d’Italian kuntien alueet, 02 alueet I, II, III, VI, Ceuta ja Melilla, 03 alueet IV, V, VII c, Kanada sekä alue VIII Surinamia, Guyanaa ja Madagaskaria lukuun ottamatta, 04 komission asetuksen (ETY) N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitetut määräpaikat, 05 Ceuta ja Melilla. (2) Asetuksen (EY) N:o 1162/95, sellaisena kuin se on muutettuna, 7 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti vahvistetut tuet 1 014 tonnille. Huom. Alueet määritellään komission asetuksen (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de décision du Parlement européen et du Conseil relative à l'introduction coordonnée des systèmes de télécommunications mobiles et sans fil (UMTS) dans la Communauté»

eurovoc_concepts:
EU policy
new technology
radio telecommunications
standardisation
telecommunications industry
trade licence

text: C 214/92 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 7. 98 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de décision du Parlement européen et du Conseil relative à l’introduction coordonnée des systèmes de télécommunications mobiles et sans fil (UMTS) dans la Communauté» (98/C 214/25) Le 24 mars 1998, le Conseil, conformément à l’article 198 du Traité, a décidé de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section des transports et télécommunications, chargée d’élaborer les travaux du Comité en la matière, a institué un groupe d’étude et désigné M. Mobbs comme rapporteur. Lors de sa 354e session plénière des 29 et 30 avril 1998 (séance du 29 avril), le Comité économique et social a désigné M. Mobbs comme rapporteur général et adopté par 65 voix pour et 1 voix contre l’avis suivant. 1. Introduction 1. 1. La rapidité de l’évolution technologique et la pression du marché de la téléphonie mobile en faveur d’une politique communautaire relative aux services UMTS sont telles que la Commission a élaboré, en moins d’un an, trois documents sur la troisième génération de systèmes de communications mobiles et sans fil (UMTS) (1). Dans sa première communication (2), la Commis- 1. 2. sion fait le point sur les nouveaux développements dans le domaine des communications mobiles. Dans la deuxième (3), elle fait la synthèse de toutes les observations et contributions reçues à la suite de la publication de la première communication. Le Comité a adopté un avis sur ces deux communications en décembre 1997 (4). De manière générale, l’on s’accorde à penser que les propositions de la Commission sont susceptibles de contribuer à créer un environnement favorable au développement des services UMTS, aidant ainsi à satisfaire les besoins des consommateurs européens et à préserver la compétitivité de l’industrie communautaire. 1. 3. La première génération de téléphones mobiles (analogiques) fait place à la deuxième génération (numé- rique); le GSM (5) européen, avec plus de 200 opérateurs exploitant ou construisant un réseau dans plus de 110 pays dont la majorité se trouvent hors d’Europe, est devenu la référence en matière de communications mobiles. (1) Universal Mobile Telecommunications System (UMTS). (2) Communication de la Commission au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social et au Comité des régions sur les nouveaux développements des communi- cations mobiles et sans fil — Défis et choix pour l’Union européenne — COM(97) 217 final, 29 mai 1997. (3) Communication de la Commission au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social et au Comité des régions — Stratégie et orientations concernant les nouveaux développements des communications mobiles et sans fil (UMTS) — Résultats de la consultation publique en vue de créer un environnement favorable — COM(97) 513 final, 15 octobre 1997. (4) JO C 73 du 9. 3. 1998, p. 109. (5) Global System for Mobile (GSM). 1. 4 Dans son avis de décembre 1997, le Comité fait observer que l’on peut attribuer le succès de l’Europe dans le lancement et la création du système GSM à la bonne coordination et à la coopération entre l’industrie et les pouvoirs publics européens. Le Comité préconise l’adoption d’une approche équivalente en ce qui concerne le passage aux UMTS. Pour saisir toute l’importance de cette question, il convient de savoir que le marché communautaire des services de communications mobiles cellulaires, dont les services UMTS, devrait représenter en 2005, selon la Commission et le Forum UMTS, des revenus annuels de plus de 100 milliards d’écus. 1. 5. Le système UMTS est le concept européen qui désigne la troisième génération de communications mobiles. Outre les services de téléphonie mobile et de messagerie que nous connaissons aujourd’hui, il offrira aux utilisateurs un accès sans fil à l’internet et à d’autres services multimédias. L’inclusion de services par satellite revêtira une importance particulière non seulement pour les sociétés développées, mais également pour les régions à faible densité de population et les pays en voie de développement. 1. 6. C’est dans ce contexte que la Commission pro- pose l’adoption d’une décision relative à l’introduction coordonnée des systèmes de télécommunications mobi- les et sans fil (UMTS). S’il est généralement reconnu que le développement de l’UMTS repose sur les forces du marché, il est nécessaire de garantir, dans le cadre du cadre réglementaire existant et afin de faciliter les investissements et l’innovation technologique, la sécurité juridique en ce qui concerne l’octroi des licences et la disponibilité du spectre de fréquences. 2. La proposition de la Commission Dans son exposé des motifs, la Commission offre 2. 1. une introduction à la fois claire et concise à sa proposition de décision. L’on trouvera ci-après certains des points principaux. Un marché intérieur européen fort ne pourra 2. 1. 1. que renforcer la position concurrentielle de l’industrie 10. 7. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 214/93 européenne en lui permettant de consolider la position de pointe dont elle jouit aujourd’hui sur le marché mondial avec le GSM. 2. 1. 2. L’adoption de la proposition de décision sera la preuve de la volonté politique d’assurer le succès de l’UMTS, et garantira pour l’industrie la sécurité juridique nécessaire. Les États membres et leurs autorités nationales réglementaires devront garantir l’harmonisa- tion des procédures d’octroi des licences ainsi que l’octroi des licences et des autorisations pour l’UMTS. La proposition de décision institue une procédure destinée à faciliter l’octroi des licences, fondée sur une coopération avec la CEPT/ERC (1), la CEPT/ECTRA (2) et l’ETSI (3). La nécessité, pour l’UMTS, d’une norme d’in- 2. 1. 3. terface radio commune, ouverte et concurrentielle au niveau international a été soulignée par toutes les institutions communautaires. Le consensus auquel sont parvenus l’industrie et l’ETSI sur ce point le 29 janvier 1998 témoigne également de cette nécessité. Il reste à définir les spécifications techniques, dans la perspective de l’adoption des normes finales UMTS par l’ETSI. Cet accord devrait faire de l’UMTS un élément clef de la famille des normes de l’IMT 2000 (International Mobile Telecommunications) en cours d’élaboration à l’UIT (4) en vue de leur mise en œuvre en 2000. Une prompte clarification des conditions d’ap- 2. 1. 4. plication de la législation existante s’impose, s’agissant plus particulièrement de la directive sur les licences (97/13/CE). Des mesures s’imposent également afin de 2. 1. 5. garantir l’harmonisation et l’introduction rapide de services UMTS compatibles, afin de garantir l’itinérance, au niveau paneuropéen, de services couvrant la totalité du territoire communautaire et européen au sens large. Le 1er janvier 2000 a été proposé comme date pour l’établissement par les États membres d’un système harmonisé d’autorisation pour l’introduction de l’UMTS. La fourniture de services UMTS dans les États membres devrait être autorisée dès le 1er janvier 2002. La proposition de décision stipule les droits et les obligations des opérateurs commerciaux en vue de la négociation d’accords d’itinérance au niveau interna- tional. 2. 1. 6. Les composantes de l’UMTS restent à définir; toutefois, les caractéristiques énumérées à l’annexe I reflètent une conception commune à tous les acteurs consultés. (1) CEPT: Conférence européenne des administrations en charge des Postes et Télécommunications; ERC: Comité européen des radiocommunications. (2) CEPT: Conférence européenne des administrations en charge des Postes et Télécommunications; ECTRA: Comité européen des affaires réglementaires de télécommunica- tions. (3) ETSI: Institut européen de normes de télécommunications. (4) UIT: Union internationale des télécommunications. 2. 1. 7. L’attribution à temps des fréquences et la désignation d’un spectre complémentaire sont de la plus haute importance pour l’introduction des services UMTS dans la Communauté. Le calendrier figurant à l’annexe II souligne l’importance de ce point pour les attributions recensées par la CEPT. 3. Observations générales Le Comité félicite la Commission de la rapidité 3. 1. de son action en ce qui concerne l’UMTS, s’agissant d’un domaine dans lequel il est vital de capitaliser le succès du GSM européen. Il juge qu’un cadre réglemen- taire à la fois clair et stable est indispensable à l’évolution future des technologies européennes en matière de communications mobiles sans fil. 3. 2. Le Comité se félicite de la proposition de décision et souscrit à l’objectif de la Commission de faciliter l’introduction rapide de l’UMTS. L’UMTS sera mis en place en tenant compte de la plate-forme GSM existante. Ainsi, les systèmes GSM ne seront pas redondants, et les développements actuellement proposés pour les GSM demeureront valables pour de nombreuses années encore. Le Comité se réjouit tout particulièrement de 3. 3. lire, dans l’exposé des motifs du document de la Commission, que «les services UMTS devraient débou- cher sur la création de plusieurs dizaines de milliers de nouveaux emplois dans la Communauté». Toutefois, le Comité aimerait savoir sur quels éléments la Commission se fonde pour avancer cette prévision. 3. 4. La date retenue pour la libéralisation pleine et entière de la téléphonie (avec toutefois quelques dérogations) le 1er janvier 1998, est derrière nous. Certes, la Commission a atteint son objectif, qui consistait à mettre en place en temps voulu toutes les règles et tous les règlements relatifs à la libéralisation, mais l’application de cette réglementation par les États mem- bres est loin d’être achevée. Le Troisième rapport de la Commission sur la mise en œuvre du cadre réglementaire pour les télécommunications (5) souligne un certain nombre de domaines dans lesquels les progrès enregistrés sont loin d’être satisfaisants; en fait, plusieurs procédures ont déjà été engagées. 3. 4. 1. Certains des domaines qui sont sujets à caution concernent la téléphonie mobile. Ce fait indique que les progrès en matière de libéralisation de la téléphonie — que cette dernière soit fixe ou mobile — varient d’un État membre à l’autre. Cette situation risque de poser problème, car il pourrait s’avérer difficile dans ces conditions de mettre en œuvre un calendrier prévoyant une progression uniforme des différentes actions propo- sées par la Commission. (5) COM(1998) 80 final. C 214/94 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 7. 98 4. Observations particulières 4. 3. Article 4 — Droits et obligations en matière 4. 1. Article 2 — Définition — caractéristiques des services UMTS Le Comité estime avec la Commission que l’UMTS doit être défini en référence aux capacités du système, qu’il y a lieu de distinguer des services susceptibles d’être fournis. En particulier, la définition doit être axée sur le marché et il convient que les composants en soient déterminés par le marché, compte tenu de l’évolution de la technologie et des besoins des consommateurs. Le fait d’inclure, à l’annexe I, une liste des éléments essentiels de l’UMTS comporte le risque que les caractéristiques de l’UMTS figurant dans la proposition de la Commis- sion ne soient pas celles exigées par les consommateurs, ou encore qu’elles soient insuffisantes. Le Comité reconnaît la nécessité d’énumérer les éléments de l’UMTS mais il doit être clair que le contenu de ce concept sera décidé par le marché. L’annexe devrait comporter une liste minimum des caractéristiques de l’UMTS pour la phase initiale de mise en œuvre. 4. 2. Article 3 — Coordination en matière d’autorisa- tion Le Comité reconnaît 4. 2. 1. la nécessité de fixer une date limite pour l’harmonisation des procédures nationales d’octroi des licences, afin de créer une sécurité quant à la mise en œuvre de l’UMTS. Cela ne doit pas empêcher les États membres qui le peuvent, ou qui le souhaitent, de procéder à la mise en œuvre de l’UMTS avant cette date. 4. 2. 2. Le calendrier figurant à l’annexe II concerne l’harmonisation du spectre des fréquences pour l’UMTS. Ce calendrier doit être respecté. Les autorisations pour les nouveaux participants à l’UMTS doivent tenir compte de la nécessité d’une compatibilité des systèmes UMTS au niveau européen. Bruxelles, le 29 avril 1998. d’itinérance On trouve également une référence à l’itinérance à l’article 3, paragraphe 3, — «Les États membres s’assure- ront que les licences permettent l’itinérance sur tout le territoire de la Communauté». Toutefois, l’article 3 ne précise pas si la Commission a l’intention que seule l’itinérance transfrontalière fasse l’objet de négociations entre les opérateurs UMTS ou si les droits et les obligations doivent être les mêmes pour l’itinérance à l’intérieur d’un État membre. La Commission devrait préciser ses intentions à cet égard. 4. 4. Article 5 — Coopération avec la CEPT L’harmonisation par la CEPT de l’utilisation des fré- quences et des conditions attachées aux autorisations des réseaux et des services UMTS est essentielle, si l’on veut faire de l’UMTS la norme au niveau mondial. Le Comité considère dès lors que chaque pays doit avoir la possibilité, au niveau national, de procéder plus rapidement à la réglementation de l’utilisation des fréquences et des conditions d’autorisation, sans pour autant compromettre le travail d’harmonisation de la CEPT. Le succès de la mise en place de l’UMTS dépend de la réponse qui sera apportée aux exigences du marché; de même, la réalisation de cet objectif suppose une adaptation des procédures administratives. La Commis- sion doit faire en sorte que le plus tôt possible, toutes les démarches nécessaires aient été prises au niveau communautaire, en coopération avec les organismes internationaux intéressés (CEPT/ECTRA, CEPT/ERC, ETSI) afin d’attribuer en temps voulu un spectre de fréquences suffisant pour les services UMTS. 4. 5. Article 6 — Coopération avec l’ETSI Le Comité se réjouit d’apprendre des progrès enregistrés récemment par l’ETSI concernant l’adoption d’une norme interface commune et ouverte pour l’UMTS, connue sous le nom de UTRA (1). De l’avis du Comité, toutes les institutions concernées devraient fournir l’effort nécessaire au maintien du rythme actuel pour la mise en place d’une norme commune. L’on augmenterait ainsi les chances de l’UTMS au niveau international. 4. 6. Article 13 — Rapport Le Comité demande qui lui soit communiqué un exem- plaire du rapport. (1) UTRA: UMTS Terrrestrial Radio Access. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS


title: Verordnung (EG) Nr. 909/98 der Kommission vom 29. April 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 128/25 VERORDNUNG (EG) Nr. 909/98 DER KOMMISSION vom 29. April 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 1. Juni 1981 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Zucker (1), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1599/96 (2), insbesondere auf Artikel 19 Absatz 4 erster Unterabsatz Buchstabe a), in Erwägung nachstehender Gründe: Nach Artikel 19 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 kann der Unterschied zwischen den Notierungen oder Preisen auf dem Weltmarkt der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) der angeführten Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen dieser Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. Gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 sind die Erstattungen für den nicht denaturierten und in unverän- dertem Zustand ausgeführten Weißzucker und Rohzucker unter Berücksichtigung der Lage auf dem Markt der Gemeinschaft und auf dem Weltzuckermarkt und insbe- sondere der in Artikel 17a der angeführten Verordnung genannten Preise und Kostenelemente festzusetzen. Nach demselben Artikel sind zugleich die wirtschaftlichen Aspekte der beabsichtigten Ausfuhr zu berücksichtigen. Für Rohzucker ist die Erstattung für die Standardqualität festzusetzen. Diese ist in Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 431/68 des Rates vom 9. April 1968 über die Bestim- mung der Standardqualität für Rohzucker und des Grenz- übergangsorts der Gemeinschaft für die Berechnung der cif-Preise für Zucker (3), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 3290/94 (4), festgelegt worden. Diese Erstattung ist im übrigen gemäß Artikel 17a Absatz 4 der Verord- nung (EWG) Nr. 1785/81 festzusetzen. Kandiszucker wurde in der Verordnung (EG) Nr. 2135/95 der Kommis- sion vom 7. September 1995 mit Durchführungsvor- schriften für die Gewährung von Ausfuhrerstattungen im Zuckersektor (5) definiert. Die so berechnete Erstattung muß bei aromatisiertem oder gefärbtem Zucker für dessen Saccharosegehalt gelten und somit für 1 v. H. dieses Gehalts festgesetzt werden. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter Märkte können es notwendig machen, die Erstattung für Zucker nach der Bestimmung in unterschiedlicher Höhe festzusetzen. In besonderen Fällen kann der Erstattungsbetrag durch Rechtsakte anderer Art festgesetzt werden. Die mit Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates (6), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (7), festgelegten repräsentativen Marktkurse werden bei der Umrechnung der in den Drittlandswährungen ausgedrückten Beträge berücksichtigt. Außerdem werden sie bei der Bestimmung der den Währungen der Mitgliedstaaten landwirtschaftlichen für diese Umrechnungskurse Umrechnungen erforderlichen Durchführungsbestim- mungen wurden mit der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 der Kommission (8), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1482/96 (9), erlassen. zugrunde gelegt. Die entsprechenden Die Erstattung wird alle zwei Wochen festgesetzt. Sie kann zwischenzeitlich geändert werden. Die Anwendung dieser Regeln auf die gegenwärtige Marktlage im Zuckersektor und insbesondere die Notie- rungen und Preise für Zucker in der Gemeinschaft und auf dem Weltmarkt führt dazu, die im Anhang angege- benen Erstattungsbeträge festzusetzen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Zucker (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr in unverändertem Zustand der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 genannten und nicht denaturierten Erzeugnisse werden wie im Anhang ange- geben festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 30. April 1998 in Kraft. (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 43. (3) ABl. L 89 vom 10. 4. 1968, S. 3. (4) ABl. L 349 vom 31. 12. 1994, S. 105. (5) ABl. L 214 vom 8. 9. 1995, S. 16. (6) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (7) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. (8) ABl. L 108 vom 1. 5. 1993, S. 106. (9) ABl. L 188 vom 27. 7. 1996, S. 22. L 128/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 4. 98 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 29. April 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission zur Verordnung der Kommission vom 29. April 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand ANHANG Erzeugniscode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Betrag der Erstattung (cid:190) in ECU/100 kg (cid:190) 38,91 38,96 38,91 38,96 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) in ECU/1 % Saccharose × 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4230 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) in ECU/100 kg (cid:190) 42,30 44,63 44,63 (cid:190) in ECU/1 % Saccharose × 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4230 (1) Dieser Betrag gilt für Rohzucker mit einem Rendementwert von 92 v. H. Wenn der Rendementwert des ausgeführten Rohzuckers von 92 v. H. abweicht, wird der anwendbare Erstattungsbetrag gemäß den Bestimmungen von Artikel 17a Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 errechnet. (2) Diese Festsetzung wurde ausgesetzt durch die Verordnung (EWG) Nr. 2689/85 der Kommission (ABl. L 255 vom 26. 9. 1985, S. 12), geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 3251/85 (ABl. L 309 vom 21. 11. 1985, S. 14)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1238/98 von Allan MACARTNEY an die Kommission. Vorgeschlagene Verordnung über die Entwicklung des ländlichen Raums

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
agricultural holding
aid to agriculture
investment aid
less-favoured region
rural development
rural region

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1214/98 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Competitività

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
beverage industry
competitiveness
economic analysis
market access
productivity
single market

text: C 386/94 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 11. 12. 98 (98/C 386/127) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1212/98 di JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Competitivit(cid:224) Nella relazione A-0113/97 del Parlamento sulla comunicazione della Commissione al Consiglio concernente un(cid:146)analisi comparativa della competitivit(cid:224) dell(cid:146)industria europea (COM(96) 0463 › C-0622/96) e sul documento di lavoro dei servizi della Commissione su una politica europea di promozione della qualit(cid:224) per una maggiore competitivit(cid:224) dell(cid:146)Europa (SEC (96) 2000), si invita la Commissione ad avanzare conclusioni in merito al motivo per cui talune industrie europee come quella alimentare, delle bevande, del tabacco e del mobile hanno superato le controparti USA e giapponesi in termini di valore aggiunto industriale. Pu(cid:242) la Commissione indicare in qual modo funzionano questi settori rispetto agli Stati Uniti? (98/C 386/128) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1213/98 di JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Competitivit(cid:224) Nella relazione A-0113/97 del Parlamento sulla comunicazione della Commissione al Consiglio concernente un(cid:146)analisi comparativa della competitivit(cid:224) dell(cid:146)industria europea (COM(96) 0463 › C-0622/96) e sul documento di lavoro dei servizi della Commissione su una politica europea di promozione della qualit(cid:224) per una maggiore competitivit(cid:224) dell(cid:146)Europa (SEC (96) 2000), si invita la Commissione ad avanzare conclusioni in merito al motivo per cui talune industrie europee, come quella alimentare, hanno superato le controparti USA e giapponesi in termini di valore aggiunto industriale. Pu(cid:242) la Commissione far sapere quando intende presentare le sue conclusioni? (98/C 386/129) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1214/98 di JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Competitivit(cid:224) Nella relazione A-0113/97 del Parlamento sulla comunicazione della Commissione al Consiglio concernente un(cid:146)analisi comparativa della competitivit(cid:224) dell(cid:146)industria europea (COM(96) 0463 › C-0622/96) e sul documento di lavoro dei servizi della Commissione su una politica europea di promozione della qualit(cid:224) per una maggiore competitivit(cid:224) dell(cid:146)Europa (SEC (96) 2000), si invita la Commissione ad avanzare conclusioni in merito al motivo per cui talune industrie europee, come quella delle bevande, hanno superato le controparti USA e giapponesi in termini di valore aggiunto industriale. Pu(cid:242) la Commissione far sapere quando intende presentare le sue conclusioni? (98/C 386/130) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1215/98 di JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Competitivit(cid:224) Nella relazione A-0113/97 del Parlamento sulla comunicazione della Commissione al Consiglio concernente un(cid:146)analisi comparativa della competitivit(cid:224) dell(cid:146)industria europea (COM(96) 0463 › C-0622/96) e sul documento di lavoro dei servizi della Commissione su una politica europea di promozione della qualit(cid:224) per una maggiore


title: WRITTEN QUESTION No. 1186/98 by Richard CORBETT to the Commission. Waste of money on the report on waste

eurovoc_concepts:
Member of the European Parliament
Spain
budgetary expenditure
dissemination of information
report
reprography
waste management


title: WRITTEN QUESTION No. 1185/98 by Richard CORBETT to the Commission. Producer responsibility (packaging waste) legislation

eurovoc_concepts:
EC Directive
United Kingdom
environmental protection
national implementing measure
packaging
waste
waste disposal
waste management
waste recycling

text: C 50/16 Official Journal of the European Communities EN 22. 2. 1999 (1999/C 50/022) WRITTEN QUESTION E-1185/98 by Richard Corbett (PSE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Producer responsibility (packaging waste) legislation Is the Commission aware of the difficulties surrounding the application of the directive on packaging and packaging waste in the United Kingdom caused by the criteria laid down for registering accredited reprocessors entitled to issue packaging waste recovery notes? Does the Commission agree with the exclusion of independent waste paper processors from consideration as accredited reprocessors? Is this not a restriction of trade which is not justified by the terms of the Directive? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (15 June 1998) The Commission is aware of the difficulties surrounding the application of Directive 94/62/EC on packaging and packaging waste (1) in the United Kingdom concerning the registration of accredited reprocessors. The Commission is currently examining the conformity of the United Kingdom(cid:146)s transposing measures in relation to this Directive. Within this examination the internal market implications of the United Kingdom(cid:146)s implementation of Directive 94/62/EC will be considered. The Honourable Member may wish to send any further information on this matter directly to the Commission so that it can be considered within this examination. (1) OJ L 365, 31. 12. 1994. (1999/C 50/023) WRITTEN QUESTION E-1189/98 by John Cushnahan (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Staff deployment How many of the staff of all categories in DG XVII have the same nationality as the Commissioner responsible for that Directorate-General? How does this compare with the number of staff having the Commissioner(cid:146)s nationality in the Commission as a whole? How many staff who have the Commissioner(cid:146)s nationality have been recruited to DG XVII since the beginning of 1995, and how does this compare with the overall level of recruitment of staff having the Commissioner(cid:146)s nationality since 1995? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (3 July 1998) On 1 April 1998, the number of staff of the Directorate general for energy who were of the nationality referred to in the Honourable Member(cid:146)s Written Question was as follows: Category A 24 out of 191 posts occupied; Category B 10 out of 183 posts occupied; Category C 7 out of 133 posts occupied; Total 41 out of 507 posts occupied; In the Commission as a whole the situation of this nationality is as follows: Category A 341 out of 6 007 posts occupied; Category B 131 out of 3 564 posts occupied;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1295/98 van James NICHOLSON aan de Commissie. Publicatie - Wat is Europa eigenlijk?

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU publication
access to EU information
dissemination of EU information
promotion of the European idea
public awareness campaign
religion
school textbook
statistics

text: C 354/88 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 11. 98 De groep nam een aantal beslissingen teneinde de verzameling en uitwisseling van informatie over het probleem van de illegale handel te verbeteren. Er werd overeengekomen dat de Commissie een studie moet laten uitvoeren over de beschikbaarheid en de aanvoerkanalen van CFK(cid:146)s en halonen in de Gemeenschap. Ook werd er overeengekomen richtsnoeren voor douanebeambten op te stellen om hen beter bekend te maken met het probleem van de handel in ozonafbrekende stoffen en met de bestaande controlemaatregelen. De groep heeft de Commissie gevraagd de haalbaarheid van een Europees seminar als hulp bij de opleiding van douanebeambten te onderzoeken. De groep is overeengekomen een lijst van contactpunten in elke lidstaat op te stellen om de uitwisseling van informatie, waaronder vertrouwelijke informatie, te vergemakkelijken. De leden van de groep hebben toegezegd de Commissie op de hoogte te houden van de handhavingsmaatregelen in iedere lidstaat. De groep is overeengekomen in de tweede helft van 1998 opnieuw samen te komen. (98/C 354/141) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1295/98 van James Nicholson (I-EDN) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Publicatie › Wat is Europa eigenlijk? Is de Commissie verantwoordelijk voor de publicatie (cid:132)Wat is Europa eigenlijk?(cid:148) die bestemd is voor voor schoolkinderen tussen 11 en 14 jaar, en zo ja, welke criteria werden gehanteerd voor de vaststelling van de religieuze groeperingen in de lidstaten? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (15 juni 1998) De publicatie (cid:132)Wat is Europa eigenlijk(cid:148) is tot stand gebracht door de vertegenwoordiging van de Commissie in het Verenigd Koninkrijk. Zij is bedoeld als een in de klas te gebruiken gids voor de Europese Unie. De publicatie heeft veel weerklank gevonden en is vooral in trek bij de leerkrachten. Er heeft reeds een herdruk plaatsgevonden, en een tweede staat op het programma. De gegevens betreffende godsdienstige gezindte in de lidstaten werden ontleend aan het referentiewerk (cid:132)The Guinness European data book(cid:148). Dit was een van de vele onderwerpen die ter illustratie in de tekst van de publicatie van de Commissie werden opgenomen. Om evenwel iedere twijfel in deze aangelegenheid weg te nemen wordt de volledige tabel uit het referentiewerk in de aanstaande herdruk opgenomen. (98/C 354/142) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1299/98 van Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Fonds Inkapseling Tsjernobyl De bijdrage van de G7-landen en de EU aan het Fonds voor de inkapseling van Tsjernobyl IV is onvoldoende om het project te kunnen voltooien. Van de benodigde 750 miljoen dollar is momenteel de helft bijeengebracht. Hoe denkt de Commissie dat de resterende middelen bijeengebracht zullen worden en op welke wijze denkt de Commissie het in het kader van het verslag-Adam aangenomen standpunt uit te voeren dat de financiering van het project op orde moet zijn en de andere donoren hun bijdrage moeten hebben geleverd voordat de betaling aan het Fonds door de EU-begroting kan plaatsvinden?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1341/98 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. EURO 1999

eurovoc_concepts:
budget deficit
economic convergence
gold standard
loan
money-market liquidity
privatisation
public administration
public debt
redemption
third stage of EMU

text: 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 50/27 cumplir los criterios de convergencia desde un punto de vista presupuestario. AdemÆs, los apartados 9 y 11 del art(cid:237)culo 104c del Tratado CE, que hacen referencia a las sanciones, no eran de aplicaci(cid:243)n en la segunda fase de la UEM. (1) DO C 236 de 2. 8. 1997. (2) DO L 209 de 2. 8. 1997. (1999/C 50/035) PREGUNTA ESCRITA E-1341/98 de JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: EURO 1999 En la pÆgina 110 del Informe de la Comisi(cid:243)n Europea sobre el estado de convergencia y la recomendaci(cid:243)n asociada en vista del paso a la tercera fase de la UEM con fecha de 25 de marzo de 1998 indica que mientras que en el pasado estos ratios de endeudamiento contribu(cid:237)an al crecimiento del ratio de la deuda pœblica en la mayor(cid:237)a de los Estados miembros, los gobiernos han tomado medidas con el objetivo de limitar el nivel de endeudamiento por medio de una gesti(cid:243)n mÆs atenta de sus activos financieros. ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n indicar de quØ tipo de medidas se trata? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisi(cid:243)n (4 de junio de 1998) Desde siempre, las administraciones pœblicas han realizado operaciones financieras, incluidas las que llevan a cabo por razones de pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica. Entre estas transacciones se ha de mencionar, por ejemplo, la concesi(cid:243)n de prØstamos y anticipos o la inversi(cid:243)n en acciones y t(cid:237)tulos. Las administraciones pœblicas tambiØn poseen activos l(cid:237)quidos por motivos de gesti(cid:243)n presupuestaria. Estas operaciones financieras influyen en el endeudamiento pœblico. Con el fin de dotarse de los medios necesarios para conceder crØdito o tomar participaciones, las administraciones pœblicas pueden emitir deuda y, ademÆs, toman prestado en ocasiones mÆs de lo que necesitan para cubrir su dØficit presupuestario, acumulando as(cid:237) reservas l(cid:237)quidas. A la inversa, las administraciones pœblicas tambiØn pueden emplear los fondos procedentes de la devoluci(cid:243)n de crØditos o de la venta de sus acciones para reembolsar parte de su deuda. Los ingresos obtenidos de la privatizaci(cid:243)n de las empresas pœblicas pueden emplearse para amortizar la deuda pœblica en circulaci(cid:243)n o financiar la compra de otros activos financieros. El concepto de deuda pœblica que figura en el Tratado de la Uni(cid:243)n Europea es muy general, ya que s(cid:243)lo tiene en cuenta las obligaciones del Estado. Por consiguiente, la venta de los activos financieros pœblicos reduce la deuda pœblica bruta. Con objeto de limitar su deuda pœblica, en los œltimos aæos los Estados miembros han gestionado con mayor atenci(cid:243)n sus activos financieros. Entre las medidas que se han adoptado al respecto se encuentran las siguientes: › un menor desembolso de crØditos pœblicos y un mayor reembolso de crØditos pendientes (p. e. , en el periodo 1993-1995 tuvo lugar en los Pa(cid:237)ses Bajos la devoluci(cid:243)n por parte del sector de viviendas sociales de crØditos pendientes por un valor de casi el 8 % del producto interior bruto (PIB); › la aplicaci(cid:243)n de grandes programas de privatizaci(cid:243)n (p. e. , Portugal emple(cid:243) los ingresos procedentes de la privatizaci(cid:243)n de empresas pœblicas llevada a cabo en 1997 en los sectores elØctrico y de las telecomuni- caciones para amortizar deuda pœblica por un importe de casi el 4 % del PIB de ese mismo aæo); › venta de reservas de oro y asignaci(cid:243)n de su producto a la reducci(cid:243)n de la deuda pœblica (as(cid:237), el Gobierno belga utiliz(cid:243) en 1996 el producto de la venta de oro por su banco central, por un importe superior al 2 % del PIB, para amortizar parte de su deuda); › la reducci(cid:243)n de los saldos en activos l(cid:237)quidos de las administraciones pœblicas (p. e. , en 1994 se llev(cid:243) a cabo en Espaæa una reducci(cid:243)n considerable de la liquidez por un importe del 2,0 % del PIB)


title: WRITTEN QUESTION No. 1342/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. The euro and 1999

eurovoc_concepts:
bond
budget deficit
currency adjustment
economic convergence
gross domestic product
price of securities
public debt
third stage of EMU

text: C 50/28 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 (1999/C 50/036) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1342/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EURO 1999 Euroopan komission asiakirjan (cid:148)EURO 1999 › 25. maaliskuuta 1998 › Talouksien l(cid:228)hentymisen arviointi ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymist(cid:228) koskeva suositus(cid:148) sivulla 110 todetaan seuraavaa: (cid:148)N(cid:228)ihin niin sanottuihin (cid:148)Varanto/virta-korjauseriin(cid:148) sis(cid:228)ltyv(cid:228)t ne muut tekij(cid:228)t kuin julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228), jotka vaikuttavat julkisen bruttovelan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n muutoksiin. N(cid:228)it(cid:228) ovat rahoitusvarallisuuden nettohankinta, muutokset ulkomaanvaluutan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen velan arvossa ja muut tilastolliset korjaukset. (cid:148) Voiko komissio t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), millaisista tilastollisista korjauksista on kyse? Komission j(cid:228)senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (3. kes(cid:228)kuuta 1998) Julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) on t(cid:228)rkein julkisen velan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n muutosta selitt(cid:228)v(cid:228) tekij(cid:228). Alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n (julkisyhteis(cid:246)jen nettolainanotto) ja velan (julkisyhteis(cid:246)jen sulautetun bruttovelan nimellisarvo) erityism(cid:228)(cid:228)ritelmist(cid:228) sek(cid:228) tekni- sist(cid:228) erityispiirteist(cid:228) johtuen velan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n vaihteluun vaikuttavat kuitenkin muutkin tekij(cid:228)t. N(cid:228)it(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228) ovat rahoitusomaisuuden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n muutokset, julkisen, ulkomaan valuutan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen velan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n muutokset sek(cid:228) muut tilastolliset sopeutukset. Muut tilastolliset sopeutukset koskevat erityisesti indeksisidonnaisten joukkovelkakirjojen arvoa sek(cid:228) valtion velkasitoumuslainojen ja joukkovelkakirjojen arvoa silloin, kun liikkeeseenlaskukurssi ja nimellisarvo poikkea- vat toisistaan. Sopeutuksia tarvitaan my(cid:246)s ottamaan huomioon se seikka, ett(cid:228) velan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ss(cid:228) ei ole otettu huomioon tilisaamisia, tilivelkoja ja kauppaluottoja, vaikka my(cid:246)s n(cid:228)m(cid:228) tekij(cid:228)t vaikuttavat alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n. N(cid:228)m(cid:228) sopeutukset voivat lis(cid:228)t(cid:228) tai v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) velan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Niiden vaikutus on kuitenkin yleens(cid:228) v(cid:228)h(cid:228)inen, alle 1 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT). (1999/C 50/037) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1357/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Kalajauho Voiko komissio vahvistaa sen, ett(cid:228) kalajauho luokitellaan el(cid:228)inproteiinin l(cid:228)hteeksi, ja ilmoittaa mit(cid:228) seurauksia t(cid:228)m(cid:228) luokittelu aiheuttaa? Ottaen huomioon, ett(cid:228) Britannian maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeri(cid:246) on julistanut kalajauhon t(cid:228)ysin riskitt(cid:246)m(cid:228)ksi tuotteeksi, voiko komissio selitt(cid:228)(cid:228), miksi kalajauhon k(cid:228)ytt(cid:246) m(cid:228)rehtij(cid:246)iden rehussa on kielletty? Aikooko komissio kenties jatkaa t(cid:228)m(cid:228)n kiellon voimassaoloaikaa? Onko komissio harkinnut sit(cid:228), miten kielto ja sen jatkaminen vaikuttaa kalajauhoteollisuuteen? Mit(cid:228) tutkimuksia komissio on tehnyt, ensinn(cid:228)kin todistaakseen riskin olemassaolon, ja toiseksi selvitt(cid:228)(cid:228)kseen kiellon vaikutuksen kalajauhoteollisuuteen ja siihen liittyv(cid:228)(cid:228)n teollisuuteen? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. kes(cid:228)kuuta 1998) Direktiivin 92/118/ETY (1) 2 artiklan mukaan kalajauho m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n el(cid:228)inten ruokintaan tarkoitetuksi jaloste- tuksi el(cid:228)invalkuaiseksi. Saman direktiivin 6 luvussa annetaan kyseisen tuotteen kauppaa ja tuontia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t