title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 764/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 7ης Απριλίου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 8. 4. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 109/1 I (Pq(cid:145)neir cia tgm isw(cid:151) tym opo(cid:148)ym apaite(cid:148)tai dglos(cid:148)eusg) JAMOMISLOS (EJ) aqih. 764/98 TGS EPITQOPGS tgr 7gr Apqik(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2375/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992, swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jahoq(cid:148)fo- mtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 8 Apqik(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 7 Apqik(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 325 tgr 14. 12. 1996, s. 5. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. L 109/2 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 8. 4. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 7gr Apqik(cid:148)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 052 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 388 508 512 528 999 90,6 108,5 190,6 129,9 112,5 112,5 174,9 174,9 101,9 98,6 100,3 57,9 37,1 47,1 46,7 49,1 47,6 67,9 67,9 44,7 43,9 92,7 95,8 99,6 86,5 90,7 83,9 75,5 65,8 108,7 80,7 71,1 73,1 67,0 92,3 75,9 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1077/98 del Patricia McKENNA a la Comisión. Transporte de bicicletas en los trenes

eurovoc_concepts:
cycle track
international transport
rail transport
tourism
two-wheeled vehicle

formats: html pdf print

text: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 402/69 (98/C 402/084) PREGUNTA ESCRITA E-1077/98 de Patricia McKenna (V) a la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 1998) Asunto: Transporte de bicicletas en los trenes La Federaci(cid:243)n Europea de Ciclistas (FEC) ha pedido recientemente a la Comisi(cid:243)n Europea que realice un estudio sobre la viabilidad de introducir un sistema rentable para el transporte de bicicletas en los trenes en toda Europa. La FEC estÆ haciendo campaæa para que se reserven espacios para el transporte de bicicletas en los trenes de largo recorrido. Algunos trenes intercity en Alemania ya han puesto en prÆctica esta idea. La FEC indica que es fÆcil para los automovilistas transportar las bicicletas en las vacas de sus veh(cid:237)culos, pero que en las largas distancias los viajeros con conciencia ecol(cid:243)gica, que desean viajar en ferrocarril en lugar de hacerlo por carretera, pueden encontrar muchas dificultades para transportar las bicicletas en los trenes. La FEC entiende que el estudio de la Comisi(cid:243)n deber(cid:237)a cubrir las potencialidades del mercado, las medidas tØcnicas y el impacto sobre el turismo y las econom(cid:237)as regionales. ¿Piensa la Comisi(cid:243)n acoger favorablemente la propuesta de la FEC de realizar dicho estudio y, en ese caso, cuÆndo prevØ la Comisi(cid:243)n que podrÆ estar terminado? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de junio de 1998) Dos de los temas que destaca la Federaci(cid:243)n Europea de Ciclistas (FEC) en su informe sobre el transporte de bicicletas en los trenes son las posibilidades comerciales de este tipo de servicio y sus repercusiones en el turismo y en las econom(cid:237)as regionales. La Comisi(cid:243)n estÆ contribuyendo a un anÆlisis de estos temas mediante la concesi(cid:243)n de subvenciones para la fase de planificaci(cid:243)n del proyecto internacional de pistas para bicicletas EuroVelo, que administra la FEC, fase en la que deberÆn evaluarse las posibilidades comerciales de las pistas para bicicletas de largo recorrido y sus repercusiones en las econom(cid:237)as regionales. Se espera que la fase de planificaci(cid:243)n del proyecto EuroVelo concluya a finales de 1998. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n estÆ dirigiendo un proyecto de cooperaci(cid:243)n en materia de investigaci(cid:243)n sobre la accesibilidad de los pasajeros a las redes ferroviarias (COST 335), con el fin de elaborar normas europeas sobre el diseæo y el funcionamiento de los trenes, de las estaciones y de los servicios de informaci(cid:243)n. Aunque este proyecto se refiere ante todo a las necesidades de las personas con movilidad reducida, y no de los ciclistas, es probable que el estudio de algunos elementos constitutivos de los trenes redunde asimismo en beneficio de las personas que viajan con una bicicleta. Se espera que este proyecto concluya a finales de 1999. Ahora bien, la Comisi(cid:243)n no considera imprescindible realizar a corto plazo un estudio sobre la rentabilidad de un sistema de transporte de bicicletas en los trenes de largo recorrido, ya que se trata de una cuesti(cid:243)n que afecta ante todo a las compaæ(cid:237)as de ferrocarril y que los fondos limitados de que dispone la Comisi(cid:243)n han de dedicarse a proyectos con un mayor nivel de prioridad. (98/C 402/085) PREGUNTA ESCRITA E-1078/98 de Mar(cid:237)a Estevan Bolea (PPE) a la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 1998) Asunto: Movimiento de residuos peligrosos en el interior de la Uni(cid:243)n Europea Algunas regiones de diversos Estados miembros estÆn retrasando, impidiendo e incluso prohibiendo el movimiento de residuos peligrosos entre municipios, provincias, regiones o pa(cid:237)ses -todos ellos en el interior de la Uni(cid:243)n Europea e incluso en el interior de un Estado miembro- para recibir un tratamiento correcto y una gesti(cid:243)n adecuada de estas mercanc(cid:237)as espec(cid:237)ficas, distorsionando estos servicios


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 813/98, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998, Euroopan yhteisön ja Romanian välisen eräiden viinien vastavuoroista tariffikiintiöiden käyttöönottoa koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen muuttamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona ja tiettyjä viinejä koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 933/95 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Romania
agreement (EU)
tariff quota
wine

text: 18. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 116/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 813/98, annettu 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, Euroopan yhteis(cid:148)n ja Romanian v(cid:132)lisen er(cid:132)iden viinien vastavuoroista tariffi- kiinti(cid:148)iden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen muutta- mista koskevan sopimuksen tekemisest(cid:132) kirjeenvaihtona ja tiettyj(cid:132) viinej(cid:132) koske- vien yhteis(cid:148)n tariffikiinti(cid:148)iden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 933/95 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka (ETY) N:o 822/87 (3) 83 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen, huomioon perus- Euroopan ottaa tamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdess(cid:132) sen 228 artiklan 2 kohdan ensimm(cid:132)isen lauseen kanssa, yhteis(cid:148)n ottaa huomioon komission ehdotuksen, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Euroopan yhteis(cid:148)n ja Romanian v(cid:132)linen er(cid:132)iden viinien tariffikiinti(cid:148)iden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa koskeva vastavuoroista allekirjoitettiin 26 kirjeenvaihtona p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1993, sopimus (1) tehty Hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)n puolesta Euroopan yhteis(cid:148)n ja Romanian v(cid:132)lisen er(cid:132)iden viinien vastavuoroista tariffi- kiinti(cid:148)iden kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen muuttamista koskevan kirjeenvaih- tona tehty sopimus. k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa koskevan kyseisen sopimuksen voimassaolo p(cid:132)(cid:132)ttyi 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997, vastavuoroisen etuuskohtelun jatkamiseksi ja viinialan kaupan kehityksen edist(cid:132)miseksi edelleen olisi pidennet- t(cid:132)v(cid:132) sopimuksen voimassaoloaikaa 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1998, Bulgariasta, Unkarista ja Romaniasta per(cid:132)isin olevia tiet- tyj(cid:132) viinej(cid:132) koskevien yhteis(cid:148)n tariffikiinti(cid:148)iden avaami- sesta ja hallinnoinnista 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1995 anne- tussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 933/95 (2) avattiin tiettyj(cid:132) viinej(cid:132) koskevat tariffikiinti(cid:148)t Euroopan yhteis(cid:148)n ja erityisesti Romanian v(cid:132)lill(cid:132) kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen mukaisesti; uuden kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen vuoksi asetusta (EY) N:o 933/95 olisi muutet- tava, ja sopimuksen er(cid:132)iden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanon helpot- tamiseksi komission olisi voitava hyv(cid:132)ksy(cid:132) s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset soveltamista koskevista tarvittavista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 16 j(cid:132)rjest(cid:132)misest(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen yksityiskohtaisista viinikaupan yhteisest(cid:132) (1) EYVL L 337, 31. 12. 1993, s. 172 (2) EYVL L 96, 28. 4. 1995, s. 1 Sopimuksen teksti on t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen(cid:132). 2 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimet(cid:132) henkil(cid:148), jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimukset yhteis(cid:148)(cid:132) sito- vasti. 3 artikla Komissiolla on oikeus hyv(cid:132)ksy(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 822/87 83 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset sopimusten t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa koskevista yksi- tyiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132). 4 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 933/95 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan taulukko ”Romaniasta per(cid:132)isin olevat viinit” seuraavasti: (3) EYVL L 84, 27. 3. 1987, s. 1, asetus sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 536/97 (EYVL L 83, 25. 3. 1997, s. 5). L 116/2 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 4. 98 ”J(cid:132)rjestys- numero 09. 7013 CN-koodi (1) Tavaran kuvaus (2) Kiinti(cid:148)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (hl) Kiinti(cid:148)- tulli (prosenttia perus- tullista) ex 2204 10 ex 2204 21 ex 2204 29 Tuoreista viiniryp(cid:132)leist(cid:132) valmistetut viinit kuohuviini ja v(cid:132)kev(cid:132)t viinit mukaan lukien 168 880 (1. 1. –31. 12. 1998) 40” 5 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan sit(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona se julkaistaan Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). Sit(cid:132) sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Luxemburgissa 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. Neuvoston puolesta D. BLUNKETT Puheenjohtaja


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1079/98 af Jean-Antoine GIANSILY til Kommissionen. Kommissionen grønbog om vertikale begrænsninger i EU's konkurrencepolitik

eurovoc_concepts:
competition policy
report
vertical agreement

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/71 (98/C 402/086) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1079/98 af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen (7. april 1998) Om: Kommissionen grłnbog om vertikale begr(cid:230)nsninger i EU(cid:146)s konkurrencepolitik Europa-Parlamentet vedtog den 18. begr(cid:230)nsninger i EU(cid:146)s konkurrencepolitik (A-0242/97 (1). juli 1997 en beslutning om Kommissionens grłnbog om vertikale Parlamentsmedlemmerne fłler efter den konference, som GD IV afholdt den 6. og 7. oktober med henblik p(cid:229) en hłring af de berłrte kredse, at retningslinjerne ikke er klare eller tv(cid:230)rtimod, at der fortsat er forskellige indviklede og misforst(cid:229)ede opfattelser, hvor der ikke tages hensyn til indvendingerne mod grłnbogens forslag om markedsandele. Finder Kommissionen det rimeligt at forts(cid:230)tte ind i denne blindgyde, som har betydet en n(cid:230)sten enstemmig modstand fra industrien og distributionsnettets side samt alvorlige forbehold fra Parlamentet, Det (cid:216)konomiske og Sociale R(cid:229)d, Regionsudvalget samt fra visse medlemsstaters regeringer? (1) EFT C 286 af 22. 9. 1997, s. 347. (98/C 402/087) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1080/98 af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen (7. april 1998) Om: Forl(cid:230)ngelse af de eksisterende forordninger om undtagelsesbestemmelser for visse kategorier Den konference, som GD IV afholdt den 6. og 7. oktober 1997 med henblik p(cid:229) hłring af de kredse, der er berłrt af grłnbogen om vertikale begr(cid:230)nsninger af EU(cid:146)s konkurrencepolitik (KOM(96) 0721), synes ikke at have fłrt til ret klare konklusioner. Ville Kommissionen ikke efter afholdelsen heraf finde det rimeligt simpelthen at forl(cid:230)nge undtagelsesforord- ningerne for de eksisterende kategorier i ca. 15 (cid:229)r? P(cid:229) et tidspunkt, hvor Maastricht-traktaten p(cid:229)l(cid:230)gger medlemsstaterne og borgerne budgetbegr(cid:230)nsninger, kunne en s(cid:229)dan politik ikke medfłre nogle driftsbesparelser inden for Europa-Kommissionen samtidig med, at virksomhederne slipper for bureaukratiske procedurer i forbindelse med bekendtgłrelse af kontrakter? (98/C 402/088) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1081/98 af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen (7. april 1998) Om: Grłnbogen om vertikale begr(cid:230)nsninger i EU(cid:146)s konkurrencepolitik og indskr(cid:230)nkninger eller oph(cid:230)velser af undtagelser for visse kategorier Agter Kommissionen at offentliggłre en hvidbog for at orientere om de retningslinjer, der blev fastlagt efter konferencen om hłring af de sektorer, der er berłrt af grłnbogen om vertikale begr(cid:230)nsninger i EU(cid:146)s konkurrencepolitik, som blev afholdt den 6. og 7. oktober 1997 af GD IV? Hvilken tidsplan er der fastsat? Hvorledes agter den is(cid:230)r at reagere p(cid:229) de n(cid:230)sten enstemmige indvendinger mod dens forslag om at oph(cid:230)ve eller indskr(cid:230)nke undtagelser for visse kategorier ifłlge visse vertikale aftaler i forhold til de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksom- heders markedsandele?


title: QUESTION ECRITE no 1088/98 de Klaus LUKAS à la Commission. Contributions

eurovoc_concepts:
Austria
Community budget
EU expenditure
Member States' contribution
VAT
customs duties
gross national product
own resources
report

formats: html print


title: Komission asetus (EY) N:o 767/98, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998, luonnonvaraisten kasvien ja eläinten suojelemisesta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 939/97 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
breeding animal
marketing
protected species
protection of animal life
protection of plant life
trade restriction

text: 8. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 109/7 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 767/98, annettu 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, luonnonvaraisten kasvien ja el(cid:132)inten suojelemisesta niiden kauppaa s(cid:132)(cid:132)ntele- m(cid:132)ll(cid:132) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 soveltamista koskevista yksi- tyiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetun asetuksen (EY) N:o 939/97 muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon luonnonvaraisten kasvien ja el(cid:132)inten suojelemisesta niiden kauppaa s(cid:132)(cid:132)ntelem(cid:132)ll(cid:132) 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (1), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 938/97 (2), sen 19 artiklan 4 kohdan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) luonnonvaraisen el(cid:132)imist(cid:148)n ja kasviston uhanalaisten lajien kansainv(cid:132)list(cid:132) kauppaa koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenenness(cid:132) kokouk- sessa, joka pidettiin Hararessa, Zimbabwessa 9–20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997, hyv(cid:132)ksyttiin yleissopimuksen sopimuspuolina olevien Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senval- tioiden tuella joukko p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselmia ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksi(cid:132), jotka vaikuttavat suoraan asetuksen (EY) N:o 338/97, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 938/97, soveltamiseen; sen vuoksi on aiheellista muuttaa er(cid:132)it(cid:132) 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 939/97 (3) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132), p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselman Conf. 10. 2 suosituksen V c) vuoksi, joka koskee lupia ja todistuksia, on muutettava asetuksen (EY) N:o 939/97 8 artiklan 2 kohta, jonka kuluessa alkuper(cid:132)todistuksia voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) yleissopi- muksen liitteess(cid:132) III lueteltuihin lajeihin kuuluvien yksi- l(cid:148)iden tuomiseksi yhteis(cid:148)(cid:148)n, pidennett(cid:132)isiin kuudesta kuukaudesta kahteentoista kuukauteen, jotta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselman Conf. 10. 16 kohdassa t(cid:132)smennet(cid:132)(cid:132)n edel- leen el(cid:132)inlajien vankeudessa kasvatettujen el(cid:132)inlajien yksi- l(cid:148)iden m(cid:132)(cid:132)ritelmi(cid:132) ja niihin sovellettavia edellytyksi(cid:132); mink(cid:132) vuoksi on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) mainitun asetuksen 1 artiklaan er(cid:132)it(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritelmi(cid:132) ja korvattava 24 artikla, joka p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselman Conf. 10. 12 suosituksen e) vuoksi, koskee sampien suojelua, on muutettava mainitun asetuksen 27 ja 28 artikla, jotta voidaan toteuttaa suosituk- sessa enint(cid:132)(cid:132)n 250 gramman kaviaarien vapauttamista tarkastuksista, kun tuodaan yhteis(cid:148)(cid:148)n niit(cid:132) (j(cid:132)lleen)vied(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)st(cid:132) tai osana matkustajan henkil(cid:148)kohtaisia tavaroita, esitetty poikkeus, joka koskee sovellettavien mittayksik(cid:148)iden puulajeihin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevan konferenssin p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen vuoksi on muutettava liitett(cid:132) V, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselmalla Conf. 10. 22 p(cid:132)ivitet(cid:132)(cid:132)n vakiintuneiden liite VI on nimist(cid:148)l(cid:132)hteiden luetteloa, mink(cid:132) vuoksi korvattava, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat luonnonva- raisten kasvi- ja el(cid:132)inlajien kauppaa k(cid:132)sittelev(cid:132)n komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 939/97 seuraavasti: 1. Korvataan 1 artikla seuraavasti: ”1 artikla Niiden m(cid:132)(cid:132)ritelmien lis(cid:132)ksi, on s(cid:132)(cid:132)detty asetuksen (EY) N:o 338/97 2 artiklassa, t(cid:132)ss(cid:132) asetuk- sessa tarkoitetaan joista a) ’hankintap(cid:132)iv(cid:132)ll(cid:132)’ p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132), jona yksil(cid:148) on otettu luon- nonvaraisesta ymp(cid:132)rist(cid:148)st(cid:132)(cid:132)n, syntynyt vankeudessa tai lis(cid:132)tty keinotekoisesti, b) ’ensimm(cid:132)isen sukupolven j(cid:132)lkel(cid:132)isell(cid:132) (F1)’ yksil(cid:148)(cid:132), joka on tuotettu s(cid:132)(cid:132)dellyss(cid:132) ymp(cid:132)ris(cid:148)ss(cid:132) vanhem- mista, joista v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n toinen on siitetty luonnonva- raisessa ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132) tai otettu sielt(cid:132), p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselman Conf. 10. 13 suosituksessa g), joka koskee yleissopimuksen soveltamista puulajeihin, laajennetaan ilmaisun ”keinotekoisesti lis(cid:132)tty” soveltamisalaa, mink(cid:132) vuoksi on muutettava mainitun asetuksen 26 artikla, c) ’toisen sukupolven j(cid:132)lkel(cid:132)isell(cid:132) (F2)’ ja ’seuraavien sukupolvien j(cid:132)lkel(cid:132)isell(cid:132) (F3, F4 jne. )’ yksil(cid:148)(cid:132), joka on tuotettu s(cid:132)(cid:132)dellyss(cid:132) ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132) vanhemmista, jotka ne on my(cid:148)s tuotettu s(cid:132)(cid:132)dellyss(cid:132) ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132), (1) EYVL L 61, 3. 3. 1997, s. 1 (2) EYVL L 140, 30. 5. 1997, s. 1 (3) EYVL L 140, 30. 5. 1997, s. 9 d) ’vanhempien sukupolvella’ kaikkia niit(cid:132) jalostusta- joita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n el(cid:132)imi(cid:132), pahtumaan osallistuvia uusien yksil(cid:148)iden tuottamiseen, L 109/8 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 4. 98 e) ’s(cid:132)(cid:132)dellyll(cid:132) ymp(cid:132)rist(cid:148)ll(cid:132)’ tiettyyn lajiin kuuluvien el(cid:132)inten tuottamista varten muutettua ymp(cid:132)rist(cid:148)(cid:132), jolla on rajat sen est(cid:132)miseksi, ett(cid:132) lajin el(cid:132)imi(cid:132), munia tai sukusoluja p(cid:132)(cid:132)see s(cid:132)(cid:132)deltyyn ymp(cid:132)rist(cid:148)(cid:148)n tai poistuu sielt(cid:132), ja jonka yleispiirteisiin voi kuulua muun muassa h(cid:132)kit, terveydenhoito, suojelu petoel(cid:132)imilt(cid:132) ja keinoruokinta. ” j(cid:132)tehuolto, iii) poikkeustapauksessa vanhempien sukupolvena k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi, d) vanhempain sukupolvi on itse tuottanut toisen tai sit(cid:132) seuraavien sukupolvien j(cid:132)lkel(cid:132)isi(cid:132) s(cid:132)(cid:132)dellyss(cid:132) ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132), tai ett(cid:132) niit(cid:132) hoidetaan tavalla, jolla on todettu voitavan tuottaa luotettavasti toisen suku- polven j(cid:132)lkel(cid:132)isi(cid:132) s(cid:132)(cid:132)dellyss(cid:132) ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132). ” 2. Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 8 artiklan 2 kohtaan seuraava alakohta: 4. Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 26 artiklaan alakohta seuraavasti: ”Asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteess(cid:132) C mainittujen lajien yksil(cid:148)iden alkuper(cid:132)todistuksia voidaan kuitenkin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n enint(cid:132)(cid:132)n kaksitoista kuukautta niiden my(cid:148)nt(cid:132)misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). ” yksil(cid:148)iden tuomiseksi 3. Korvataan 24 artikla seuraavasti: ”24 artikla J(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 25 artiklan soveltamista rajoittamatta el(cid:132)in- lajien yksil(cid:148)iden katsotaan olevan vankeudessa synty- neit(cid:132) ja kasvaneita ainoastaan, jos j(cid:132)senvaltion toimival- tainen tieteellinen viranomainen katsoo, ett(cid:132) a) yksil(cid:148) on syntynyt tai muulla tavoin tuotettu s(cid:132)(cid:132)del- lyss(cid:132) ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132), tai polveutuu t(cid:132)llaisista yksil(cid:148)ist(cid:132), ja sen vanhemmat ovat pariutuneet tai niiden suku- solut on muulla tavoin siirretty s(cid:132)(cid:132)dellyss(cid:132) ymp(cid:132)ris- t(cid:148)ss(cid:132), sen lis(cid:132)(cid:132)ntyminen on suvullinen, vanhemmat olivat s(cid:132)(cid:132)dellyss(cid:132) ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132) j(cid:132)lke- l(cid:132)isen kehittymisen alkaessa, jos lis(cid:132)(cid:132)ntymistapa on suvuton; jos tai sovellettavien b) vanhempien sukupolvi on saatu siihen hankintap(cid:132)i- v(cid:132)n(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti ja sellaisella tavalla, joka ei ole vahingol- linen kyseisten lajien s(cid:132)ilymiselle luonnonvaraisessa ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132), oikeudellisten ”Yksilajisten viljelymetsien puista saadun puutavaran katsotaan olevan keinotekoisesti lis(cid:132)tty(cid:132) ensimm(cid:132)isen alakohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti. ” 5. Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 27 artiklaan kohta seuraavasti: ”4. Poiketen siit(cid:132), mit(cid:132) 2 ja 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, henkil(cid:148)(cid:132) kohden enint(cid:132)(cid:132)n 250 gramman kaviaarier(cid:132)n tuonti tai uudelleentuonti yhteis(cid:148)(cid:148)n, jos kaviaari on per(cid:132)isin asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen B kuuluvasta sampilajista Acipenseriformes spp, ei edel- lyt(cid:132) tuontiluvan tai (j(cid:132)lleen)vientiasiakirjan esitt(cid:132)mist(cid:132). ” 6. Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 28 artiklaan kohta seuraavasti: tai ”3. Poiketen siit(cid:132), mit(cid:132) 1 ja 2 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, henkil(cid:148)(cid:132) kohden enint(cid:132)(cid:132)n 250 gramman kaviaarier(cid:132)n vienti jos kaviaari on per(cid:132)isin asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen B kuuluvasta sampilajista Acipenseriformes spp, ei edellyt(cid:132) tuonti- luvan tai (j(cid:132)lleen)vientiasiakirjan esitt(cid:132)mist(cid:132). ” j(cid:132)lleenvienti, 7. Muutetaan liite V seuraavasti: a) korvataan sarakkeen ”Ensisijaiset yksik(cid:148)t” sahatuk- keja ja sahattua puuta koskevat kohdat seuraavasti: (*kilogrammaa ”m3/kg * ainoastaan sellaisten erityistarkoituksiin k(cid:132)ytett(cid:132)vien puulajien yhteydess(cid:132), joita myyd(cid:132)(cid:132)n painon eik(cid:132) tilavuuden mukaan, esimerkiksi Guaiacum spp. )”, k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n c) vanhempien sukupolvea yll(cid:132)pidet(cid:132)(cid:132)n lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) niit(cid:132) luonnonvaraisesta ymp(cid:132)rist(cid:148)st(cid:132), lukuun otta- matta el(cid:132)inten, munien tai sukusolujen satunnaista lis(cid:132)(cid:132)mist(cid:132), soveltuvien oikeudellisten s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti ja vaarantamatta asianomaisen lajin s(cid:132)ily- mist(cid:132) luonnonvaraisessa ymp(cid:132)rist(cid:148)ss(cid:132); b) korvataan sarakkeen ”Ensisijaiset yksik(cid:148)t” vaneria koskeva kohta seuraavasti: ”m3 sorvatun viilun yhteydess(cid:132), m2 h(cid:148)yl(cid:132)tyn viilun yhteydess(cid:132)”. 8. Korvataan liite VI t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteell(cid:132): i) jotta vahingollinen sis(cid:132)siitos voidaan est(cid:132)(cid:132) tai lievent(cid:132)(cid:132) t(cid:132)llaisen lis(cid:132)yksen suuruus uuden geneettisen materiaalin tarpeen mukaan, ja m(cid:132)(cid:132)rittelem(cid:132)ll(cid:132) sit(cid:132), 2 artikla ii) jotta takavarikoidut yksil(cid:148)t voidaan sijoittaa asetuksen (EY) N:o 338/97 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan kolmantena p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). 8. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 109/9 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. Komission puolesta Ritt BJERREGAARD Komission j(cid:132)sen L 109/10 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 4. 98 LIITE ”LIITE VI Vakiintuneet nimist(cid:148)l(cid:132)hteet tieteellisten nimien merkitsemiseen luvissa ja todistuksissa 4 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti a) Mammal species of the world: A taxonomic and geographic reference, 2. painos, Wilson ja D. M. Reeder, 1993, Smithsonian Institution Press) nis(cid:132)kk(cid:132)iden nimist(cid:148), (toimittaneet D. E. b) A reference list of the birds of the world (J. J. Morony, W. J. Bock ja J. Farrand Jr, 1975, American Museum of Natural History) lintujen lahkojen ja heimojen nimet, c) Distribution and taxonomy of birds of the world (C. G. Sibley ja B. L. Monroe Jr, 1990, Yale University Press) ja A Supplement to distribution and taxonomy of birds of the world (Sibley ja Monroe, 1993; Yale University Press) lintujen sukujen ja lajien nimet, d) Reptiles del noroeste, nordeste y este de la Argentina — Herpetofauna de las selvas subtropicales, puna y pampa, 1993 (Cei, Jos(cid:130) M. In Monografie XIV, Museo Regionale du Scienze Naturali), Argentiinassa ja Paraguayssa tavattavan Tupinambis-suvun lajien nimet, e) Snake species of the world: A taxonomic and geographic reference: Volume 1 (Campbell, Mc Diamid ja Tour(cid:130), 1997), julkaistu Herpetologists’ Leaguen tuella, k(cid:132)(cid:132)rmeiden nimist(cid:148), f) Amphibian species of the world: A taxonomic and geographic reference (D. R. Frost, 1985, Allen Press ja The Association of Systematics Collections) ja Amphibian species of the world: additions and corrections (W. E. Duellman, 1993, University of Kansas) sammakkoel(cid:132)inten nimist(cid:148) aiemman l(cid:132)hdeteoksen toisen painoksen ilmestymiseen asti, g) The plant-book, uusintapainos, (D. J. Mabberley, 1990, Cambridge University Press) kaikkien CITES-kas- vien yleisnimet, paitsi jos ne esiintyv(cid:132)t my(cid:148)s yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin hyv(cid:132)ksymiss(cid:132) lajiluetteloissa, joiden viitteet ovat j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) kohdissa i)–m), h) A dictionary of flowering plants and ferns, 8. painos, (J. C. Willis, uudistanut H. K. Airy Shaw, 1973, joita ei ole mainittu The Plant-Book-teoksessa, Cambridge University Press) yleisnimien synonyymit, kunnes ne on korvattu yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin hyv(cid:132)ksymill(cid:132) lajiluetteloilla, joiden viitteet ovat j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) kohdissa i)–m), i) A world list of cycads (D. W. Stevenson, R. Osborne ja K. D. Hill, 1995; In: P. Vorster (toim. ), Proceedings of the Third International Conference on Cycad Biology, ss. 55–64, Cycad Society of South Africa, Stel- lenbosch) ja nimist(cid:148)komitean hyv(cid:132)ksym(cid:132)t uudistetut laitokset k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi suuntaviivana, kun viitataan Cycadaceae-, Stangeriaceae- ja Zamiaceae-lajien nimiin, j) The bulb checklist (1997, koonnut Royal Botanic Gardens, Kew, Yhdistynyt kuningaskunta) ja nimist(cid:148)ko- mitean hyv(cid:132)ksym(cid:132)t uudistetut laitokset k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi suuntaviivana, kun viitataan Cyclamen- (Primula- ceae), Galanthus- ja Sternbergia- (Liliaceae)-lajien nimiin, k) The CITES checklist of succulent euphorbia taxa (Euphorbiaceae) (1997, julkaisija Saksan liittovaltion ja nimist(cid:148)komitean hyv(cid:132)ksym(cid:132)t uudistetut laitokset k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi suuntaviivana, luonnonsuojeluvirasto) kun viitataan mehikasveihin kuuluvien Euphorbia-lajien nimiin, l) CITES Cactaceae Checklist, 2. painos, (1997, koonnut D. Hunt, Royal Botanic Gardens, Kew, Yhdistynyt kuningaskunta) ja nimist(cid:148)komitean hyv(cid:132)ksym(cid:132)t uudistetut laitokset k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi suuntaviivana, kun viita- taan Cactaceae-lajin nimiin, ja m) CITES orchid checklist (koonnut the Royal Botanic Gardens, Kew, Yhdistynyt kuningaskunta) ja nimist(cid:148)- komitean hyv(cid:132)ksym(cid:132)t uudistetut laitokset k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi suuntaviivana, kun viitataan Cattleya-, Cypripe- dium-, Laelia-, Paphiopedilum-, Phalaenopsis-, Phragmipedium-, Pleione- ja Sophronitis-lajien nimiin (Osa I, 1995) ja Cymbidium-, Dendrobium-, Disa-, Dracula- ja Encyclia- lajien nimiin (Osa 2, 1997). ”


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1081/98 van Jean-Antoine GIANSILY aan de Commissie. Groenboek betreffende verticale afspraken in het concurrentiebeleid van de Europese Unie en beperking of opheffing van de groepsvrijstellingen

text: 22. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 402/71 (98/C 402/086) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1079/98 van Jean-Antoine Giansily (UPE) aan de Commissie (7 april 1998) Betreft: Het Groenboek van de Commissie betreffende verticale afspraken in het concurrentiebeleid van de Europese Unie Het Europees Parlement heeft op 18 juli 1997 een resolutie aangenomen over het Groenboek van de Commissie betreffende verticale afspraken in het concurrentiebeleid van de Europese Unie (A-0242/97) (1). De parlementsleden hebben de indruk, na de conferentie die DG IV op 6 en 7 oktober heeft gehouden om de betrokken kringen te raadplegen, dat zij geen duidelijke beleidslijn voor ogen heeft, maar nog steeds allerlei ingewikkelde en verwarrende varianten overweegt, die geen rekening houden met de bezwaren die ten aanzien van de op de marktaandelen gebaseerde opties van het Groenboek zijn geformuleerd. Acht de Commissie het verstandig door te gaan op deze doodlopende weg, gelet op het vrijwel unanieme verzet van industrie en handel en de ernstige bezwaren van het Parlement, het Economisch en Sociaal ComitØ, het ComitØ van de Regio(cid:146)s en sommige nationale regeringen? (1) PB C 286 van 22. 9. 1997, blz. 347. (98/C 402/087) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1080/98 van Jean-Antoine Giansily (UPE) aan de Commissie (7 april 1998) Betreft: Verlenging van de bestaande regelingen inzake groepsvrijstellingen De conferentie die DG IV op 6 en 7 oktober 1997 heeft georganiseerd om de betrokken milieus te raadplegen over het Groenboek (cid:132)Verticale afspraken in het concurrentiebeleid van de Europese Unie(cid:148) (COM(96) 0721) lijkt niet tot heel duidelijke conclusies te hebben geleid. Acht de Commissie het in dit licht niet verstandig de bestaande groepsvrijstellingsverordeningen eenvoudig met ongeveer vijftien jaar te verlengen? Denkt de Commissie niet ook dat een dergelijke aanpak het mogelijk zou maken, nu het Verdrag van Maastricht de lidstaten en de burgers budgettaire beperkingen oplegt, te bezuinigen op de functionele uitgaven van de Commissie en tegelijkertijd de bedrijven te ontslaan van de bureaucratische procedures van de kennisgeving van contracten? (98/C 402/088) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1081/98 van Jean-Antoine Giansily (UPE) aan de Commissie (7 april 1998) Betreft: Groenboek betreffende verticale afspraken in het concurrentiebeleid van de Europese Unie en beperking of opheffing van de groepsvrijstellingen Is de Commissie voornemens een witboek te publiceren over de resultaten van de conferentie die op 6 en 7 oktober 1997 door DG IV is georganiseerd ter raadpleging van de sectoren welke betrokken zijn bij het Groenboek betreffende verticale afspraken in het concurrentiebeleid van de Europese Unie? Welk tijdschema is voorzien? Wat zal haar reactie zijn op de vrijwel unanieme protesten tegen haar voorstel de groepsvrijstellingen die zijn toegekend voor bepaalde verticale afspraken overeenkomstig de marktaandelen van de betrokken ondernemin- gen te schrappen of te verminderen?


title: Rozporządzenie Rady (WE) nr 782/98 z dnia 7 kwietnia 1998 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1626/94 ustanawiające środki techniczne dla zachowania zasobów połowowych na Morzu Śródziemnym

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing net
fishing regulations
fishing vessel

text: 04/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 215 31998R0782 L 113/6 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 15. 4. 1998 ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 782/98 z dnia 7 kwietnia 1998 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1626/94 ustanawiające środki techniczne dla zachowania zasobów połowowych na Morzu Śródziemnym RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 43, uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (2), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (3), a także mając na uwadze, co następuje: zgodnie z art. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 3760/92 z dnia 20 grudnia 1992 r. ustanawiającego wspólnotowy system rybołówstwa i akwakultury (4) ochrona oraz zachowanie żywych morskich zasobów wodnych stanowią ogólne cele wspólnej polityki rybołówstwa; podczas swojej 10. sesji nadzwyczajnej odbywającej się w San Sebastian w Hiszpanii w dniach 22-29 listopada 1996 r. Międzynarodowa Komisja Ochrony Tuńczyka Atlantyckiego (ICCAT) przyjęła dwa zalecenia dotyczące ICCAT zaleciła prowadzenia połowów tuńczyka błękitnopłetwego na obszarze Morza Śródziemnego; zastosowanie niektórych specjalnych zasad dotyczących minimalnych wielkości wyładunku tuńczyka błękitnopłetwego; wszystkie te zasady są opracowane na podstawie opinii naukowych; w ramach międzynarodowych zobowiązań Wspólnoty, w szczególności biorąc pod uwagę przystąpienie Wspólnoty do ICCAT, właściwe jest wykonanie tych zaleceń w celu uniknięcia skutków nadmiernych połowów tuńczyka błękitnopłetwego; rozporządzenie (WE) nr 1626/94 (5) powinno zostać odpowiednio zmienione, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: W rozporządzeniu (WE) nr 1626/94 wprowadza się następujące zmiany: Artykuł 1 1) dodaje się art. 3a w brzmieniu: „Artykuł 3a 1. Zabrania się połowów tuńczyka przy pomocy okrężnicy w okresie od 1 do 31 sierpnia. 2. Zabrania się używania samolotów lub helikopterów w celu wspierania połowów tuńczyka błękitnopłetwego w okresie od 1 do 30 czerwca”; (1) Dz. U. C 337 z 7. 11. 1997, str. 36. (2) Dz. U. C 104 z 6. 4. 1998. (3) Dz. U. C 73 z 9. 3. 1998. (4) Dz. U. L 389 z 31. 12. 1992, str. 1. (5) Dz. U. L 171 z 6. 7. 1994, str. 1. Rozporządzenie zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1075/96 (Dz. U. L 142 z 15. 6. 1996, str. 1). 216 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 04/t. 3 2) w załączniku IV: — zapis zastępuje się następującym tekstem: Gatunki „Thunnus thynnus Rozmiar minimalny 70 cm lub 6,4 kg (**) (**) Jednakże zezwala się na wyładowanie do 15 % liczbowo jednostek ważących między 1,8 i 6,4 kg złowionych przypadkowo. ” — poprzednie oznaczenie przypisu (**) zastępuje się oznaczeniem (***). Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie następnego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Państwach Członkowskich. Sporządzono w Luksemburgu, dnia 7 kwietnia 1998 r. W imieniu Rady D. BLUNKETT Przewodniczący


title: Směrnice Rady 98/23/ES ze dne 7. dubna 1998, kterou se oblast působnosti směrnice 97/81/ES o Rámcové dohodě o částečném pracovním úvazku uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS rozšiřuje na Spojené království Velké Británie a Severního Irska

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
framework agreement
part-time employment

text: 278 CS Úřední věstník Evropské unie 05/sv. 3 31998L0023 5. 5. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 131/10 SMĚRNICE RADY 98/23/ES ze dne 7. dubna 1998, kterou se oblast působnosti směrnice 97/81/ES o Rámcové dohodě o částečném pracovním úvazku uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS rozšiřuje na Spojené království Velké Británie a Severního Irska RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), vzhledem k tomu, že Rada přijala směrnici 97/81/ES (3) v souladu s dohodou o sociální politice připojenou k protokolu (č. 14) o sociální politice připojenému ke Smlouvě, a zejména s čl. 4 odst. 2 uvedené dohody; že v důsledku toho se výše zmíněná směrnice nevztahuje na Spojené království Velké Británie a Sever- ního Irska; vzhledem k tomu, že Evropská rada na zasedání v Amsterodamu ve dnech 16. a 17. června 1997 přijala s uspokojením shodu mezivládní konference na zahrnutí dohody o sociální politice do Smlouvy; že upozornila, že je nutno nalézt prostředek, jak udělit právní účinky přání Spojeného království Velké Británie a Sever- ního Irska přijmout směrnice již přijaté na základě výše zmíněné dohody a ty, které by mohly být přijaty před vstupem nové smlouvy v platnost; vzhledem k tomu, že se během zasedání Rady dne 24. čer- vence 1997 Rada a Komise dohodly na provedení závěrů přijatých na zasedání Evropské rady v Amsterodamu; že se také dohodly používat obdobně stejný postup pro budoucí směrnice přijaté na základě dohody o sociální politice; že tato směrnice usiluje o dosa- žení tohoto cíle rozšířením oblasti působnosti směrnice 97/81/ES na Spojené království; vzhledem k tomu, že skutečnost, že se směrnice 97/81/ES nevzta- huje na Spojené království Velké Británie a Severního Irska, přímo ovlivňuje fungování vnitřního trhu; že provádění rámcové dohody, která tvoří přílohu uvedené směrnice, a zejména zásady zákazu diskriminace mezi pracovníky na částečný úvazek a pra- covníky na plný úvazek ve všech členských státech zlepší fungo- vání vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že přijetím této směrnice se směrnice 97/81/ES začne vztahovat na Spojené království; že ode dne, kdy vstupuje tato směrnice v platnost, by pojem „členské státy“ ve směrnici 97/81/ES měl zahrnovat Spojené království; vzhledem k tomu, že Spojenému království by měla být poskyt- nuta stejná lhůta dvou let, jaká byla přiznána ostatním členským státům pro uvedení v účinnost nezbytných ustanovení pro dosa- žení souladu se směrnicí 97/81/ES, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Aniž je dotčen článek 2, směrnice 97/81/ES se vztahuje na Spojené království Velké Británie a Severního Irska. Článek 2 V článku 2 směrnice 97/81/ES se vkládá nový odstavec, který zní: „1a. Pokud jde o Spojené království Velké Británie a Severního Irska, nahrazuje se den 20. ledna 2000 v odstavci 1 dnem 7. dubna 2000. “ Tato směrnice je určena členským státům. Článek 3 V Lucemburku dne 7. dubna 1998. Za Radu předseda D. BLUNKETT (1) (2) Stanovisko podané dne 1. dubna 1998 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko podané dne 25. března 1998 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). (3) Úř. věst. L 14, 20. 1. 1998, s. 9


title: Aftale i form af brevveksling om ændring af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien om gensidig fastsættelse af toldkontingenter for visse vine

text: 18. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 116/3 AFTALE I FORM AF BREVVEKSLING om ændring af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien om gensidig fastsættelse af toldkontingenter for visse vine A. Brev fra Fællesskabet Bruxelles, 7. april 1998 Hr. , Jeg skal herved henvise til aftalen af 26. november 1993 i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien om gensidig fastsættelse af toldkontingenter for visse vine og til de forhandlinger, der har fundet sted mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien om tilpasning af nævnte aftale som følge af Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse af Den Europæiske Union, og til forhandlingerne om viderefø- relse af aftalen efter den 31. december 1997. Jeg bekræfter herved, at Det Europæiske Fællesskab og Rumænien som følge af disse forhand- linger er blevet enige om følgende: I. Nedenstående tabel indsættes i bilaget til nævnte aftale: »De i punkt 2 omhandlede vinmængder med oprindelse i Rumænien for 1998 KN-kode Varebeskrivelse Mængde for 1998 (i hl) Vin af friske druer, herunder mousserende vine og hedvin 168 880« ex 2204 10 ex 2204 21 ex 2204 29 II. I slutningen af aftalens punkt 3, litra a), indsættes følgende tekst: »— i 1998: 75 % af basistoldsatsen, men højst 18,75 % ad valorem. « Denne brevveksling godkendes af parterne i overensstemmelse med deres egne procedurer. Denne aftale træder i kraft den 1. januar 1998 og anvendes foreløbig i en periode, der udløber den 31. december 1998. I løbet af første halvår 1998 føres der forhandlinger for at afgøre, om og på hvilke betingelser aftalen skal videreføres. Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De vil bekræfte, at den rumænske regering er indforstået med indholdet af dette brev. Modtag, hr. , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. På vegne af Rådet for Den Europæiske Union L 116/4 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 4. 98 B. Brev fra Rumænien Bruxelles, 7. april 1998 Hr. , Jeg skal herved anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd: »Jeg skal herved henvise til aftalen af 26. november 1993 i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien om gensidig fastsættelse af toldkontingenter for visse vine og til de forhandlinger, der har fundet sted mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien om tilpasning af nævnte aftale som følge af Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse af Den Europæiske Union, og til forhandlingerne om videreførelse af aftalen efter den 31. december 1997. Jeg bekræfter herved, at Det Europæiske Fællesskab og Rumænien som følge af disse forhandlinger er blevet enige om følgende: I. Nedenstående tabel indsættes i bilaget til nævnte aftale: »De i punkt 2 omhandlede vinmængder med oprindelse i Rumænien for 1998 KN-kode Varebeskrivelse Mængde for 1998 (i hl) Vin af friske druer, herunder mousserende vine og hedvin 168 880« ex 2204 10 ex 2204 21 ex 2204 29 II. I slutningen af aftalens punkt 3, litra a), indsættes følgende tekst: »— i 1998: 75 % af basistoldsatsen, men højst 18,75 % ad valorem«. Denne brevveksling godkendes af parterne i overensstemmelse med deres egne procedurer. januar 1998 og anvendes foreløbig i en periode, der Denne aftale træder i kraft den 1. udløber den 31. december 1998. I løbet af første halvår 1998 føres der forhandlinger for at afgøre, om og på hvilke betingelser aftalen skal videreføres. Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De vil bekræfte, at den rumænske regering er indfor- stået med indholdet af dette brev. « Jeg skal herved bekræfte, at den rumænske regering er indforstået med indholdet af dette brev. Modtag, hr. , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. På vegne af regeringen for Rumænien


title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille energiamarkkinoiden vapauttamisen edistymisestä

eurovoc_concepts:
competition
competitiveness
energy policy
liberalisation of the market
single market

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 07. 04. 1998 KOM(1998)2121opull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE energiamarkkinoiden vapauttamisen edistymisestä Sisällys • Johdanto • Komission tavoitteet • Sisämarkkinoiden esteet - vapauttamisen syyt • Komission lähestymistapa • Ensimmäinen vaihe: hintojen avoimuudesta ja sähkön- ja kaasunsiirrosta annetut direktiivit • Toinen vaihe: hiilivetyjä koskevista luvista annettu direktiivi • Kolmas vaihe: komission ehdotukset direktiiveiksi sähkön ja maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä • Direktiivi 96/92/EY • Tilanne jäsenvaltioissa: • Yhteenveto • Maakohtainen katsaus • Maakaasua koskeva yhteinen kanta • Päätelmät - onko saavutettu edistys riittävää? • Lisä-ja jatkotoimenpiteet Komission tavoitteet toimitusvarmuutta, pienentää kustannuksia Komission keskeisenä tavoitteena energian sisämarkkinoiden kehittämisessä on ollut osoittaa, että kansallisten energiamarkkinoiden läheisempi yhdentäminen on eräs tapa ja kohentaa kilpailukykyä. parantaa Sisärajattomat yhteisön laajuiset markkinat takaavat joustavammat ja monipuolisemmat energiatoimitukset ja edistävät siten osaltaan toimitusvarmuutta koko yhteisössä. Energia- alan kasvava kilpailu lisää myös EU:n energiateollisuuden tehokkuutta ja siten sen kilpailukykyä. Se alentaa myös energian kuluttajien maksamia hintoja, mikä auttaa niitä saavuttamaan kilpailuetuja tuotannossa. Yhtenäismarkkinat ovat edistäneet kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä. Euroopan yhteisön osalta ei olekaan kyse siitä, onko energian sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen tarpeellista, vaan siitä, kuinka tämä voidaan toteuttaa tehokkaimmin. Sisämarkkinoiden esteet - vapauttamisen syyt Sähkön ja maakaasun kaupalle on edelleen olemassa huomattavia esteitä rajat ylittävässä kaupassa ja joissakin tapauksissa jopa valtioiden sisäisessä kaupassa. Nämä esteet johtuvat kansallisille yleishyödyllisille laitoksille näillä kahdella alalla annetuista yksinoikeuksista. On syytä muistaa, että sähkön ja kaasun hinnat ovat Euroopassa keskimäärin 40 prosenttia korkeammat kuin Yhdysvalloissa. Energian hinta on ensiarvoisen tärkeä tekijä joillekin teollisuudenaloille, sillä se vastaa huomattavaa osaa tuotantokustannuksista. Näin ollen luultavimmin haitallista energiamarkkinoiden maailmanmarkkinoilla kilpailevan eurooppalaisen teollisuuden kannalta. Yhteisön sisäisten kaupan esteiden poistaminen antaa sähkön ja kaasun käyttäjille mahdollisuuden hyötyä kilpailutetuista markkinoista, mihin liittyy myös valinnanvapaus sekä pienemmät hintaerot eri jäsenvaltioiden välillä. Komissio onkin keskittynyt sähkö- ja kaasualoihin, sillä niiden siirto ja jakelu on riippuvainen erityisestä verkkorakenteesta. Sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden keskeisinä tavoitteina ovat olleet: - - kaasun ja sähkön vapaan liikkuvuuden takaaminen jäsenvaltioiden sisällä ja niiden toimitusvarmuuden kasvattaminen avaamalla sähkö- ja kaasumarkkinat asteittain, jakaminen erillisiin osiin olisi mitä välillä kysyntää vastaavalla tavalla, - kilpailukyvyn parantaminen siten, että kaasun ja sähkön käyttäjät voivat hyötyä kilpailutetuista energiamarkkinoista, mikä on olennaisen tärkeää maailmanlaajuisilla markkinoilla kilpailevan energiateollisuuden kannalta, sillä energia on huomattava tekijä taloudellisessa toiminnassa. Komission lähestymistapa Komissio on perustanut energian sisämarkkinoita koskevat lainsäädäntöehdotuksensa seuraaville periaatteille: • Ensinnäkin politiikan muutokset on syytä toteuttaa asteittain, jotta energiateollisuudelle annetaan riittävästi aikaa mukautua joustavalla tavalla uuteen ympäristöön. • Toiseksi yhteisö ei saa kahlita jäsenvaltioita joustamattomalla järjestelmällä vaan sen on pikemminkin tarjottava kehykset, joiden sisällä jäsenvaltiot voivat toteuttaa niiden kansallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvia järjestelyjä. • Kolmanneksi on vältettävä liiallista sääntelyä. - 3- • Neljänneksi komissio on valinnut lähestymistapansa perustaksi perustamissopimuksen 100 a artiklan, jossa edellytetään jäsenvaltioiden välistä yksimielisyyttä sekä poliittista vuoropuhelua neuvoston, Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean kanssa. Ensimmäinen vaihe: hintojen avoimuudesta ja sähkön- ja kaasunsiirrosta annetut direktiivit Hintojen avoimuutta koskeva direktiivi (neuvoston direktiivi 90/377/ETY) annettiin 29. kesäkuuta 1990. Siinä luodaan yhteisön menettely, jonka avulla taataan hintojen avoimuus kaasun ja sähkön teollisille loppukäyttäjille. Direktiivissä säädetään, että sähköä ja kaasua toimittavien yritysten on ilmoitettava Eurostatille kaikilta kuhittajaluokilta perimänsä hinnat kahdesti vuodessa. Tähän mennessä julkaistuista luvuista käy ilmi, että ehdot, joilla sähköä ja kaasua toimitetaan teollisille loppukäyttäjille, vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa ja jopa saman maan sisällä. Tämä on seurausta suljetuista markkinoista. Sähkönsiirrosta (runkoverkkojen kautta tapahtuvasta sähkönsiirrosta 29. lokakuuta 1990 (verkkojen kautta annettu neuvoston direktiivi 90/547/ETY) ja kaasunsiirrosta tapahtuvasta maakaasun siirrosta 31. toukokuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/296/ETY) annettujen direktiivien tarkoituksena on lisätä ja helpottaa sähkön ja kaasun toimituksia sellaisten maiden välillä, jotka eivät ole naapurimaita. Saavutetusta edistymisestä huolimatta on tunnustettava, että tällainen kauppa on olhit mahdollista ainoastaan monopoliasemassa olevien verkkojen ja yleishyödyllisten laitosten välillä eikä yhdessä maassa sijaitsevien kuluttajien ja toisessa maassa sijaitsevien tuottajien välillä. Toinen vaihe: hiilivetyjä koskevista luvista annettu direktiivi Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksiä koskeva direktiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/22/EY) annettiin 30. toukokuuta 1994. Toisin kuin sähkön sisämarkkinoista annetussa direktiivissä, jossa vapautetaan sekä tuotanto että toimitukset, maakaasua koskevassa ehdotuksessa (katso jäljempänä) rajoitutaan maakaasun varastointiin, siirtoon ja jakeluun. Kaasun ja öljyn tuotantoon liittyvä oheistoiminta kuuluu puolestaan hiilivetydirektiivin soveltamisalaan. Direktiivissä säädetään, että jäsenvaltioiden on tarjottava kaikille EU:n yrityksille tasapuolinen ja syrjimätön pääsy öljyn ja maakaasun etsintä-, hyödyntämis- ja tuotantotoirniin EU: ssa ja Euroopan talousalueella. Kolmas vaihe: komission ehdotukset direktiiveiksi sähkön ja maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä Komissio esitti alkuperäisen kaasu- ja sähkömarkkinoiden vapauttamista koskevan ehdotuksensa 21. helmikuuta 1992 (KOM(91)548 lopullinen). Pitkien ja tiiviiden neuvottelujen tuloksena syntyi sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisisistä säännöistä 19. joulukuuta 1996 annettu direktiivi 96/92/EY. Vuosi sähkön sisämarkkinoita koskevan direktiivin antamisen jälkeen neuvosto pääsi 8. joulukuuta 1997 yksimielisyyteen yhteisestä kannasta maakaasua koskevaan ehdotukseen. Tämä on osoitus jäsenvaltioiden todellisesta tahdosta rakentaa yhdessä energian sisämarkkinat. - 4- Direktiivi 96/92/EY Huomattava edistysaskel saavutettiin, kun neuvosto antoi 19. joulukuuta 1996 direktiivin sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä. Direktiivi tuli voimaan 19. helmikuuta 1997. Sähkön sisämarkkinoista annettu direktiivi vaikuttaa markkinoihin seuraavilla osa-aloilla: sähköntuotanto, jakelu ja siirto, kulutus sekä pääsy verkkoihin. Sähköntuotanto Uuden sähköntuotantokapasiteetin rakentamiseksi jäsenvaltiot voivat valita kahden eri menettelyn välillä, eli ne voivat valita joko lupamenettelyn tai tarjouskilpaihimenettelyn. Olipa valittu menettely kumpi tahansa, siinä on sovellettava puolueettomia, avoimia ja syrjimättömiä perusteita ja sen on johdettava vastaavaan markkinoiden avautumisen tasoon. Tarjousknpaihimenettery mahdollistaa keskitetyn suunnittelun: jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen elin laatii arvion uuden kapasiteetin tarpeesta, ja tarvittava kapasiteetti jaetaan tarjouskilpaihimenettelyn kautta. Tarjouskilpailut järjestää ja ratkaisee täysin riippumaton viranomainen tai elin. Lupamenettelyn mukaan taas kuka tahansa voi milloin tahansa rakentaa sähköntuotantolaitoksen ja pitää sitä toiminnassa edellyttäen, että toiminnassa noudatetaan perusteita, lupien myöntämistä varten. Tähän tapaukseen ei liity minkäänlaista keskitettyä suunnittelua, sillä tarvittavan kapasiteetin määrittäminen jää markkinoiden kysyntään vastaamiseksi tehtäväksi. Nämä kaksi vaihtoehtoa antavat yrityksille mahdollisuuden rakentaa ja käyttää uutta sähköntuotantokapasiteettia uusilla markkinoilla missä tahansa Euroopan unionin alueella. Tietyntyyppiset sähköntuottajat voivat saada hipiä molempien menettelyjen mukaisesti (omavaraiset tuottajat ja itsenäiset tuottajat). jäsenvaltiot ovat vahvistaneet jotka Siirto ja jakelu Jäsenvaltioiden on nimettävä tai vaadittava, että siirto- ja jakeluverkkoja omistavat yritykset nimeävät verkko-operaattorin, joka on vastuussa siirto- ja jakeluverkon käytöstä, sen ylläpidon varmistamisesta ja sen kehittämisestä tietyllä alueella. Siirtoverkon operaattori vastaa sähköntuotantolaitosten ajojärjestyksestä alueellaan. Sähköntuotantolaitosten ajojärjestys on määriteltävä puolueettomin, avoimin ja syrjimättömin perustein. Tästä perussäännöstä voidaan poiketa direktiivissä säädetyllä mekanismilla, jossa etusija annetaan sähkölle, joka on tuotettu käyttäen: • uusiutuvia energialähteitä: jäsenvaltio voi vaatia verkko-operaattoria antamaan sähköntuotantolaitosten ajojärjestyksessä etusijan niille sähköntuotantolaitoksille, jotka käyttävät uusiutuvia energialähteitä tai jätettä tai tuottavat yhdistetysti sekä lämpöä että sähköä; • kotimaisia energialähteitä: etusija ajojärjestyksessä voidaan antaa myös sellaisille sähköntuotantolaitoksille, jotka käyttävät kotimaisia pohtoainelähteitä, mutta vain 15 prosenttiin asti kyseisessä jäsenvaltiossa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä. Kulutus Kuluttajien kannalta sähkömarkkinat avataan kilpailulle asteittain kuuden vuoden kuluessa. Ensimmäinen vaihe toteutuu helmikuussa 1999, toinen helmikuussa 2000 ja väliimmäisaste vastaa kolmas helmikuussa ensimmäisessä yhteisöosuutta sähkömarkkinoiden avautumisesta, ja se lasketaan sen perusteella, mikä on yli 40 loppukäyttäjien osuus kokonaiskulutuksesta. gigavvattituntia vuodessa kuluttavien Toisessa vaiheessa rajaa lasketaan 20 gigawattitunnin tasolle, mikä vastaa 28 prosentin 2003. Markkinoiden 25,37 keskimääräistä avautumisen vaiheessa prosentin - 5- sähkömarkkinoiden avautumisesta, ja kolmannessa keskimääräistä yhteisöosuutta vaiheessa kynnys lasketaan 9 gigawattitunnin tasolle, mikä vastaa 33 prosentin keskimääräistä yhteisöosuutta sähkömarkkinoiden avautumisesta. Tämä markkinoiden avautumisaste vastaa vähimmäistasoa, jota kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava, mutta se sallii myös markkinoiden laajemman avaamisen. Jäsenvaltiot määrittävät komission valvonnassa vaatimukset jotka voivat osallistua markkinoiden avaamiseen. Tähän luokkaan luetaan automaattisesti kaksi käyttäjäryhmää, eli erittäin suuret loppukäyttäjät, jotka kuluttavat yli 100 gigawattituntia vuodessa, ja jakelijat sen sähkömäärän osalta, jonka muut vaatimukset täyttävät asiakkaat kuluttavat niiden jakeluverkon alueella. täyttävät asiakkaat, Verkkoon pääsy Kaikki tuottajat ja vaatimukset täyttävät asiakkaat voivat tehdä suoria keskinäisiä sähköntoimitussopimuksia ja sopia verkkoon pääsystä puolueettomin ja syrjimättömin ehdoin. Tämän mahdollistamiseksi jäsenvaltiot voivat valita seuraavien kolmen menettelyn välillä: • Neuvotteluihin perustuva kolmannen osapuolen pääsy verkkoon: sähkön tuottajat ja kuluttajat tekevät suoria keskinäisiä sähköntoimimssopimuksia, mutta siirtotariffien ja muiden ehtojen osalta ne neuvottelevat verkkoon pääsystä verkko-operaattorin kanssa. Verkko-operaattoreiden on jakeluverkkojen julkaistava ohjeellinen käyttöhinnasto. siirto- ja • Säännelty kolmannen osapuolen pääsy verkkoon: sähkön tuottajat ja kuluttajat tekevät suoria keskinäisiä säliköntoimitussopimuksia, mutta vaatimukset täyttävillä asiakkailla on oikeus päästä verkkoon julkaistujen käyttötariffien mukaisesti. • Yksi ja ostaja: sähkön tekevät tuottajat kuluttajat keskinäisiä säliköntoimitussopimuksia. Sopimuksessa määritelty sähkön hinta on ehdottoman luottamuksellinen. Jos yhden ostajan järjestelmään liittyy takaisinostovervoite, yksi ostaja on velvollinen ostamaan sähkön, jonka vaatimukset täyttävä asiakas on tilannut tuottajalta hintaan, joka on yhtä suuri kuin yhden ostajan vaatimukset täyttäville verkon käytöstä perittävän asiakkaille syrjimättömän saama taloudellinen hyöty on hinnan, jolla se tavallisesti ostaisi sähköä yhdeltä ostajalta, ja hinnan, jolla se on sopinut ostavansa sähköä toiselta tuottajalta, välinen erotus, josta on vielä vähennettävä siirtokustannukset. Jos yhden ostajan järjestelmään ei liity yhden ostajan ostovervoitetta, järjestelmä toimii samoin kuin edellä mainittu säännelty tai neuvotteluihin perustuva kolmannen osapuolen pääsy verkkoon. siirtotariffin hinnalla. Vaatimukset tarjoama myyntihinta täyttävän asiakkaan vähennettynä Erilliset linjat Sen lisäksi, että sähköntuottajilla ja -toimittajilla on mahdollisuus päästä verkkoon toimittaakseen sähköä vaatimukset täyttävien asiakkaiden ja toimittajien välillä tehtyjen sopimusten mukaisesti, niillä on myös oikeus toimittaa sähköä erillisen linjan välityksellä omille asiakkailleen. ja Jäsenvaltioiden on laadittava puolueettomat ja syrjimättömät arviointiperusteet, joita käytetään myönnettäessä hipiä erillisten linjojen rakentamiselle. tytäryrityksilleen laitoksilleen, vaatimukset täyttäville Julkisenpalvelun velvoite Jäsenvaltiot voivat itse päättää, mitä julkisen palvelun velvoitteita ne haluavat asettaa. Direktiivissä säädetään mekanismista, jonka avulla ne voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä. Jäsenvaltiot määrittävät itse nämä velvoitteet direktiivissä säädetyn yhteisön kehyksen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on määritettävä julkisen palvelun velvoitteet siten, että ne ovat puolueettomia, avoimia, syrjimättömiä ja todennettavia. Velvoitteet on myös julkaistava. Velvoitteiden on liityttävä toimitusvarmuuteen, toimitusten säännöllisyyteen, laatuun ja hintaan tai ympäristönsuojeluun, ja ne on ilmoitettava komissiolle, jotta se voi tarkastaa, että ne sopivat yhteen yhteisön lainsäädännön kanssa. Julkisen palvelun velvoitteet eivät saa olla minkälaisia tahansa. Perustamissopimuksen 90 artiklassa määrätään, että yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin, sovelletaan perustamissopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja tehtäviä. Tämän periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi taattava, että niiden sähköyrityksille asettamat velvoitteet ovat oikeassa suhteessa haluttuihin tavoitteisiin. Direktiivissä säädetyn mekanismin avulla jäsenvaltiot voivat sovittaa yhteen kilpailun ja tarpeen edistää tiettyjä julkisia palveluja, jos tämän katsotaan olevan yleisen edun nimissä tarpeellista. Tämä tapahtuu yhteisön säätämissä kehyksissä ja perustamissopimuksen ja yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa annetun komission tiedonannon (KOM(96) 443 lopullinen) hengen mukaisesti. Siirtymäkausijärjestelyt Sähkön sisämarkkinoista annetun direktiivin 24 artiklan mukaisesti jäsenvaltioilla oli 20. päivään helmikuuta 1998 saakka aikaa esittää siirtymäkausijärjestelyjä koskevat hakemuksensa. Siirtymäkausijärjestelyt ovat voimassa rajoitetun ajan ja ne mahdollistavat erilaiset toimenpiteet, joiden avulla voidaan vastata ennen direktiivin voimaantuloa annetuista sitoumuksista, joita ei kilpailulle avaamisen vuoksi voitaisi muutoin täyttää. Esimerkkinä voidaan ajatella tuottajan ja jakelijan välisen sähköntoimitussopimuksen kaltaista "ota tai maksa" -velvoitetta. Sähköntuottaja on investoinut sähkölaitokseen, koska se luottaa jakelijan kanssa tehtyyn myyntisopimukseen. Jakelija puolestaan luottaa vakioasiakkailleen tapahtuvaan myyntiin. Kun kuluttajille annetaan mahdollisuus valita toimittajansa, jakelija saattaa joutua ahdinkoon tai tuottajan investoinnit voivat valuvat hukkaan. Tästä syystä komissio voi tietyissä erityisolosuhteissa ja kutakin yksittäistapausta huolellisesti tutkittuaan hyväksyä jäsenvaltioiden ehdottamia tukijärjestelmiä. Tämä tarjoaa joustavan mahdollisuuden käsitellä tietyn jäsenvaltion sähköteollisuuden erityisongelmia vaarantamatta kuitenkaan annetun direktiivin sähkön täytäntöönpanolle säädettyä aikataulua ja vaikeuttamatta niitä parhaita mahdollisia rakenteellisia valintoja, joita jokainen jäsenvaltio pyrkii tekemään valmistautuakseen sähkön yhteismarkkinoihin. Tällaista siirtymäkausijärjestelyä on hakenut 12 jäsenvaltiota eli Saksa, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Espanja, Portugali, Kreikka, Tanska ja Itävalta. Komission on kerättävä vielä runsaasti lisätietoja ennen kuin se voi antaa päätöksen kussakin tapauksessa. Tämä prosessi vie useita kuukausia, mutta loppuun ennen direktiivin sen pitäisi olla täytäntöönpanopäivää, joka useimmissa jäsenvaltioissa on 20. helmikuuta 1999. sisämarkkinoista saatettu samalla Tilanne jäsenvaltioissa Yhteenveto Sähkömarkkinat avataan kilpailulle asteittain kuuden vuoden kuluessa. Avautuminen koskee aluksi noin neljäsosaa markkinoista, ja lopulta kolmasosa yhteensä 45 miljardin ecun markkinoista tullaan vapauttamaan. Merkille pantavaa on, että jäsenvaltioiden selvä enemmistö avaa markkinoitaan itse asiassa enemmän kuin mitä direktiivissä edellytetään. Alankomaissa 32 prosenttia asiakkaista on vaatimukset täyttäviä vuonna 1998 ja vuonna 2008 kaikki. Ruotsissa kaikki asiakkaat on 1. tammikuuta 1996 lähtien katsottu vaatimukset täyttäviksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa nykyinen kynnys vastaa 42 prosentin markkinoiden avautumista, ja markkinoiden on suunniteltu olevan täysin avoimet vuoden 1998 loppuun mennessä. Suomessa markkinoiden on tarkoitus olla täysin avoimet vuoden 1998 kuluessa. Saksassa kaikki loppuasiakkaat ja jakelijat ovat vaatimukset täyttäviä. Tanskalla avataan kilpailulle lähes 90 prosenttia markkinoista. Myös Espanjassa mennään pidemmälle ja edetään nopeammin kuin mitä direktiivissä säädetään. Useimmat aikeistaan lähitulevaisuudessa. Näin ollen jopa kaikkein varovaisimpien arvioiden mukaan näyttää ilmeiseltä, että vähintään 60 prosenttia EU:n sähkön kysynnästä vapautetaan vuoden 1999 loppuun mennessä. Tämä on selkeä osoitus siitä, että huolimatta niistä pitkistä neuvotteluista, joita on jouduttu käymään komission alkuperäisen direktiiviehdotuksen antamisen jälkeen, vapautettujen sähkön sisämarkkinoiden välttämättömyys on yleisesti tunnustettu. jäsenvaltioista ilmoittavat jääneistä jäljelle Maakohtainen katsaus Itävalta Sähkfivnimfljfirjftgrelmgn rakenne- Kullakin yhdeksästä osavaltiosta on oma sähköyhtiönsä. Nämä alueelliset yhtiöt omistavat matala- ja keskijännitteisen jakeluverkon ja niillä on monopoliasema osavahioidensa sähköntoimituksissa. Valtaosasta sähköntuotantoa vastaa kahdeksan sähköntuotantoyhtiötä, joista Verbundgesellschaft (kansallisesta runkoverkosta vastaava yhtiö) omistaa vähintään 50 prosenttia. Yhtiö omistaa myös 380 kilovoltin suurjännitesiirtoverkon ja suurimman osan 220 kilovoltin suurjännitesiirtoverkosta lukuun ottamatta TIWAG- ja VKVV-verkkoja (alueellisia yhtiöitä, jotka on tunnustettu siirtoverkon operaattoreiksi sähkönsiirrosta annetussa direktiivissä). Vapautumisen nykyinen tilanne- Ministeriö on laatinut ensimmäisen lakiluonnoksen ja se annettaneen 1998. Sähköntuotanto: käsiteltäväksi maaliskuussa lupamenettely. Pääsy verkkoon: yksi ostaja, jolla on takaismostovervoite, rajoitettuja poikkeuksia. Vaatimukset täyttävät asiakkaat: parhaillaan käytävissä neuvotteluissa esitetty kynnys: 40 GWh:a, joka vastaa 27 % markkinoista. Lisäksi kaikki jakelijat on suunniteltu katsottavan vaatimukset täyttäviksi, mikä kasvattaa markkinoiden avautumisen tasoa huomattavasti. parlamentin Belgia SähkövoimajärjestelmÄn rakenne- Yksityinen yritys Electrabel ja julkinen yritys SPE tuottavat 94 % kotimaisesta sähkönkulutuksesta. Nämä kaksi yhtiötä huolehtivat sähkönsiirrosta yhteisen verkon kautta (CPTE-GECOLI). Jakelusta huolehtivat yleensä kunnat ja Electrabel. Vapautumisen nykyinen tilanne: Lainsäädäntömenettely ei ole vielä alkanut. Belgialla on käytössään vuoden lisäaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kauppa- ja teollisuusministeriön pyynnöstä sähkö- ja kaasualan varvontakomitea on antanut lausunnon direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tanska Sähkövoimajärjestelmän rakenne- Tanskan sähköteollisuus kostuu kahdesta vertikaalisesti integroituneesta verkosta, joita erottaa Iso-Belt. Kahta verkkoa ei ole liitetty toisiinsa. Läntinen osa on liitetty Norjaan, Ruotsiin ja Saksaan, kun taas itäinen osa on liitetty Ruotsiin ja Saksaan. Tanskassa on noin 100 jakeluyhtiötä, jotka omistavat 8 sähköntuotantoyhtiötä. Siirtoverkon operaattoreita on kaksi, läntisessä verkossa Ehra ja itäisessä Elkraft. Vapautumisen nykyinen tilanne: sähköntoimituksia koskevaan lakiin tehty muutos hyväksyttiin toukokuussa 1996, ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 1998. Direktiivin noudattamiseksi tarvittavasta puuttuvasta lainsäädännöstä odotetaan ehdotusta syksyn 1998 kuluessa. Sähköntuotanto: lupamenettely. Ydinvoimaa tai hiiltä käyttäville laitoksille ei ympäristösyistä anneta hipiä. Pääsy verkkoon: neuvotteluihin perustuva asiakkaat: kolmannen Teollisuusasiakkaat, joiden vuotuinen kulutus on suurempi kuin 100 GWh. a, ja jakeluyhtiöt, joiden vuotuinen myynti on suurempi kuin 100 GWh:a. Tämä vastaa 90 prosenttista markkinoiden avautumista. osapuolen pääsy verkkoon. Vaatimukset täyttävät Suomi Sähkfivnimajfirjestelman rakenne: Suomen sähköverkkoa hallitsevat valtion omistama IVO ja yksityinen PVO, jotka tuottavat yhteensä 80 prosenttia sähköstä. Kansallisen siirtoverkon omistaa FinGrid. Jakelijoita on noin 115 (paikallisia ja alueellisia). Vapautumisen nykyinen tilanne: Suomen sähköala vapautettiin 1. kesäkuuta 199S. Sähköntuotanto: lupamenettely. Ajojärjestystä ei määrätä keskitetysti, ja kysynnän ja tarjonnan tasapainottamisesta huolehditaan tuottajien ja jakelijoiden välisillä sopimuksilla. Pääsy verkkoon: säännelty kolmannen osapuolen pääsy verkkoon. Tariffit noudattavat pistetariffijärjestelmää ja ne julkaistaan. Vaatimukset täyttävät asiakkaat: kaikki asiakkaat täyttävät vaatimukset. Eriyttäminen: runkoverkon omistaa FinGrid, joka on täysin erillään muusta toiminnasta ja jolla on myös eriytetty kirjanpito. Uusiutuvat energialähteet: tukijärjestelmiä investoinneille, joita tehdään tuulirurhimeihin ja pieniin biomassaa käyttäviin lämpöä ja sähköä tuottaviin laitoksiin, sekä verohelpotuksia. Suurin osa sähkön sisämarkkinoista annetun direktiivin säännöksistä on jo pantu täytäntöön Suomessa. Ranska Sähkövoimajarjestelman rakenne: Sähköalaa hallitsee EDF, joka vastaa 95 prosentista sähkön tuotanto- ja jakelutoiminnasta ja kaikesta sähkönsiirrosta. Vapautumisen nykyinen tilanne: asiasta ei ole vielä päätetty. Ranskassa on aloitettu sähköverkon järjestämistä koskevan "valkoisen kirjan" pohjalta laaja keskustelu, jossa kaikki asianomaiset osapuolet voivat ilmaista mielipiteensä direktiivissä säädetyistä päävaihtoehdoista. Saksa Sähkövoimajfojestelnnfin rakenne: Saksan sähköteollisuus koostuu lähes tuhannesta yhtiöstä. Suurjänniteverkossa on 9 useilla alueilla toimivaa autoyhtiötä, jotka hallitsevat myös suurinta osaa alueidensa sähköntuotannosta. Saksojen yhdistymisen jälkeen perustettiin VEAG, joka on Saksan uusien osavaltioiden yhdistetty sähkön tuotanto- ja siirtoyhtiö. Alueelliset ja kunnalliset jakeluverkko-operaattorit vastaavat yhteiskäytöstä ja kuormituksen hallinnasta omilla alueillaan. Vapautumisen nykyinen tilanne: Energialaki on jo hyväksytty liittopäivillä ja se on parhaillaan lupamenettely. Pääsy verkkoon: neuvotteluihin perustuva kolmannen osapuolen pääsy verkkoon siirtotasolla. Jakehitasolla (kunnallisella tasolla) jakeluyhtiöt voivat valita joko kolmannen osapuolen pääsyn verkkoon tai yhden ostajan järjestelmän, johon liittyy ostovervoite siirtymäkauden ajan (vuoteen 2005). Vaatimukset täyttävät asiakkaat: ei vähimmäisvaatimusta, kaikki loppukäyttäjät energialähteet: toimitustakuu taattuun vähimmäishintaan. Kotimaiset polttoaineet: ruskohiilen suojelu Saksan uusissa osavaltioissa vuoteen 2003 saakka. Eriyttäminen: suunnitteilla on tilien liittoneuvoston käsiteltävänä. Sähköntuotanto: täyttävät vaatimukset. Uusiutuvat jakelijat ja - 9- eriyttäminen, siirtoverkko-operaattoreiden hallinnon eriyttäminen sekä mahdollisten yksittäisten ostajien tiedonvälityksen eriyttäminen. Kreikka Kähknvnimajäqestelrnän rakenne: Julkinen energiayhtiö toimii vakionmonopolina ja hallitsee lähes kaikkea sähkön tuotanto-, siirto- ja jakelutoimintaa Kreikassa. Ainoa poikkeus on itsenäisten voimantuottajien pienten voimalaitosten tuotanto ja omaan käyttöön tuottavien, uusiutuvia energialähteitä (ja vain poikkeuksellisesti tavanomaisia polttoaineita) käyttävien voimalaitosten tuotanto. Koko itsenäisten voimantuottajien tuotanto ja koko omaan käyttöön tuottavien voimalaitosten ylijäämä tulee toimittaa yksinomaan PPC. Vapautumisen nykyinen tilanne: Kreikka on jo ilmoittanut, että direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tarvitaan kahden vuoden lisäaika, eikä sähköalan vapauttamissuunnitelmasta ole vielä tehty päätöstä. Italia Sähkövoimfljärjestelmän rakenne: ENEL-yhtiöllä on monopoli sähkön tuotannossa, siirrossa ja jakelussa samoin kuin tuonnissa ja viennissä vain muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta: paikalliset yleishyödylliset laitokset osallistuvat sähkön jakeluun, ja omavaraiset tuottajat (Edison jne. ) tuottavat sähköä omiin tarpeisiinsa tai myytäväksi muille saman ryhmän yrityksille. Uusiutuviin energialähteisiin perustuva tuotanto sekä yhdistetty lämmön ja sähkön tuotanto on vapautettu, mutta tuotettu sähkö on myytävä ENELille. Vapautumisen nykyinen tilanne: Italia ei ole vielä päättänyt suunnitelmistaan direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Irlanti Sähkövoimfljärjestelmän rakenne: Sähköalaa hallitsee Electricity Supply Board (ESB), joka on vertikaalisesti integroitunut yritys ja joka toimii sähkön tuotannossa, siirrossa ja jakelussa. Vuodesta 1994 lähtien hallitus on käynnistänyt lukuisia kilpailuja 263 MW:n kapasiteetille vaihtoehtoisten energialähteiden osalta ja 120 MW:n kapasiteetille turpeen osalta. Nämä muodostavat noin 10% käyttöönotetusta kapasiteetista. Suurin osa laitoksista on kuitenkin vielä rakentamatta. Vapautumisen nykyinen tilanne: Irlanti on jo ilmoittanut, että direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lisäaika. Muodollisen lainsäädäntömenettelyn odotetaan alkavan vuoden 1998 lopulla, mutta siitä ei ole vielä päätetty. tarvitaan yhden vuoden lainsäädäntöä Luxemburg Salikövoimajäijestelmän rakenne: Luxemburg on sähkön suhteen lähes täysin riippuvainen tuonnista. Luxemburgissa on kaksi erillistä runkoverkkoa, joita hoitavat julkinen yritys Cegelec ja yksityinen yritys Sotel. Jälkimmäinen toimittaa sähköä ainoastaan suurille teollisille käyttäjille. Vapautumisen nykyinen tilanne- Puitelain luonnoksesta ei ole vielä päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen. Asiaan kuuluvat lait ja asetukset tulevat voimaan vuoden 1999 alussa. Peruslähestymistavan odotetaan kuitenkin olevan seuraava: Sähköntuotanto: tarjouskhpailumenettely sovellettavan Pääsy verkkoon: ei vielä päätetty. Markkinoiden lupamenettelyn kanssa. avautuminen: yli 100 GWh:a käyttävät kuluttajat, mikä vastaa 40 % sähkön kokonaiskulutuksesta. sähköntuottajiin pienempiin rinnakkain 10- ei erityistä lupamenettelyä. Kuka Alankomaat Salikfivnimajärjestelmän rakenne: Alankomaissa on tällä hetkellä 33 jakeluyhtiötä, jotka omistavat maan neljä sähköntuotantoa harjoittavaa yhtiötä. Nämä puolestaan omistavat SEP-yhtiön, joka omistaa siirtoverkon ja käyttää sitä. Vapautumisen nykyinen tilanne: Laista äänestetään parlamentissa 18. maaliskuuta 1998 ja se tulee voimaan 1. tammikuuta 1999. Sen pääpiirteet ovat seuraavat: Sähköntuotanto: rakentaa sähköntuotantolaitoksen, kunhan ympäristö- ja turvalUsuusvaatimuksia noudatetaan. Siirto: sähkönsiirtoa ja -jakelua harjoittavat yhtiöt on lakisääteisesti eriytetty tuotantoon ja toimituksiin liittyvästä toiminnasta. Pääsy verkkoon: säännelty kolmannen osapuolen pääsy verkkoon. Markkinoiden avautuminen: 32 % vuonna 1998, kaikki kuluttajat vuonna 2008. Uusiutuvat energialähteet: kuluttajilla on velvollisuus ostaa vähintään 5 % sähköstään uusiutuvista energialähteistä tuotettuna sähkönä. Viranomaiset myöntävät vihreitä sertifikaatteja uusiutuvia energialähteitä käyttäville tuottajille (ulkomaiset tuottajat mukaan lukien). Näitä vihreitä sertifikaatteja myydään kuluttajille, jotka osoittavat niiden avulla toimitukset vakioasiakkaille sääntelyviranomaisen määrittämään enimmäishintaan. Lakiin sisältyy "tasapainolauseke" (vastavuoroisuusperiaate). täyttäneensä ostovefvoitteen. Julkisen palvelun velvoite: tahansa saa itsenäiset tapahtuu pienimuotoista tuottajat Portugali SäTikövoirrajäijestelmän rakenne: Kansallinen sähköverkko on jaettu kahteen osaan: julkiseen (SEP) ja itsenäiseen (SEI). Itsenäinen yhtiö huolehtii sähkönsiirrosta. Vapautumisen nykyinen tilanne: Julkisessa verkossa sähkön tuotanto, siirto ja jakelu on liitetty toisiinsa pitkäaikaisilla sopimuksilla. Kuluttajat hyötyvät yhtenäisestä tariffista. (vesivoima, uusiutuvat Itsenäisessä verkossa energialähteet), ja täyttäville asiakkaille. Sähköntuotanto: SEP-verkossa sovelletaan taqouskilpailumenettelyä ja SEI- verkossa lupamenettelyä. Pääsy verkkoon: säännelty kolmannen osapuolen pääsy verkkoon. Vaatimukset täyttävät asiakkaat: Portugalin lain mukaan vaatimukset täyttäviä asiakkaita ovat jo kuluttajat, joiden vuotuinen kulutus on suurempi kuin 100 tästä kulutuksesta. Dhektiivin toimittavat 8 % GWh. a, sekä täytäntöönpanemiseksi annettava asetus mahdollistaa kolmannen osapuolen pääsyn verkkoon ja siten markkinoiden varsinaisen avautumisen vuoden 1998 puolivälissä. Loppukäyttäjiä koskevaa vähimmäiskuhitusvaatimusta lasketaan 40 GWh:iin direktiivissä säädetyn tason saavuttamiseksi. toimittavat sähköä vaatimukset tuotantoa jakelijat, jotka Espanja Sähkövoimajärjestelmän rakenne: Sähköntuotantomarkkinoha hallitsee valtion omistama yhtiö Endesa, joka aiotaan yksityistää vuoteen 1999 mennessä, sekä Iberdrola ja Union Fenosa, jotka ovat yksityisiä yhtiöitä. Siirtoalalla hallitseva yhtiö on Redesa. Jakehialalla Endesa-ryhmän osuus on 43 %, Iberdrolan 35 % ja Union Fenosan 14 %. Vapautumisen nykyinen tilanne: 1. tammikuuta 1998 tuli voimaan lainsäädäntö, jossa markkinoita vapautetaan jopa laajemmin kuin mitä sähkön sisämarkkinoista annetussa direktiivissä edellytetään. Uusi rakenne perustuu spot-markkinoiden ja säännellyn kolmannen osapuolen verkkoon pääsyn yhdistelmään. Siirtoverkon operaattori Red Electrica on riippumaton myös omistuksensa suhteen, sillä yksittäinen osakkeenomistaja voi omistaa korkeintaan 10 % yhtiön osakkeista. Sähköntuotanto: lupamenettely. Sähkönruotantomarkkinoille tulee kaikkien tuottajien pörssijärjestelmä. Kun omavaraiset tuottajat ovat hoitaneet toimitukset omille tytäryhtiöilleen, ne voivat siirtää ylimääräisen tuotantonsa pörssin käyttöön. Pääsy verkkoon: säännelty kolmannen osapuolen pääsy - n- verkkoon. Vaatimukset täyttävät asiakkaat: tammikuusta 1998 lähtien vaatimukset täyttäviä ovat olleet asiakkaat, joiden kulutus on vähintään 15 GWh:a vuodessa. Tämä täyttävien vastaa noin 30 prosenttia sähkön kokonaiskulutuksesta. Vaatimukset asiakkaiden väliirnmäiskulutusvaatimusta lasketaan 9 GWh:iin 1. tammikuuta 2000, 5 GWh:iin vuonna 2002, 1 GWh:iin vuonna 2004 ja vuodesta 2007 alkaen kaikki kuluttajat katsotaan vaatimukset täyttäviksi Uusiutuvat energialähteet: tarkoituksena on luoda tukijärjestelmä, jossa säädetään uusiutuvia energialähteitä käyttäen tuotetun sähkön sekä lämmön ja sähkön yhteistuotantona tuotetun sähkön ostovervoitteista. Ruotsi Sänkövoimajärjestelmän rakenne: Ruotsissa on noin 300 tuotantoyhtiötä, joskin 8 niistä vastaa 95 prosentista tuotantoa. Suurin on vakion omistama Vattenfall AB, jonka markkinaosuus on 50 %. Toiseksi suurin on Sydkraft, jonka osuus on 20 %. Jakelusta huolehtivat kuntien omistamat yhtiöt (noin 270). Runkoverkon omistaa valtio ja sitä käyttää Svenska Kraftnät, joka on vakion laitos. Vapautumisen nykyinen tilanne: Ruotsin markkinat ovat olleet vapaat 1. tammikuuta 1996 lähtien. Kaikkien asiakkaiden katsotaan olevan vaatimukset täyttäviä. Nykyisin 75-80 % sähköstä toimitetaan asiakkaille suoraan tuottajien kanssa tehtyjen sopimusten perusteella. Jäljelle spot-markkinoiden kautta. Sähköntuotanto: lupamenettely. Pääsy verkkoon: säännelty kolmannen osapuolen pääsy verkkoon. Siirtotariffien laskennassa sovelletaan pistetariffijärjestelmää. Ajojärjestystä ei määritetä keskitetysti, ja kysynnän ja tarjonnan tasapainottaminen tapahtuu spot- markkinoilla (Nord Pool). Eriyttäminen: Verkko-operaattori Svenska Kraftnät on erillinen oikeushenkilö eikä se toimi sähköntuotannossa tai -jakelussa. Uusiutuvat energialähteet: uusiutuvia energialähteitä tuetaan investointitukien ja verojärjesteryjen kautta. Jakelijoilla on myös velvollisuus ostaa sähköä pienikä tuottajilta. Pääosa sähkön sisämarkkinoista annetun direktiivin säännöksistä on jo pantu täytäntöön. jäävä 20-25 prosentin osuus toimitetaan jo vuosina 1990-1991. Yhdistynyt kuningaskunta Sähkövoimajärjestelmän toimii kolme suurta rakenne: Sähköntuotantomarkkinoilla tuottajaa (National Power, Power Gen ja British Energy) ja kasvava joukko itsenäisiä sähköntuottajia. Jakeluverkon omistaa 12 alueellista sähköyhtiötä. Itsenäinen siirtoverkko- operaattori ja kansallinen verkkoyhtiö käyttävät siirtoverkkoa ja hoitavat spot- markkinoita. Vapautumisen nykyinen tilanne: Englannin ja Walesin sähköverkossa toteutettiin lupamenettely rakennemuutos sähköntuotantokapasiteetille. Pääsy verkkoon: toiminnassa on sähköpörssi, joka on säännellyn kolmannen osapuolen verkkoonpääsyn eräs muoto. Pörssi muodostaa spot- markkinat ja se koordinoi sähköntuotantoa koskevia tarjouksia ja arvioitua kysyntää puolen tunnin välein yhtä päivää etukäteen. Kaikki sähköntuottajat myyvät ainoastaan pörssin kautta. Loppukäyttäjät voivat valita toimittajan ainoastaan jakehitasolla, jolla sovelletaan säänneltyä verkkoonpääsyjärjestehnää. Näin jakeluverkon omistavat 12 alueellista sähköyhtiötä kilpailevat toistensa lisäksi myös muiden toimitusyhtiöiden kanssa. Vaatimukset täyttävät asiakkaat: nykyinen kynnys on 100 kW: a, mikä vastaa noin 42 prosenttista markkinoiden avautumista. Tästä välrimmäistasosta luovutaan vähitellen vuoden 1998 kuluessa ja markkinat ovat täysin avoimet vuoden loppuun mennessä. Eriyttäminen: Ison-Britannian verkko on ollut oikeudellisesti eriytetty vuodesta 1990. jakelijoilla on velvollisuus ostaa sähköä uusiutuvia Uusiutuvat energialähteet: Sähköntuotanto: 12 energialähteitä käyttäviltä tuottajilta. Kustannusten rahoittamiseksi on otettu käyttöön ei- fosshiisia polttoaineita koskeva vero. Maakaasua koskeva yhteinen kanta Neuvosto vahvisti 12. helmikuuta maakaasun sisämarkkinoita koskevan yhteisen kannan. Euroopan parlamentti esittää seuraavaksi lausuntonsa yhteisestä kannasta, ja direktiivi voitaneen antaa vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon kuluessa. Dfrektiiviluonnoksessa säädetään maakaasun siirtoa, jakelua, toimituksia ja varastointia koskevista yhteisistä tarkoituksena on varmistaa kilpailun syntyminen säännöistä. Direktiiviluonnoksen maakaasualalla, parantaa tehokkuutta, taata suurempi avoimuus, lisätä toimitusvarmuutta ja tarjota kaikille vaatimukset täyttäville asiakkaille tasapuolinen pääsy tälle alalle. Yhteisen kannan keskeiset kohdat ovat seuraavat: Markkinoiden avaaminen Maakaasumarkkinat avataan kilpailulle asteittain kymmenen vuoden kuluessa. Avaamisessa sovelletaan järjestelmää, johon sisältyy sekä laadullisia että määrällisiä perusteita. Laadullisten perusteiden soveltaminen merkitsee, että teollisille kuluttajille asetetaan niiden vähimmäiskulutusta koskeva vaatimus, joka on aluksi 25 miljoonaa kuutiometriä ja joka lasketaan 15 miljoonaan kuutiometriin viiden vuoden kuluttua ja 5 miljoonaan kuutiometriin kymmenen vuoden kuluttua. Lisäksi kaikki sähköntuottajat katsotaan vaatimukset riippumatta. Sähkömarkkinoidensa tasapainon turvaamiseksi jäsenvaltiot voivat kuitenkin asettaa yhdistetyille lämmön- ja sähköntuottajille vähimmäiskulutusvaatimuksen, joka ei saa olla muille asiakkaille suunniteltua väliimmäisvaatimusta korkeampi. täyttäviksi niiden vuotuisesta kulutuksesta Määrällisissä perusteissa asetetaan jäsenvaltioiden markkinoiden avautumisen pakollinen vähimmäistaso, joka on aluksi 20 prosenttia, mutta jota nostetaan 28 prosenttiin viiden vuoden kuluttua ja 33 prosenttiin kymmenen vuoden kuluttua. Jotta voitaisiin ottaa huomioon kaasumarkkinoiden erilaisista rakenteista johtuva epätasapaino markkinoiden avautumisessa eri jäsenvaltiossa, jäsenvaltiot voivat laadullisten perusteiden soveltamisen jälkeen alentaa markkinoiden avautumisen tasoa, jos se ylittää ensimmäisessä vaiheessa 30 prosenttia, toisessa vaiheessa 38 prosenttia ja kolmannessa vaiheessa 43 prosenttia. Tämän lisäksi jakelijat voivat silloin, kuin heitä ei vielä pidetä vaatimukset täyttävinä, toimittaa vaatimukset täyttäviksi nimettyjen asiakkaidensa kuluttamaa kaasua. Maakaasulaitosten rakentaminen ja käyttö Jäsenvaltiot myöntävät maakaasulaitosten rakennus- ja käyttölupia puolueettomin, avoimin ja syrjimättömin perustein, jotka on julkaistava. Luvan epäämistä koskevat perustelut on ilmoitettava hakijalle ja komissiolle, ja hakijoiden on voitava turvautua kiistojensovittelumenettelyihin. Pääsy verkkoon Maakaasuyrityksillä ja vaatimukset täyttävillä asiakkailla on pääsy verkkoon, jotta ne voivat tehdä keskenään toimitussopimuksia puolueettomin ja syrjimättömin ehdoin. Tätä varten jäsenvaltiot voivat valita joko neuvotteluihin perustuvan kolmannen osapuolen pääsyn verkkoon tai säännellyn kolmannen osapuolen pääsyn verkkoon tai molemmat: • Neuvotteluihin verkkoon maakaasuyritykset ja vaatimukset täyttävät asiakkaat neuvottelevat verkkoon pääsystä asianomaisten maakaasuyritysten kanssa, jotta ne voisivat tehdä toimitussopimuksia. perustuvassa kolmannen osapuolen pääsyssä 13 Maakaasuyritysten on julkaistava verkon käyttöä koskevat keskeiset kaupalliset ehdot vuosittain. • Jäsenvaltiot, jotka valitsevat säännellyn kolmannen osapuolen pääsyn verkkoon, ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin taatakseen maakaasuyrityksille ja vaatimukset täyttäville asiakkaille pääsyn verkkoon julkaistujen tariffien perusteella. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei mikään siirto-, varastointi-, ja nestekaasuyritys syrji ketään verkon käyttäjää eikä tarjotessaan neuvotteluihin perustuvan pääsyn verkkoon käytä väärin tietoja, joka se on saanut kolmansilta osapuolilta. jakelu- Tilien eriyttäminen ja avoimuus Integroitujen yritysten on erotettava toisistaan siirto-, jakelu- ja varastomthoimintaan liittyvät sisäiset tilinsä. julkisiin palveluihin liittyviä velvollisuuksia, Julkisenpalvelun velvoite Jäsenvaltiot voivat yleisen taloudellisen edun nimissä asettaa maakaasualalla toimiville yrityksille jotka voivat koskea toimitusvarmuutta, toimitusten säännöllisyyttä, laatua ja hintaa sekä ympäristönsuojelua. Velvoitteiden on oltava puolueettomia, avoimia, syrjimättömiä ja todennettavia, ja ne on julkaistava. Velvoitteet on ilmoitettava komissiolle, ja niitä asetettaessa on aina noudatettava perustamissopimuksen 90 artiklaa, jossa määrätään, että yrityksiin, jotka fiskaalisiin tuottavat yleisiin monopoleihin, sovelletaan pemstamissopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja tehtäviä. liittyviä palveluja, taloudellisiin tarkoituksiin sekä Poikkeukset Luku VII sisältää joitain erityissäännöksiä, jotka koskevat direktiivin soveltamiseen liittyviä poikkeuksia. Poikkeusten tarkoituksena on varmistaa erityissuojelu tietyissä tapauksissa, esimerkiksi maakaasualan yrityksille, jotka ovat erityisissä taloudellisissa ja rahoitusvaikeuksissa "ota tai maksa" -velvoitteiden takia, tai jäsenvaltioissa, joissa maakaasu on otettu hiljattain käyttöön ja joiden on katettava tähän liittyvät valtavat investoinnit (kehittyvät markkinat). Ensin mainitussa tapauksessa poikkeuksia myönnetään tapauskohtaisesti, jolloin komissio on ratkaisevassa asemassa, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa poikkeus päättyy automaattisesti kymmenen vuoden kuluttua ensimmäisestä maakaasutoimituksesta. Päätelmät Onko saavutettu edistys riittävää? Sähkö- ja maakaasumarkkinoiden vapauttaminen on saattanut käyntiin rakennemuutoksen. Eräät jäsenvaltiot, kuten Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi ja Suomi, olivat vapauttaneet markkinansa jo ennen direktiivin antamista sähkön sisämarkkinoista. Toiset taas ovat aloittaneet keskustelut tarvittavista muutoksista vasta direktiivin antamisen jälkeen. Näihin lukeutuvat sellaiset maat kuten Alankomaat, Espanja ja Saksa, jotka aikovat avata markkinansa suhteellisen nopeasti ja jotka ovat jo antaneet asiaa koskevaa lainsäädäntöä, sekä eräät muut maat, jotka eivät juurikaan ole edistyneet lainsäädäntöprosessin suhteen. Huolimatta erilaisesta edistymisestä, sähkön sisämarkkinoista annetun direktiivin täytäntöönpanoon liittyvässä lainsäädäntöprosessissa, on selvää, että sähköalan rakennemuutos direktiivissä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti on nykyisin kaikkien jäsenvaltioiden suunnitelmissa. Koska direktiivissä tarjotaan erilaisia vaihtoehtoja markkinoiden järjestämiselle, tätä prosessia on seurattava tyydyttävän jäsenvaltiot ovat saavuttaneet jota 14 lopputuloksen varmistamiseksi. Tästä syystä komissio on seurannut tarkasti direktiivin täytäntöönpanoa kansallisessa lainsäädännössä sekä kahdenkeskisissä neuvotteluissa jäsenvaltioiden kanssa että niin sanotussa seurantaryhmässä, joka kokoontuu kaksi kertaa vuodessa ja jonka tavoitteena on estää mahdolliset epäjohdonmukaisuudet ja taata direktiivin yhtenäinen täytäntöönpano. Tässä yhteydessä on syytä korostaa, että vaikka jäsenvaltioilla saattaakin olla vaikeuksia direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, ei ole olemassa mitään viitteitä siitä, etteikö direktiivin yhtenäistä täytäntöönpanoa voitaisi varmistaa direktiivissä säädetyssä aikataulussa. Samaa lähestymistapaa sovelletaan myös maakaasuahan kunhan sitä koskeva direktiivi annetaan. Lisä- ja jatkotoimenpiteet liittyvän yhteisen kannan vahvistaminen ei ole Sähkön sisämarkkinoita koskevan direktiivin antaminen sekä maakaasun sisämarkkinoita lopullinen koskevaan ehdotukseen päämäärä. Tästä syystä dkektirviin sisältyy seurantaa koskeva lauseke, jonka mukaan komission on arvioitava direktiiviä saatujen kokemusten perusteella hyvissä ajoin siten, että lisätoimenpiteet voidaan saattaa voimaan vuonna 2006. Samaa säännöstä sovelletaan luultavasti myös maakaasuun kymmenen vuoden kuluttua direktiivin lopullisen antamisen jälkeen. Komissio siis harkitsee uusia markkinoiden avaamiseen liittyviä ehdotuksia. Tällä välin on olennaisen tärkeää seurata sähkön sisämarkkinoista annetun direktiivin täytäntöönpanoa, jotta voitaisiin varmistaa sisämarkkinoiden oikea toiminta ja todentaa, että erilaiset verkkoon pääsyä koskevat järjestelmät johtavat markkinoiden vastaavaan avautumiseen ja että suunnitellut uutta tuotantokapasiteettia koskevat menettelyt takaavat asettautumisvapauden. Seuranta on välttämätöntä myös siksi, että voitaisiin varmistaa oikeudenmukainen kilpailu sekä varmentaa, että käytössä on riittävät sääntely- ja sovittelumenettelyt, jotka takaavat kaikille yrityksille yhtäläiset toimintamahdollisuudet. Tässä suhteessa sekä jäsenvaltioilta että komissiolta edellytetään huomattavaa sitoutumista oikeudenmukaisen kilpailun varmistamiseen. Komissio varmistaa kilpailusääntöjen soveltamisen siten, että estetään markkinoiden sulkeutuminen ja hallitsevan aseman väärinkäyttö. Myös yrityssulautumia koskevassa politiikassa on otettava huomioon nyt saavutettavan vapauttamisen asettamat vaatimukset. Toimiin on ryhdyttävä myös perusteettomien tukien ehkäisemiseksi. teknisten sisältyvät taataan oikeudenmukainen kilpailu. Näihin Kansallisten energiamarkkinoiden avautumiseen on vastaavasti liityttävä lisätoimenpiteitä, joilla myös ja turvallisuusstandardien yhdenmukaistaminen sekä ympäristösuojeluun liittyvien toimien yhdenmukaistaminen. Koska markkinoiden avautuminen tapahtuu asteittain, myös rinnakkain avautumisen kanssa. Joka yhdenmukaistaminen voi tapahtua asteittain ja tapauksessa säädetään direktiivissä yhdenrnukaistamisvaatimuksia koskevasta kertomuksesta, joka on annettava vuosittain. Ensimmäisessä kertomuksessa keskitytään uusiutuvien energialähteiden kohteluun sähkön sisämarkkinoilla. Kussakin jäsenvaltiossa sovellettavista tai suunnitelluista uusiutuvia energialähteitä koskevista tukijärjestelmistä olisi tehtävä tutkimus ennen kuin päätetään, minkälaisia tämän alan yhdenmukaistamista koskevaan o%ektirviin sisällytetään. sisämarkkinoista säännöksiä annetussa sähkön Myös Euroopan sisämarkkinoiden laajuisten tasapainoisen energiaverkkojen kehitys on toiminnan kannalta. Riittävä olennaisen tärkeää infrastruktuuri on 15- välttämätön edellytys energian siirroille yhdentyneillä sisämarkkinoilla ja se lisää myös toimitusvarmuutta. Lopuksi on syytä tutkia tarkoin uusien markkinasääntöjen ja lisääntyvän kilpailun yhteiskunnallisia vaikutuksia. Komissio on huolissaan sähkö- ja kaasualojen vapauttamisen työllisyysvaikutuksista Euroopan unionissa. Komissio aikookin käynnistää tutkimuksen sähkö- ja kaasumarkkinoiden vapauttamisen työllisyysvaikutuksista. Se aikoo tutkia tarkoin, mitä lisätoimenpiteitä ja ohjelmia voitaisiin toteuttaa uudelleentyöllistämisen tukemiseksi. 16- ISSN 1024-4492 KOM(98) 212 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 10 15 Luettelonumero : CB-CO-98-227-FI-C ISBN 92-78-33057-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg n-


title: WRITTEN QUESTION No. 1088/98 by Klaus LUKAS to the Commission. Contributions