title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: - "Förslag till rådets beslut om regler för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i den forskningsverksamhet som omfattas av fördraget om upprättandet av den Europeiska gemenskapen, och om regler för spridning av resultat av denna forskning (1998-2002)", och - "Förslag till rådets beslut om regler för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i den forsknings- och utbildningsverksamhet som omfattas av fördraget om upprättandet av den Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) (1998-2002)"

eurovoc_concepts:
EAEC
EU programme
EU research policy
research and development
technological change

text: 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/51 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: — ”Förslag till rådets beslut om regler för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i den forskningsverksamhet som omfattas av fördraget om upprättandet av den Europeiska gemenskapen, och om regler för spridning av resultat av denna forskning (1998-2002)”, och — ”Förslag till rådets beslut om regler för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i den forsknings- och utbildningsverksamhet som omfattas av fördraget om upprättandet av den Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) (1998-2002)” (1) (98/C 214/13) Den 6 januari 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 130 i EG-fördraget och artikel 170 i Euratomfördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen. Sektionen för energi, kärnkraft och forskning, som haft i uppdrag att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 7 april 1998. Föredragande var Henri Malosse. Vid sin 354:e plenarsessionen den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 122 röster för och 1 röst emot. 1. Inledning 1. 1. I stället för att presentera en analys som punkt efter punkt behandlar en vad gäller formen i stort sett tillfredsställande framställning, vill kommittén lägga fram ett antal allmänna kommentarer för att klargöra några otydligheter och i förekommande fall föreslå kompletteringar av innehållet. Dessa kommentarer rör följande fyra huvudkrav: 1. 1. 1. För det första måste ett system som anger regler för deltagande och spridning ges en dynamisk utformning. Syftet med ett administrativt regelverk är att skapa gränser och öppningar. Detta får inte innebär en rad av hinder. Ett administrativt regelverk får betydande konsekvenser för genomförandets form och innehåll. Vi anser därför att flera definitioner måste förtydligas. Det verkar dessutom som om vissa moment i förfarandet skulle kunna ge upphov till förseningar och tröghet. 1. 1. 2. För det andra måste man försöka uppnå över- ensstämmelse mellan den nya metoden i det femte ramprogrammet (särskilt genom nyckelåtgärder som bygger på en integrerad ansats) och de prioriterade riktlinjerna i gemenskapspolitiken, främst sammanhåll- ning, sysselsättning och små och medelstora företags medverkan i utvecklingspolitiken. ställning på de internationella marknaderna. Dessa företags konkurrenskraft har som helhet försvagats under de båda sista årtiondena, bl. a. på grund av att forskningsinsatserna och innovationsförmågan varit otillräckliga och splittrade. 1. 1. 4. För det fjärde krävs en genomgripande reform av de anbudsförfaranden som används i samband med gemenskapens forskningsprojekt. Trots lovvärda ansträngningar börjar forskningsvärlden och företagen (främst de små och medelstora företagen) misströsta, på grund av att EU-förfarandena är så långsamma och komplicerade och eftersom chanserna att i slutskedet lyckas få ett anbud accepterat blir allt mindre. 1. 2. Tankegången bakom kommissionens förslag framkommer i förordet genom formuleringen ”konti- nuerligt nytänkande”. De initiativ som räknas upp under rubriken ”nytänkande” förefaller helt överensstämma med gemenskapens intresseområden, särskilt följande: — De förenklingar som införs genom möjligheten att schablonmässigt beräkna de allmänna kostnaderna. — Anpassning av villkoren för utnyttjande (ensamrätt, äganderätt) beroende på hur marknadsorienterat projektet är vad gäller indirekta åtgärder. — Skyddet av befintligt know-how. Det tredje kravet rör den europeiska industrins 1. 1. 3. konkurrenskraft. Gemenskapens forskningsinsatser måste främst syfta till att stärka de europeiska företagens — Införande av etiska överväganden som ett urvalskri- terium. (1) EGT C 3, 7. 1. 1998, s. 5-13; EGT C 40, 7. 2. 1998, s. 14. — Utvidgning av definitionen av ”små och medelstora företag” till företag vilkas personalstyrka uppgår till mellan 250 och 499 personer. C 214/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 — Den roll som spelas av planen för tekniskt genomför- ande i samband med strukturering, kontroll och utvärdering av forskningsresultaten. 1. 3. Dessa inslag av nytänkande vittnar om en vilja att ta hänsyn till den kritik som riktats mot tidigare ramprogram för FoTU, nämligen att de är ”alltför långsamma och byråkratiska och på alltför långt avstånd från marknaderna”, och till huvudrekommendationerna i Davignon-rapporten, enligt vilka ramprogrammet för FoTU skall ses som ett sätt att finansiera insatser för att förstärka konkurrenskraften. Kommittén tycker att det är bra att kommissionen har angivit dessa riktlinjer, som uppfyller kommitténs önskemål. Kommittén formulerar nedan flera särskilda rekommendationer som syftar till att säkerställa att förslagen blir genomförbara och att de överensstämmer med uppställda mål. 2. Kommentarer rörande utformningen 2. 1. Mot bakgrund av att det femte ramprogrammet har många nya inslag i förhållande till det fjärde ramprogrammet bör man se till att de nya begreppen och de nya villkoren för genomförande förklaras på ett lämpligt sätt. Som komplement till de ansträngningar som gjorts för att införa gemensamma definitioner i de båda förslagen vill kommittén här framhålla följande: — För det första att man bör föreslå ett verktyg för jämförelse av de båda ramprogrammen. — För det andra att användaren bör få tillgång till en sammanfattning, i form av en ”lathund” med alla nya regler och det synsätt som präglar det femte ramprogrammet för FoTU. 2. 1. 1. Dessa båda inslag, som bör stå till deltagarnas förfogande, skulle dels göra det möjligt att få reda på vilka regler som gäller, dels undanröja vissa oklarheter. Den påstådda viljan till klarhet och förenkling skulle därigenom också komma till konkret uttryck. 2. 2. Med tanke på den nyskapande karaktären i nyckelåtgärderna — som tvärvetenskapliga verktyg — är det nödvändigt att ange enhetliga regler för deltagande för alla typer av insatser (forskning, utnyttjande av forskningsresultat osv. ), även om själva kontrakten för indirekta åtgärder kan se olika ut beroende på projektets art. Denna aspekt bör beaktas i de nya bestämmelserna om deltagande, i stället för att behålla olika regler, som fallet är t. ex. rörande de särskilda åtgärderna för små och medelstora företag. räckvidd nämns bara utan att förklaras. Här skall främst följande uttryck tas upp: — Schablonmässiga beräkningar av allmänna kostna- der: detta uttryck bör preciseras med praktiska detaljer (tabeller, beräkningsmetoder osv. ). — Marknadsorientering: detta uttryck nämns i förordet men inte på något användbart sätt i förslagstexten, trots att det rör sig om ett avgörande inslag i det nya systemet. — Skydd av ”know-how”: detta uttryck har inte fått en tillräckligt utförlig behandling i förslaget, bl. a. i samband med de bestämmelser som syftar till att främja intellektuell och industriell äganderätt och med den nödvändiga hänvisningen till patentproble- matiken. 2. 4. I samband med dessa anmärkningar bör också framhållas att det i artikel 5, som rör ”villkor för deltagande av rättssubjekt från medlemsstater och asso- cierade stater”, inte på ett tydligt sätt anges vilka möjligheter de små och medelstora företagen har att dra fördel av det femte ramprogrammet för FoTU. Detta beror främst på oklarheten i kriteriet ”stå i begrepp att bedriva verksamhet inom forskning”, som vid program- mets genomförande kan komma att bli föremål för skilda tolkningar eller tvister. I artikel 8 strider dessutom kravet på att aktören 2. 5. skall ha åtminstone potentiella resurser att genomföra en åtgärd mot principen om forskningssamarbete (Craft- programmet), enligt vilken små och medelstora företag kan lägga ut forskningsarbete på underleverantörer. 3. Små och medelstora företag i Europa och deras särskilda problematik 3. 1. Man kan bara beklaga att de föreslagna reglerna för deltagande och spridning som rör FoTU baseras på en alltför grov definition som, å ena sidan, inte tillåter ett funktionellt och strategiskt synsätt och som, å andra sidan, utesluter ett stort antal små och medelstora företag från att dra nytta av det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. 3. 1. 1. På grund av sitt antal, sin inverkan på sysselsätt- ningen (66 % av arbetstillfällena inom gemenskapen) och på grund av att de svarar för en så stor del av nettotillgångarna (65 % inom EU) har de små och medelstora företagen ständigt kommit att öka i betydel- se. De utgör ändå inte en homogen grupp och mot bakgrund av denna problematik är det nödvändigt att systematisera problemen i enlighet med deras behov och kapacitet när det gäller FoTU. En särskild definition för de små och medelstora företagen är dock inte meningsfull i detta sammanhang och ökar inte möjligheterna att dra giltiga och relevanta slutsatser om deras verksamhet. 2. 3. De definitioner som föreslås skulle vinna på att utvidgas och preciseras. Vissa inslag som i texten framstår som avgörande för förslagets innehåll och Kommittén har redan i ett tidigare publicerat 3. 2. yttrande om ”Konsekvenser för de små och medelstora 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/53 företagen av den fortgående och utbredda minskningen av anslagen till forskning och teknisk utveckling i EU (på gemenskaplig och nationell nivå)” (1) föreslagit att man skall skilja mellan tre kategorier av företag enligt följande systematiska modell som redan blivit klassisk: 3. 2. 1. Företag som har väletablerad FoTU-kapacitet och som levererar eller använder teknik. De tillhör minoriteten och man uppskattar att deras antal uppgår till mindre än 3 % av den totala populationen. En stor del av dessa företag deltar i forskningsprojekt som finansieras av EU. 3. 2. 1. 1. I de flesta fall bidrar dessa företag till gemen- skapsforskningen genom att komplettera storföretagens forskning. Det är därför som man kopplar samman dem med en stor del av nyckelåtgärderna, vid sidan av forskningsinstitut och storföretag, och på så sätt säker- ställer innovationer, kreativitet och ökad inverkan från dessa företag inom FoTU-program. Denna komplette- ringsstrategi anser kommittén vara lämpligare än den strategi som alltför ofta antagits tidigare och som innebär att man vidtar marginella åtgärder som är förbehållna de små och medelstora företagen. Den andra gruppen är företag som man kan 3. 2. 2. kalla ”pionjärer” och som, utan att inneha den föregåen- de kategorins egenskaper, har kapacitet att utveckla nya tekniska produkter. Dessa företag är i allmänhet de tekniskt mest utvecklade små och medelstora företagen inom sina sektorer och man uppskattar personalstyrkan till mindre än 10 %. 3. 2. 2. 1. Dessa företag kan identifiera, definiera och formulera FoTU-behov, men måste ta hjälp från tredje part för att genomföra själva forskningsarbetet eftersom de inte själva har tillräcklig kapacitet när det gäller forskning och teknisk utveckling. A¨ ven om dessa företag ofta hittar lösningar 3. 2. 2. 2. (genom lämpligt stöd på nationell och regional nivå) ställs de i allt större utsträckning inför tekniska problem som enbart specialiserade forskningsaktörer kan hjälpa dem att lösa. 3. 2. 3. Den tredje gruppen är företag som bara använ- der produkter som är ett resultat av teknisk forskning. De utgör den stora majoriteten av de europeiska små och medelstora företagen och är bara intresserade av slutprodukter från forskning och teknisk utveckling. 3. 2. 3. 1. Genom att man lägger ned grundläggande arbete, ökar medvetandet, informerar, förbereder och kompletterar bör även dessa företag få tillgång till de möjligheter som exempelvis gemenskapens FoTU- program för med sig. 3. 3. Dessutom bör det framhållas att termen små och medelstora företag endast nämns i artikel 5c och d i hela (1) EGT C 355, 21. 11. 1997. förslaget, samt i fråga om ”bidrag under förberedelse- fasen” och ”forskningssamarbete”, det vill säga när femte det gäller relativt marginella aspekter i det ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. I det förslag som rör Euratomfördraget görs inga hänvisningar till små och medelstora företag trots att många småföretag är verksamma inom detta område. 3. 4. I detta sammanhang vill kommittén framhålla att det finns frågor som särskilt berör små och medelstora företag: 3. 4. 1. Det är ett problem att småföretagen har svårt att definiera sina faktiska behov i tekniskt avseende. Flertalet av de mindre företagen saknar de administrativa resurser som ramprogrammet kräver, exempelvis i fråga om kraven från de europeiska FoU-konsortierna, men till detta kommer problemet att analysera läget och välja strategier. 3. 4. 2. Dessa företag behöver kompletterande åtgär- der för att delta i ramprogrammet för FoTU, vilka borde återfinnas i förslagen: — I form av regler som medger att mellanhänder deltar i ramprogrammet i egenskap av ”teknologiska ombudsmän” vid sidan av företagen i syfte att identifiera och formulera de små och medelstora företagens behov vad beträffar produkter, markna- der och teknologier. — Dessa organ (föreningar, handelskammare, tekniska centra och andra), vars verksamhet är inriktad på små och medelstora företag och hantverkssektorn, borde få möjlighet att föreslå och driva FoTU-projekt särskilt avsedda för företag. — De lokala informationsnätverkens rådgivande och stödjande roll borde förstärkas i syfte att framför allt hjälpa de små och medelstora företagen att fastställa deras egentliga intresse av att delta i gemenskapsåtgärder för FoTU. Ett särskilt stycke bör därför tas med om denna 3. 5. kategori företag av följande skäl: — För det första bör man göra en åtskillnad i fråga om teknisk nivå. — För det andra bör man från början säkerställa att de små och medelstora företag som inte har en hög teknologisk nivå får tillträde till forskning. I dag är det naturligtvis ingen som förnekar att teknologi är en avgörande faktor för att tillförsäkra sig en konkurrensfördel, men framför allt gäller det att utveckla dessa teknologier. Det kan också visa sig svårt för små och medelstora företag att ensamma utföra FoTU-arbete på tillräckligt hög nivå. Samar- bete med forskningscentra och stora företag och C 214/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 medverkan från legitima mellanhänder, ”teknologis- ka ombudsmän”, utgör en lösning på problemet, för det innebär att man delar på resurser och att samarbetsparterna ofta kan bidra med kompletteran- de kompetens till ett projekt. den ekonomiska och teknologiska klyftan. FoTU- politiken kan härvidlag spela en avgörande roll, eftersom det är givet att en hållbar tillväxt måste ha sin grund i forskning. 4. Integrering av huvudlinjerna i gemenskapens politik På denna nivå gäller det att se till att förvaltnings- 4. 1. rutinerna och de föreslagna reglerna för deltagande och spridande av uppgifter: — för det första inte går på tvärs mot EU:s grundläggan- de politik, framför allt beträffande sysselsättning och sammanhållning i strävan att minska klyftorna och skillnaderna mellan regionerna, — för det andra bidrar till att reglera och lösa dessa problem. 4. 2. FoTU-program och sysselsättningen 4. 2. 1. Ordet ”sysselsättning” förekommer en gång — i artikel 2 — i redovisningen av gemenskapens intressen, medan den politik som annonserats av kom- missionen i samband med att det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling förbereddes ut- tryckligen hänvisade till nödvändigheten av att ställa forskningen i medborgarens tjänst och utveckla den för att möta de ekonomiska och sociala behoven i Europa. Sysselsättningen är en viktig faktor när utsikter- 4. 2. 2. na för den framtida forskningen i Europa diskuteras. Det är en fråga som är så viktig att den bör beaktas i alla sammanhang där Europas ekonomiska och teknologiska utveckling diskuteras. En utomordentligt viktig kompo- nent är här att forskningen omsätts i innovationer, produkter och nya tjänster. Det är beklagligt att denna synpunkt inte 4. 2. 3. uttryckligen omnämnts i förslaget när det gäller kriterier- na för val av projekt med rätt till stöd på gemenskapsnivå. På samma sätt borde man i planen för det 4. 2. 4. tekniska genomförandet uttryckligen ha nämnt den direkta eller indirekta inverkan på sysselsättningen. 4. 3. FoTU-program och sammanhållningen En av de prioriterade uppgifterna för all gemen- 4. 3. 1. skapspolitik sedan Maastrichtfördraget är att minska 4. 3. 2. Man kan emellertid konstatera att de eftersatta länderna och regionerna frestas att huvudsakligen göra insatser inom branscher som har en svag teknologisk bas och som därför är arbetskraftsintensiva. Det gäller därför att hjälpa dessa regioner att delta i FoTU- aktiviteter så att de kan öka sin vetenskapliga och teknologiska förmåga. 4. 3. 3. I denna process spelar de små och medelstora företagen en grundläggande roll. I de sålunda prioritera- de regionerna har de behov av särskild hjälp för att delta i forskning och tekniskt innovativ verksamhet. De kommer att vara mycket mottagliga för varje stöd som syftar till att förbättra deras tekniska kunnande. 4. 3. 4. På samma sätt som för sysselsättningen finns det inte annat än en kort hänvisning i artikel 2 i förslaget när det gäller redovisningen av gemenskapens intressen. Denna punkt behöver kompletteras i rubriken för urvalskriterierna. Det bör noteras att detta initiativ är i samklang med kommissionens uttalade önskan att förstärka betydelsen av innovation i den nya definitionen av strukturfonderna. 5. Samordningen av FoTU-program i Europa 5. 1. Med tanke på att gemenskapens FoTU endast utgör ungefär 4 procent av den totala forskningen och utvecklingen i EU är frågan om komplementaritet mellan gemenskapsåtgärderna och åtgärderna på nationell, regional och privat nivå av grundläggande betydelse. Kommittén förordar här följande konkreta bestäm- melser: — Samordning med andra gemenskapsprogram, i första hand på området utbildning och yrkesutbildning, och med åtgärdsprogram i samband med EU:s plan för innovation samt med åtgärder för att underlätta forskares rörlighet. — Integrering av nätverk för information och rådgiv- ning till sökande till forskningsprogram så att utbudet på EU-nivå, av gemenskapligt, mellanstatligt (Eureka), nationellt och även privat ursprung, redo- visas i sin helhet i syfte att öka insynen och effektiviteten. — Ett mer aktivt främjande av teknologispridning och den kommersiella tillämpningen av teknologi genom samarbete och samordning med andra organ såsom Eureka. 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/55 6. FoTU-program, konkurrenskraft och definiering av det tekniska genomförandet 6. 1. En hänvisning till internationell konkurrenskraft finns endast i artikeln om gemenskapens intresse. Den saknas i de två förslagens motivering. Allt tänkande och alla förslag om den ekonomiska och tekniska utvecklingen måste ta hänsyn till denna faktor. lingskapital. Kommittén föreslår att en del av gemenska- pens bidrag bör avdelas för att finansiera denna typ av mekanism för uppföljning, särskilt när denna har anförtrotts specialiserade organ som tekniska centra, utvecklingskontor och innovationsrådgivare åt små och medelstora företag. Kommittén anser att planerna inte bör vara tvingande utan att dessa bör kunna anpassas till situationen under utvecklingsfasen. Kommittén föreslår i själva verket att man använder dessa planer som instrument för uppföljning i syfte att mäta effekterna av det arbete som utförts och för att underlätta villkoren för utnyttjande av ekonomiska medel för utveckling inom området för teknik och forskning. Den praktiska tillämpningen bör därför anges 6. 2. mer tydligt enligt följande: 7. FoTU-program och förenkling av förfaranden — Tillgängliga resurser bör användas för områden som prioriterats av EU på grund av deras ekonomiska, tekniska och sociala relevans och på grund av att de tillför ett mervärde på EU-nivå. Förutom att presentera goda och lovvärda avsik- 7. 1. ter finns det ingenting nytt i förslagen om förfaranden när det gäller urval och tilldelning av bidrag. Kommittén beklagar det mycket. — Reglerna för deltagande och spridning bör anpassas till förändringarna i den rättsliga ramen som för närvarande styr ramprogrammen i syfte att uppnå ökad flexibilitet och koncentration. — Betydelsen av konkurrenskraft bör systematiskt göras gällande i alla rekommendationer som syftar till att föreslå nya inriktningar för genomförandet av ramprogrammet för FoTU. 6. 3. Kommittén vill att kommissionen uttryckligen ser till, till exempel genom en modell för likformig redovisning, att planerna för det tekniska genomföran- det preciserar målen för projekten i relation till ”gemen- skapens intressen”, framför allt när det gäller den beräknade inverkan på sysselsättningen på kort och lång sikt, på konkurrenskraften i Europa, på miljön m. m. 6. 4. Det femte ramprogrammet har rätt inriktning, eftersom kravet att forskningen skall ha ett industriellt ändamål finns utvecklat i planerna för det tekniska genomförandet. Det är emellertid angeläget att planerna för det tekniska genomförandet inte enbart utgör ett kontrollinstrument utan också är en styrinstrument för forskningen kan utnyttjas och operatörerna så att tillämpas fullt ut. På så sätt skulle dessa planer, tillsam- mans med ett förfarande för godkännande, i förekom- mande fall utfört av gemensamma forskningscentret, utgöra ett bidrag till den industriella utvecklingen, även i form av stöd hos finansiella institut och organ, av forskningsprojekt med stöd av riskkapital och utveck- 7. 2. ESK förespråkar att man prövar med förenklade förfaranden, framför allt vad beträffar programmen för små och medelstora företag. Kommittén föreslår att man särskilt utforskar följande idéer: — En decentralisering av bestämmelser om ”förurval” utan att programmet återförs till medlemsstatsnivå, med bestämmelserna från Leonardo-programmet som exempel (nationella informationsorgan, preli- minär granskning av förslag m. m). — En permanent och allmänt tillämplig mekanism för att möjliggöra intresseanmälningar i syfte att få fram tydliga forskningsprioriteringar. Anmälningarna skall följas av väl riktade anbud med syfte att maximera utsikterna till framgång för de initiativta- gare som ger sig till känna i denna andra fas. — Ett system för bedömning som bör läggas fast i reglerna för deltagande och som tar hänsyn till de huvudriktlinjer som omnämnts: konkurrenskraft, sysselsättning och sammanhållning. 7. 3. Kommittén kräver att förfarandena som läggs fast skall vara samordnade med de nationella bestämmel- serna eller med Eureka-programmet så att varje projekt kan inriktas på det lämpligaste programmet. 7. 4. I syfte att säkerställa en högre profil för och en reell insyn i förfarandena måste man förse operatörerna, med hjälp av den nya tekniken, med samordnade nätverk C 214/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 i stor skala för information och utnyttjande avseende alla nationella eller gemenskapliga bestämmelser. Kom- mittén förbereder ett särskilt yttrande på eget initiativ om denna fråga. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen: Energi för framtiden — förnybara energikällor (vitbok för en gemenskapsstrategi och handlingsplan)” (98/C 214/14) Den 19 december 1997 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 7 april 1998. Föredragande var Peter Morgan. Vid sin 354:e plenarsessionen den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 106 röster för, 1 emot och 3 nedlagda röster. 1. Inledning Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar vitbo- ken, som man ser som en konstruktiv och positiv uppföljning på den tidigare framlagda grönboken (1). Vitboken är indelad i fyra kapitel: — Framtidsbild. — Huvudpunkterna i handlingsplanen. — Startkampanj. — Uppföljning och genomförande. Kommitténs yttrande följer denna uppläggning. 2. Framtidsbild 2. 1. De två första delarna i detta kapitel innehåller en rekapitulation av den ståndpunkt som presenterades i grönboken och en redogörelse av de reaktioner som inkom i samband med grönboken. Kommittén har ingenting ytterligare att tillägga till det yttrande som avgavs i samband med framläggandet av grönboken. 2. 2. Den tredje delen i första kapitlet återger de strategiska målen och kommittén ställer sig positiv till denna beskrivning. (1) EGT C 206, 7. 7. 1997. 2. 3. Kommittén ser även positivt på att den strategi och handlingsplan som beskrivs i vitboken har som mål att uppnå en marknadsandel på 12 % för förnybara energikällor inom EU senast år 2010. Kommittén har redan uttalat sitt stöd för en sådan ambitiös och radikal målsättning. Däremot har vi inte gjort några försök att utvärdera eller bekräfta de anspråk på nya arbetstillfäl- len, energiförsörjning, minskade koldioxidutsläpp osv. som görs i dokumentet. Vi har helt enkelt accepterat dem som en grund för handlingsplanen. 2. 3. 1. Beträffande medlemsstaternas olika mål och strategier stöder vi gärna kommissionens slutsatser, som ligger i linje med vårt yttrande om grönboken. Den relevanta texten i detta sammanhang är: ”Uppnåendet av unionens övergripande mål på 12 % förutsätter att de olika enskilda förnybara energiteknikerna blir framgångsrika och präglas av tillväxt. Synpunkterna från samrådsförfarandet om grönboken bekräftar att det är viktigt att analysera hur det övergripande målet kan uppnås med bidrag från varje sektor och bedöma i vilken mån varje förnybar energikälla kan bidra. ”


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1286/98 dell'on. Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR alla Commissione. Relazioni economiche tra il Messico e l'Unione europea

eurovoc_concepts:
EU relations
Mexico
NAFTA
economic relations
free-trade agreement
investment abroad
tariff preference
trade agreement (EU)
trade relations

formats: html pdf print

text: C 402/106 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 12. 98 La Commissione non Ł a conoscenza di studi che stimano che l(cid:146)80 % della disoccupazione in Europa sia di natura strutturale. I concetti di disoccupazione strutturale impiegati nella letteratura tecnica divergono molto e sono controversi. In base a uno studio pubblicato dalla Commissione (Economia europea, n. 59 del 1995, Studio analitico n. 3) la disoccupazione strutturale in Europa rappresenta un po(cid:146) meno del 40 %. Questo studio, che individua il concetto di disoccupazione strutturale nella mancanza di lavoratori con adeguate qualifiche, sar(cid:224) trasmesso direttamente all(cid:146)Onorevole Parlamentare e al Segretariato del Parlamento. (98/C 402/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1283/98 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Reintegrazione dei danni causati all(cid:146)agricoltura dal maltempo abbattutosi sulla Grecia Il maltempo che ha recentemente colpito numerose regioni della Grecia (Peloponneso, isole, ecc. ) sotto forma di tempeste di vento, piogge e gelate ha danneggiato gravemente sia la produzione agricola che il patrimonio vegetale e animale, nonchØ le infrastrutture. Considerato che la ricostituzione del potenziale produttivo agricolo distrutto da catastrofi naturali rappresenta una delle azioni prioritarie di intervento del FEAOG (articolo 5 del regolamento (CEE) 4256/88 (1)), intende la Commissione accogliere un(cid:146)eventuale richiesta, da parte della Grecia, di ridistribuire i fondi a livello del Quadro comunitario di sostegno, allo scopo di finanziare il risarcimento dei danni subiti dall(cid:146)agricoltura? (1) JO L 374 del 31. 12. 1988, pag. 25. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (11 giugno 1998) La Commissione esprime la propria solidariet(cid:224) agli agricoltori il cui potenziale produttivo ha subito danni a causa delle intemperie. La Commissione sarebbe disposta ad esaminare, da parte delle autorit(cid:224) elleniche, una domanda di riorientamento delle priorit(cid:224) all(cid:146)interno del quadro di sostegno comunitario (QCS), ai fini della ricostituzione del potenziale di produzione danneggiato. In tal caso sarebbe necessaria una documentazione dettagliata e ben argomentata da presentare alla Commissione. Tuttavia, data la fase avanzata dell(cid:146)attuazione del QCS, le possibilit(cid:224) effettive di un riorientamento degli stanziamenti ancora disponibili sono estremamente limitate. (98/C 402/137) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1286/98 di Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Relazioni economiche tra il Messico e l(cid:146)Unione europea Sebbene l(cid:146)Unione europea sia il secondo partner commerciale del Messico e la seconda fonte di investimenti stranieri diretti, entrambe le parti ritengono che le loro relazioni economiche siano molto al di sotto delle possibilit(cid:224) esistenti, in quanto si Ł verificato un calo della partecipazione dell(cid:146)UE al commercio globale del Messico dall(cid:146)11,45 del 1990 al 6,3 del 1997. Il Messico concede agli europei preferenze tariffarie meno favorevoli di quelle riconosciute ad altri paesi con i quali ha sottoscritto accordi. Da parte sua, l(cid:146)UE ha firmato con oltre 100 paesi accordi che prevedono un trattamento commerciale piø favorevole di quello riservato al Messico. Come pensa la Commissione che si possa costruire un nuovo rapporto tra le due parti, considerando che il Messico Ł passato dal protezionismo all(cid:146)apertura e che, negli ultimi dieci anni, ha quintuplicato le vendite all(cid:146)estero e aumentato le sue importazioni di oltre il 600 %, diventando cos(cid:236) il principale esportatore ed importatore dell(cid:146)America Latina?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1253/98 του Odile LEPERRE-VERRIER προς την Επ τροπή. Ευρωπαiκό πρόγραμμα δράσεων για τους νέους

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
action programme
cultural cooperation
cultural policy
young person
youth exchange scheme

text: C 386/100 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 (cid:211)son afora· thn erv· thsh gia ton poio·n epibary·nei to ko·stow, anafora· mporei· na gi·nei sto a·ruro 9 toy i·dioy kanonismoy·, o·poy anafe·retai o·ti «ta kra·th me·lh mporoy·n na epibary·noyn toyw kato·xoyw. me ta e·joda poy synepa·gontai ta systh·mata poy anafe·rontai sto a·ruro 3. ». Epiple·on, anafora· pre·pei na gi·nei sto para·rthma G, kefa·laio I thw odhgi·aw 85/73/EOK toy Symboyli·oy thw 29hw Ianoyari·oy 1985 gia th xrhmato- do·thsh tvn kthniatrikv· n epiuevrh·sevn kai ele·gxvn poy anafe·rontai stiw odhgi·ew 89/662/EOK, 90/425/EOK, 90/675/EOK kai 91/496/EOK (2), (poy tropopoih·uhkan kai pagiopoih·uhkan) gia th xrhmatodo·thsh tvn kthniatrikv· n epiuevrh·sevn kai ele·gxvn o·poy proble·petai vw geniko·w kano·naw h xrhmatodo·thsh tvn ele·gxvn sthn arxh· toyw kai h epibolh· eno·w te·loyw. Vsto·so, to pedi·o efarmogh·w kai to epi·pedo toy te·loyw, oi leptome·reiew efarmogh·w toy, symperilambanome·noy idi·vw toy kauorismoy· gia to poio·n epibary·nei to ko·stow kai oi endexo·menew ejaire·seiw den e·xoyn ako·ma kauoristei·. Sto plai·sio ayto·, enapo·keitai sta kra·th me·lh na kauori·soyn tiw en lo·gv diata·jeiw sy·mfvna me thn eunikh· toyw nomouesi·a. H Epitroph·, o·son afora· to ko·stow thw en lo·gv ene·rgeiaw den e·xei sth dia·uesh· thw ta sxetika· dedome·na. (1) (2) EE L 117 thw 07. 05. 1997. EE L 32 thw 05. 02. 1985. (98/C 386/139) GRAPTH ERVTHSH E-1253/98 ypobolh· : Odile Leperre-Verrier (ARE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Eyrvpa(cid:239)ko· pro·gramma dra·sevn gia toyw ne·oyw Mporei· h Epitroph· na anaferuei· sthn e·narjh toy eyrvmesogeiakoy· progra·mmatow dra·sevn gia toyw ne·oyw to opoi·o syzhth·uhke kata· th dia·rkeia mi·aw apo· tiw syske·ceiw tvn mesogeiakv· n xvrv· n-melv· n thw (cid:201)nvshw; Ba·sei thw prooptikh·w ayth·w mporei· h Epitroph· na dieykrini·sei poioi· ei·nai oi a·jonew toy progra·mmatow kai poia· h prouesmi·a gia thn efarmogh· aytv· n tvn dra·sevn; Apa· nthsh toy k. Marin ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Mai(cid:143)oy 1998) O tome·aw thw neo·thtaw emfai·netai sth dh·lvsh thw Barkelv· nhw vw tome·aw proteraio·thtaw gia dra·sh metajy· thw Koino·thtaw kai tvn dv· deka mesogeiakv· n etai·rvn. (cid:201)tsi, to pro·gramma ergasi·aw proble·pei o·ti «ua pre·pei na kauorisuei· e·na eyrvmesogeiako· pro·gramma antallagh·w ne·vn, me ba·sh thn pei·ra poy apokth·uhke sthn Eyrv· ph kai afoy· lhfuoy·n ypo·ch oi ana·gkew tvn etai·rvn». Ta sympera·smata thw dey·terhw eyrvmesogeiakh·w dia·skechw tvn ypoyrgv· n Ejvterikv· n ypenuymi·zoyn ayto·n ton sto·xo. Anafe·retai o·ti «sto prosexe·w me·llon ua protauoy·n eidike·w prvtoboyli·ew sxetika· me toyw ne·oyw». H Epitroph· apodi·dei idiai·terh shmasi·a se ayto·n ton tome·a kai kauie·rvse tiw anagkai·ew epafe·w gia ton skopo· ayto·. H Epitroph· erga·zetai gia ton kauorismo· miaw te·toiaw drasthrio·thtaw poy ua mporoy·se na arxi·sei to 1998. (98/C 386/140) GRAPTH ERVTHSH E-1262/98 ypobolh· : Edith M(cid:252)ller (V) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Desmoi· kai progra·mmata kata·rtishw me tiw ypoch·fiew gia prosxv· rhsh xv· rew Poie·w ei·nai oi diokhtike·w prosfore·w kai ta progra·mmata poy xrhsimopoi·hse h Epitroph· gia na anapty·jei toyw desmoy·w thw me tiw ypoch·fiew gia prosxv· rhsh xv· rew (progra·mmata kata·rtishw, mauhteyo·menoi, klp. ), kai pio sygkekrime·na ayth· thn peri·odo li·go prin thn e·ntajh tvn xvrv· n thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv· phw;


title: QUESTION ECRITE no 1314/98 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Community budget
Economic and Monetary Union
Finland
budget deficit
budgetary equilibrium
coordination of EMU policies
currency adjustment
economic convergence
euro
gross domestic product

text: C 323/124 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 21. 10. 98 (98/C 323/190) QUESTION E· CRITE E-1311/98 pose·e par Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a‘ la Commission (29 avril 1998) Objet: EURO 1999 En vertu du Pacte de stabilite· et de croissance qui a e·te· adopte· par le Conseil europe·en d(cid:146)Amsterdam, en juin 1997, les E· tats membres se sont fixe· comme objectif budge·taire a‘ moyen terme de parvenir a‘ une «situation proche de l(cid:146)e·quilibre ou exce·dentaire». S(cid:146)ils poursuivent leurs efforts d(cid:146)ajustement budge·taire au cours des anne·es a‘ venir, la situation de leurs finances publiques leur permettra de faire face plus facilement aux conse·quences budge·taires d(cid:146)une e·ventuelle e·volution de·favorable de l(cid:146)e·conomie. Quelle serait, de l(cid:146)avis de la Commission, la situation actuelle en Autriche si le Pacte de stabilite· avait e·te· applique· au cours de la pe·riode 1992-1997? Re·ponse donne·e par M. de Silguy au nom de la Commission (2 juin 1998) Le Pacte de stabilite· et de croissance est constitue· de la re·solution du Conseil europe·en du 17 juin 1997 (1), du re‘glement du Conseil (CE) no 1466/97, du 7 juillet 1997, relatif au renforcement de la surveillance des positions budge·taires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques e·conomiques (2) et du re‘gle- ment (CE) no 1467/97 du Conseil, du 7 juillet 1997, visant a‘ acce·le·rer et a‘ clarifier la mise en (cid:156)uvre de la proce·dure concernant les de·ficits excessifs (2). Il vise a‘ e·tablir une discipline budge·taire au sein de l(cid:146)union e·conomique et mone·taire (UEM), cre·ant ainsi les conditions de stabilite· ne·cessaires a‘ une croissance soutenue. Il comporte un puissant syste‘me incitatif susceptible d(cid:146)amener les E· tats membres a‘ e·viter les de·ficits excessifs et a‘ les corriger rapidement de‘s leur apparition. En 1992, le de·ficit des administrations publiques de l(cid:146)Autriche repre·sentait 2 % du produit inte·rieur brut (PIB). En 1993, il se chiffrait a‘ 4,2 % du PIB. Apre‘s l(cid:146)adhe·sion de l(cid:146)Autriche en janvier 1995, le Conseil a de·cide· qu(cid:146)un de·ficit excessif existait en Autriche (article 104 C, paragraphe 6, du traite· CE). Au cours de la pe·riode de 1992 a‘ 1997, sur laquelle porte la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire, la politique budge·taire de l(cid:146)Autriche a e·te· essentiellement axe·e sur la convergence, c(cid:146)est-a‘-dire qu(cid:146)elle visait a‘ corriger la situation de de·ficit excessif et a‘ respecter ainsi les crite‘res de convergence en matie‘re budge·taire. Il convient par ailleurs de noter que les paragraphes 9 et 11 de l(cid:146)article 104 C, qui traitent des sanctions, ne s(cid:146)appliquaient pas pendant la deuxie‘me phase de l(cid:146)UEM. (1) (2) JO C 236 du 2. 8. 1997. JO L 209 du 2. 8. 1997. (98/C 323/191) QUESTION E· CRITE E-1314/98 pose·e par Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a‘ la Commission (29 avril 1998) Objet: EURO 1999 En vertu du Pacte de stabilite· et de croissance qui a e·te· adopte· par le Conseil europe·en d(cid:146)Amsterdam, en juin 1997, les E· tats membres se sont fixe· comme objectif budge·taire a‘ moyen terme de parvenir a‘ une «situation proche de l(cid:146)e·quilibre ou exce·dentaire». S(cid:146)ils poursuivent leurs efforts d(cid:146)ajustement budge·taire au cours des anne·es a‘ venir, la situation de leurs finances publiques leur permettra de faire face plus facilement aux conse·quences budge·taires d(cid:146)une e·ventuelle e·volution de·favorable de l(cid:146)e·conomie. Quelle serait, de l(cid:146)avis de la Commission, la situation actuelle en Finlande si le Pacte de stabilite· avait e·te· applique· au cours de la pe·riode 1992-1997?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1292/98 do Deputado Patricia McKENNA à Comissão. Subsídios à Coillte, empresa florestal semi- estatal irlandesa

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU financing
Ireland
afforestation
collectivism
forestry holding
forestry policy

text: C 96/4 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 4. 1999 A Comissªo informa o Senhor Deputado que se prevŒ que o seu relat(cid:243)rio sobre os autocarros de 15 metros seja adoptado proximamente e posteriormente enviado para anÆlise ao Conselho e ao Parlamento. (1) JO L 235 de 17. 9. 1996, p. 59. (1999/C 96/005) PERGUNTA ESCRITA E-1292/98 apresentada por Patricia McKenna (V) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Subs(cid:237)dios (cid:224) Coillte, empresa florestal semi-estatal irlandesa No ano passado, a Comissªo Europeia apresentou um relat(cid:243)rio ao Conselho de Ministros e ao Parlamento Europeu sobre o programa da UE de ajuda financeira (cid:224)s medidas no dom(cid:237)nio florestal na Irlanda. O relat(cid:243)rio incidia sobre a aplica(cid:231)ªo do Regulamento no 2080/92, que diz respeito aos subs(cid:237)dios atribu(cid:237)dos no (cid:226)mbito do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA). Este regulamento estipula que os subs(cid:237)dios concedidos no (cid:226)mbito deste fundo deverªo preferencialmente ser atribu(cid:237)dos a pessoas que tenham a agricultura como sua principal ocupa(cid:231)ªo. O Parlamento irlandŒs, DÆil Eireann, foi recentemente informado de que a empresa florestal semi-estatal Coillte recebeu importantes subs(cid:237)dios no quadro deste programa. Esses subs(cid:237)dios permitiram-lhe plantar 6. 125 hectares de terreno em 1993, 5. 355 em 1994, 5. 155 em 1995, 3. 658 em 1996 e 2. 773 no ano passado. O regulamento nªo contØm qualquer disposi(cid:231)ªo sobre ajuda financeira (cid:224)s empresas semi-estatais. Dado que esta questªo nªo foi inclu(cid:237)da no relat(cid:243)rio da Comissªo do ano passado, tenciona a Comissªo assegurar agora a sua investiga(cid:231)ªo? Considera a Comissªo que a utiliza(cid:231)ªo pela Irlanda destes meios financeiros na ajuda (cid:224) Coillte poderÆ constituir infra(cid:231)ªo ao Regulamento no 2080/92? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (15 de Junho de 1998) O Senhor Deputado afirma que o Regulamento (CEE) 2080/92 nªo prevŒ uma assistŒncia financeira (cid:224)s empresas semi-estatais. No entanto, o artigo 2o daquele regulamento estabelece a elegibilidade referindo que as ajudas «podem ser concedidas a qualquer pessoa singular ou colectiva que proceda (cid:224) arboriza(cid:231)ªo de superf(cid:237)cies agr(cid:237)colas». Por conseguinte, tanto as empresas privadas como os servi(cid:231)os pœblicos sªo beneficiÆrios potenciais do regulamento. A preferŒncia dada (cid:224) arboriza(cid:231)ªo realizada pelos agricultores estÆ patente nos n(cid:237)veis de prØmio mais elevados previamente determinados em rela(cid:231)ªo a este grupo, em compara(cid:231)ªo com os relativos aos nªo agricultores. A Comissªo nªo tenciona investigar as opera(cid:231)ıes de arboriza(cid:231)ªo realizadas por empresas semi-estatais ao abrigo do Regulamento (CEE) 2080/92, dado que a arboriza(cid:231)ªo levada a cabo por essas empresas nªo constitui uma infrac(cid:231)ªo (cid:224)s respectivas disposi(cid:231)ıes. (1999/C 96/006) PERGUNTA ESCRITA E-1302/98 apresentada por Francesco Baldarelli (PSE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Supressªo do voo directo da Alitalia com destino a Santiago do Chile A comunidade italiana no Chile informou que a companhia aØrea italiana Alitalia irÆ suprimir, a partir de 31 de Mar(cid:231)o de 1998, o voo semanal directo com destino a Santiago do Chile. Sendo assim, os voos da Alitalia irªo apenas atØ Buenos Aires sendo a liga(cid:231)ªo com Santiago efectuada pela companhia LAN Chile, na sequŒncia de um acordo conclu(cid:237)do entre as duas companhias


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1168/98 af Graham WATSON til Kommissionen. Almindelig luftfart

eurovoc_concepts:
air quality
air transport
airport
civil aviation
noise
transport infrastructure

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/85 (98/C 402/106) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1167/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Almindelig luftfart Den almindelige luftfart udgłr langt den stłrste sektor inden for den europ(cid:230)iske luftfart med flere fly og med flere passagerer og flere operative centre end nogen anden sektor. Hvorledes passer den almindelige luftfart ind i Kommissionens lufttransportstrategi, og hvilke foranstaltninger tr(cid:230)ffer Kommissionen for at sikre, at der gives den almindelige luftfart samme betingelser som den kommercielle luftfart? (98/C 402/107) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1353/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Fly til almen flyvning og en integreret transportpolitik Accepterer Kommissionen, at almen flyvning błr indfłjes som et nłdvendigt element i en integreret transport- politik i EU? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1167/98 og E-1353/98 (10. juni 1998) Almenflyvning er af rent kommerciel art, og den falder derfor ind under den tredje liberaliseringspakke for luftfart. Den har derfor fuld adgang til F(cid:230)llesskabets indre marked p(cid:229) lige fod med anden kommerciel lufttransport. I betragtning af almenflyvningens betydning, forsłger Kommissionen ogs(cid:229) at sikre, at selskaberne har ret til mest mulig adgang til overbelastede lufthavne. R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) 95/93 af 18. januar 1993 om f(cid:230)lles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i F(cid:230)llesskabets lufthavne (1) g(cid:230)lder for denne sektor. (1) EFT L 14 af 22. 1. 1993. (98/C 402/108) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1168/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Almindelig luftfart I de seneste (cid:229)r er der sket en stigning i antallet af flyvepladser i hele EU, der s(cid:230)lges til andre industrielle form(cid:229)l eller lukkes. Dette har i stadig stłrre udstr(cid:230)kning gjort den almindelige luftfart afh(cid:230)ngig af f(cid:230)rre flyvepladser. Erkender Kommissionen, idet den słger at sikre rimelige miljł- og stłjforureningsnormer, at der l(cid:230)gges betydeligt pres p(cid:229) den almindelige luftfart og det fortsat faldende antal flyvepladser med hensigtsm(cid:230)ssige faciliteter til betjening af den almindelige luftfart?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1189/98 του John CUSHNAHAN προς την Επ τροπή. Εξέλιξη προσωπικού

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 50/16 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 22. 2. 1999 (1999/C 50/022) GRAPTH ERVTHSH E-1185/98 ypobolh· : Richard Corbett (PSE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Kanonismoi· eyuy·nhw toy paragvgoy· (Aporri·mmata Syskeyasi·aw) Gnvri·zei h Epitroph· tiw dyskoli·ew sxetika· me thn efarmogh· thw Odhgi·aw peri· Syskeyasi·aw kai Aporrimma·tvn Syskeyasi·aw sto Hnvme·no Basi·leio, oi opoi·ew proky·ptoyn apo· ta krith·ria gia thn katagrafh· tvn Anagnvri- sme·nvn Anakyklvtv· n, kai oi opoi·oi e·xoyn dikai·vma na ekdi·doyn Shmeiv· mata Ana·kthshw Aporrimma·tvn Syskeyasi·aw; Symfvnei· h Epitroph· me to na mh lamba·nontai ypo·ch ple·on oi aneja·rthtoi epejergaste·w lyma·tvn xartioy· vw Anagnvrisme·noi Anakyklvte·w; Ayto· den apotelei· periorismo· toy empori·oy, gegono·w to opoi·o den epibebaiv· netai apo· toyw o·royw thw Odhgi·aw; Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ek me·royw thw Epitroph· w (15 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· e·xei gnv· sh tvn dyskoliv· n efarmogh·w thw odhgi·aw 94/62/EK gia tiw syskeyasi·ew kai ta aporri·mmata syskeyasi·aw (1) sto Hnvme·no Basi·leio, prokeime·noy peri· thw egkri·sevw tvn diapisteyme·nvn epanepejergastv· n. H Epitroph· ejeta·zei th symbato·thta thw odhgi·aw me ta me·tra ensvma·tvsh·w thw sth nomouesi·a toy Hnvme·noy Basilei·oy. Sto plai·sio thw eje·tashw ayth·w ua melethuoy·n oi epiptv· seiw thw ek me·royw toy Hnvme·noy Basilei·oy efarmogh·w thw odhgi·aw 94/62/EK sthn esvterikh· agora·. Parakalei·tai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy na diabiba·sei tiw tyxo·n plhrofori·ew sxetika· me to zh·thma ayto· apeyuei·aw sthn Epitroph·, oy·tvw v· ste ayta· na lhfuoy·n ypo·ch sthn en lo·gv eje·tash. (1) EE L 365 thw 31. 12. 1994. (1999/C 50/023) GRAPTH ERVTHSH E-1189/98 ypobolh· : John Cushnahan (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Eje·lijh prosvpikoy· Po·soi apo· to prosvpiko· o·lvn tvn kathgoriv· n thw GD XVII e·xoyn thn i·dia euniko·thta me ayth· toy Epitro·poy, ypey·uynoy gia ayth· th Genikh Diey·uynsh; Pv· w sygkri·netai ayto· me to plh·uow tvn ypallh·lvn poy e·xoyn thn i·dia euniko·thta me ton Epi·tropo sthn Epitroph· vw sy·nolo; Po·soi apo· to prosvpiko· me thn i·dia euniko·thta me ayth· toy Epitro·poy e·xoyn prosslhfuei· sth GD XVII apo· tiw arxe·w toy 1995, kai pv· w sygkri·netai ayto· me to synoliko· epi·pedo pro·slhchw toy prosvpikoy· poy e·xei thn i·dia euniko·thta me ayth· toy Epitro·poy apo· to 1995; Apa· nthsh toy k. Papoytsh· ej ono·matow thw Epitroph· w (3 Ioyli·oy 1998) Thn 1 Ianoyari·oy 1998, o ariumo·w toy prosvpikoy· thw Genikh·w Diey·uynshw Ene·rgeiaw thw yphkoo·thtaw poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sth grapth· toy erv· thsh ei·xe vw ejh·w: Kathgori·a A Kathgori·a B Kathgori·a G 24 apo· tiw 191 kalymme·new ue·seiw; 10 apo· tiw 183 kalymme·new ue·seiw; 7 apo· tiw 133 kalymme·new ue·seiw; Sy·nolo 41 apo· tiw 507 kalymme·new ue·seiw; Epi· toy syno·loy toy prosvpikoy· thw Epitroph·w h kata·stash o·son afora· th sygkekrime·nh yphkoo·thta e·xei vw ejh·w: Kathgori·a A Kathgori·a B 341 apo· tiw 6007 kalymme·new ue·seiw; 131 apo· tiw 3564 kalymme·new ue·seiw;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1329/98 van Graham MATHER aan de Commissie. Gevolgen van WTO-overeenkomsten voor het dierenwelzijn in de EU

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
animal experimentation
animal welfare
bilateral agreement
hunting regulations
international standard
marketing standard
multilateral agreement
protection of animals
third country

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 911/98 of 29 April 1998 fixing the export refunds on olive oil

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: L 128/28 EN Official Journal of the European Communities 30. 4. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 911/98 of 29 April 1998 fixing the export refunds on olive oil THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, refund and may be limited to certain countries of des- tination, quantities, qualities and presentations; Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation No 136/66/EEC of 22 September 1966 on the establishment of a common organization of the market in oils and fats (1), as last amended by Regulation (EC) No 1581/96 (2), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas the second indent of Article 3 (3) of Regulation No 136/66/EEC provides that the refund on olive oil may be varied according to destination where the world market situation or the specific requirements of certain markets make this necessary; Whereas the refund must be fixed at least once every month; whereas it may, if necessary, be altered in the intervening period; Whereas Article 3 of Regulation No 136/66/EEC provides that, where prices within the Community are higher than world market prices, the difference between these prices may be covered by a refund when olive oil is exported to third countries; Whereas it follows from applying these detailed rules to the present situation on the market in olive oil and in particular to olive oil prices within the Community and on the markets of third countries that the refund should be as set out in the Annex hereto; Whereas the detailed rules for fixing and granting export refunds on olive oil are contained in Commission Regula- tion (EEC) No 616/72 (3), as last amended by Regulation (EEC) No 2962/77 (4); Whereas Article 3 (3) of Regulation No 136/66/EEC provides that the refund must be the same for the whole Community; Whereas, in accordance with Article 3 (4) of Regulation No 136/66/EEC, the refund for olive oil must be fixed in the light of the existing situation and outlook in relation to olive oil prices and availability on the Community market and olive oil prices on the world market; whereas, however, where the world market situation is such that the most favourable olive oil prices cannot be determined, account may be taken of the price of the main competing vegetable oils on the world market and the difference recorded between that price and the price of olive oil during a representative period; whereas the amount of the refund may not exceed the difference between the price of olive oil in the Community and that on the world market, adjusted, where appropriate, to take account of export costs for the products on the world market; Whereas the representative market rates defined in Article 1 of Council Regulation (EEC) No 3813/92 (5), as last amended by Regulation (EC) No 150/95 (6), are used to convert amounts expressed in third country currencies and are used as the basis for determining the agricultural the Member States’ currencies; conversion rates of whereas detailed rules on the application and determina- tion of these conversions were set by Commission Regu- lation (EEC) No 1068/93 (7), as last amended by Regula- tion (EC) No 1482/96 (8); Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Oils and Fats, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 (2) (c) of Regulation No 136/66/EEC shall be as set out in the Annex hereto. (b) of Regulation No 136/66/EEC, Whereas, in accordance with Article 3 (3) third indent, point it may be decided that the refund shall be fixed by tender; whereas the tendering procedure should cover the amount of the Article 2 This Regulation shall enter into force on 30 April 1998. (1) OJ 172, 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 11. (3) OJ L 78, 31. 3. 1972, p. 1. (4) OJ L 348, 30. 12. 1977, p. 53. (5) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (6) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. (7) OJ L 108, 1. 5. 1993, p. 106. (8) OJ L 188, 27. 7. 1996, p. 22. 30. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 128/29 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 April 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission ANNEX to the Commission Regulation of 29 April 1998 fixing the export refunds on olive oil (ECU/100 kg) Product code Amount of refund (1) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 (1) For destinations mentioned in Article 34 of amended Commission Regulation (EEC) No 3665/87 (OJ L 351, 14. 12. 1987, p 1), as well as for exports to third countries. NB: The product codes and the footnotes are defined in amended Commission Regulation (EEC) No 3846/87


title: WRITTEN QUESTION No. 1335/98 by Glyn FORD to the Commission. Development of a MOX (plutonium and uranium) reactor fuel

eurovoc_concepts:
CERN
nuclear fuel
nuclear reactor
nuclear safety
plutonium
research and development
technological change
uranium

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/113 (98/C 402/146) SKRIFTLIG FR¯GA E-1335/98 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Utveckling av MOX-br(cid:228)nsle (plutonium och uran) f(cid:246)r k(cid:228)rnreaktorer Kan kommissionen, betr(cid:228)ffande arrangemang f(cid:246)r bortskaffande av radioaktivt avfall, och med h(cid:228)nvisning till den alternativa hanteringen av plutonium, det vill s(cid:228)ga metoden att immobilisera avskilt plutonium, s(cid:228)ga vilken finansiering som (cid:228)r tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r denna metod? Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 juni 1998) Inom forskningsomr(cid:229)det innovativa tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (som (cid:228)r en del av programmet om s(cid:228)kerhet vid k(cid:228)rnklyv- ning) har vissa teoretiska studier genomf(cid:246)rts i fr(cid:229)ga om anv(cid:228)ndningen av (cid:148)avancerade(cid:148) MOX-br(cid:228)nslen f(cid:246)r omvandling av plutonium. Dessutom har kommissionen under flera (cid:229)r studerat egenskaper hos MOX-br(cid:228)nslen och hur de reagerar. P(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r immobilisering av utbr(cid:228)nt br(cid:228)nsle (n(cid:228)rmare best(cid:228)mt i djupt bel(cid:228)gna geologiska f(cid:246)rvaringsrum) har det st(cid:228)llts medel till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling. Det finns dock ingen finansiering fr(cid:229)n gemenskapen f(cid:246)r investeringar i immobilisering av utbr(cid:228)nt br(cid:228)nsle eller framst(cid:228)ll- ning av MOX-br(cid:228)nslen. (98/C 402/147) SKRIFTLIG FR¯GA E-1337/98 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Finansiering av en f(cid:246)rs(cid:246)ksanl(cid:228)ggning f(cid:246)r MOX-br(cid:228)nsle F(cid:246)ljdfr(cid:229)ga till det svar som gavs p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga nr E-2891/97 (1): Kan kommissionen ange vilket organ som ansvarar f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla normerna f(cid:246)r tester i f(cid:246)rs(cid:246)ksanl(cid:228)ggningen f(cid:246)r (cid:228)mnen med l(cid:229)g dispersionsgrad? (1) EGT C 158, 25. 5. 1998, s. 17. Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 juni 1998) Utformningen av ett material som (cid:228)mnen med l(cid:229)g dispersionsgrad ((cid:148)LDM › low dispersible material(cid:148)) skall f(cid:246)rst godk(cid:228)nnas av de ber(cid:246)rda beh(cid:246)riga myndigheterna. Det kommer an p(cid:229) dessa s(cid:228)kerhetsmyndigheter att fastst(cid:228)lla vilken metod som skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r kvalificering av LDM enligt de kriterier som rekommenderas av Internationella atomenergiorganet (IAEA), eventuellt i en f(cid:246)rs(cid:246)ksanl(cid:228)ggning. Gemensamma forskningscentret (GFC) skulle kunna vara en s(cid:229)dan anl(cid:228)ggning. (98/C 402/148) SKRIFTLIG FR¯GA E-1338/98 fr(cid:229)n Anita Pollack (PSE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Habitatdirektivet och Bernkonventionen Vad g(cid:246)r kommissionen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att man kommer fram till en (cid:246)verenskommelse om att de nyckelarter som utel(cid:228)mnats ur bilagorna till habitatdirektivet inf(cid:246)rs i bilagorna till Bernkonventionen och Emerald Network?