title: Kommissionens forordning (EF) nr. 773/98 af 7. april 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
cotton
import
originating product
textile product
third country

text: 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/19 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 773/98 af 7. april 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold p(cid:134) importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 7, stk. 1, efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) A. PROCEDURE Den 11. juli 1997 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3), i det følgende benævnt »indlednings- meddelelsen«, om indledning af en antidumping- procedure vedrørende importen til Fællesskabet af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepu- blikken Kina, Egypten, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet, og iværksatte en undersøgelse. Indien, Proceduren indledtes p(cid:134) grundlag af en klage indgivet af Eurocoton (komit(cid:130)en for bomulds- og dermed beslægtede tekstilindustrier i EF) p(cid:134) vegne af EF-producenter, som tegnede sig for en betydelig del af produktionen i Fællesskabet af samme vare. I den forbindelse henvises der ved »produktion i Fællesskabet« til den produktion, der er bestemt for det frie marked for den p(cid:134)gældende vare. Det frie marked for den p(cid:134)gældende vare defineres som det marked, hvor ubleget stof af bomuld sælges p(cid:134) et (cid:134)bent marked, dvs. EF-væveriernes salg til uafhængige købere. I modsætning hertil best(cid:134)r det bundne marked af transaktioner, der finder sted inden for rammerne af en integreret gruppe, dvs. hvor de væver ubleget stof af bomuld og p(cid:134) et senere produktionstrin færdiggør og/eller tilskærer og syer stoffet. Det er, som bekræftet af Domstolen, EF-institutio- ners praksis at holde salg p(cid:134) det bundne marked udenfor ved undersøgelsen af skade, n(cid:134)r der fore- ligger en klar adskillelse mellem det bundne og det (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. (2) EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1. (3) EFT C 210 af 11. 7. 1997, s. 13. frie marked. Da den bundne produktion ikke sælges p(cid:134) det frie marked, konkurrerer den ikke direkte med importen af den p(cid:134)gældende vare. Under disse omstændigheder m(cid:134) kravet om repræ- sentativitet ogs(cid:134) vurderes p(cid:134) baggrund af den produktion, der sælges p(cid:134) det frie marked, da undersøgelsen af skade ang(cid:134)r EF-erhvervsgrenen som defineret i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 384/96, i det følgende benævnt »grundforordningen«, dvs. minus salg p(cid:134) det bundne marked, og i artikel 4 henvises der til artikel 5, stk. 4, hvori der er fastsat bestemmelser om repræsentativitet. Klagen indeholdt tilstrækkeligt bevis for, at der fandt dumping sted i forbindelse med varen med oprindelse i ovennævnte lande, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ans(cid:134)s for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. Kommissionen underrettede officielt de producen- ter, eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for de p(cid:134)gæl- dende eksportlande samt klageren og gav de berørte parter fremsætte deres lejlighed til at synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. En række producenter/eksportører i de p(cid:134)gældende lande og importører tilkendegav deres synspunkter. Alle parter, der anmodede herom, blev hørt. I betragtning af det store antal EF-producenter, der fremstiller den p(cid:134)gældende vare i Fællesskabet og støttede klagen, blev det i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i grundforordningen anset for passende at udtage stikprøver og sende spørgeske- maer til og indhente oplysninger fra en repræsen- tativ stikprøve af EF-producenter. I betragtning af det store antal producenter/ eksportører i de p(cid:134)gældende eksportlande blev der ogs(cid:134) udtaget stikprøver her, og Kommissionen sendte spørgeskemaer til og modtog detaljerede oplysninger fra en repræsentativ stikprøve af produ- center/eksportører. Antallet af uafhængige importører, som gav sig til kende inden for den fastsatte frist i indlednings- meddelelsen, og som ønskede at samarbejde, var for stort til, at de kunne blive undersøgt inden for den tid, der var til r(cid:134)dighed. Kommissionen besluttede (4) (5) (6) (7) (8) L 111/20 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 grundlag derfor at udvælge en stikprøve af uafhængige importører. Interesserede uafhængige importører blev opfordret til at indgive oplysninger om omsæt- ning, indkøb og beskæftigelse for (cid:134)ret 1996 vedrø- rende b(cid:134)de hele selskabet og den p(cid:134)gældende vare, og p(cid:134) af disse oplysninger udtog Kommissionen otte uafhængige importører, som var etableret følgende tre medlemsstater: Det Forenede Kongerige, Tyskland og Italien, der blev anset for at være mest repræsentative med hensyn til importmængde. Der blev sendt spørgeskemaer til de udtagne uafhængige importører. Kommis- sionen modtog fire besvarelser inden for den fast- satte frist. i (9) Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til stikprøven og de udvalgte selska- ber. Der blev ikke modtaget væsentlige bemærk- ninger fra interesserede parter til denne fremgangs- m(cid:134)de. (10) Følgende uafhængige importører blev udtaget: — Det Forenede Kongerige: — Broome & Wellington — Joshua Wardle Ltd — Premier Textiles Ltd — Claremont Fabrics — Tyskland: — Itochu Deutschland GmbH — KLW Textilvertrieb GmbH — G. Koppermann & Co. GmbH — Italien: — New Nicoltex SRL. (11) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den ans(cid:134) for nødvendige med træffe en foreløbig afgørelse om henblik p(cid:134) at dumping og skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: a) EF-producenter — Tyskland: — Ettlin Gesellschaft f(cid:129)r Spinnerei und Weberei AG — Velener Textilwerke Grimmelt Wevers & Co. GmbH — H. Hecking S(cid:148)hne — F. A. K(cid:129)mpers GmbH & Co. — Italien: — Tessiture Niggeler & K(cid:129)pfer SpA — Standartela SpA — Frankrig: — Ets. des Fils de V. Perrin — Tenthorey — SA HGP GAT — Fil. et Tis. de Saulxures — Spanien: — Hilados y Tejidos Puigner(cid:155), SA — Portugal: — Incotex-Ind ´ustria e Com(cid:130)rcio de T(cid:136)xteis, Lda — Belgien: — Le Compte Textielfabrieken NV. b) Producenter/eksportører — Egypten: — Misr Spinning and Weaving Co. , Mehalla el-Kubra — Misr Fine Spinning and Weaving Co. , Kafr el-Dawar — Misr El Amria Spinning and Weaving Co. , Alexandria — Indien: — Century Textiles & Industries Ltd, Bombay — Mafatlal Industries Limited, Bombay — Coats Viyella India Ltd, Bangalore — Vardhman Spinning & General Mills Ltd, Ludhiana — Virudhunagar Textile Mills Ltd — Indonesien: — P. T. Argo Pantes, Djakarta — P. T. Daya Manunggal, Djakarta — P. T. Eratex, Djakarta — P. T. Apac Inti Corpora, Djakarta — P. T. Eratex Djaja, Surabaya — Pakistan: — Lucky Textile Mills, Karachi — Diamond Fabrics Ltd, Sheikhupura, Lahore — Nishat Mills Ltd, Faisalabad — Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Lahore — Kohinoor Weaving Mills Ltd, Lahore — Tyrkiet: — Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri (»Birlik Mensucat«), Kayseri — S(cid:148)ktas Pamuk ve Tarim (cid:154)r(cid:129)nlerini Deger- lendirme Ticaret ve Sanayi AS (»S(cid:148)ktas«), S(cid:148)ke — Tureks — Teksmobili — Alfa. (12) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juni 1997. Skadesundersøgelsen juni januar 1996 - 30. omfattede perioden fra 1. 1997. januar 1993 - 30. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/21 B. VARE fremstillet af ringspundet garn, holdes uden for proceduren. 1. Den p(cid:134)gældende vare b) H(cid:134)ndvævet stof af bomuld (13) Den foreliggende procedure omfatter fladvævede, ublegede stoffer af bomuld med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent eller derover, dvs. stof af bomuld fremstillet af tr(cid:134)dene p(cid:134) fladvæve, hovedsagelig til brug i beklæd- nings-, hvidevare- og møbelindustrien. Varen tari- feres i øjeblikket under KN-kode 5208 11 90 til 5208 19 og 5209 11 til 5209 19. sammenfletning ortogonal ved (14) Den p(cid:134)gældende vare fremstilles i mange forskel- lige typer eller »konstruktioner« i overensstemmelse med en kombination af garnnummer (eller -vægt), antal tr(cid:134)de i b(cid:134)de kæde og skud samt sammenflet- ningsm(cid:134)den for tr(cid:134)dene. (15) Alle typer af den p(cid:134)gældende vare fremstilles grundlæggende p(cid:134) samme maskiner. Alle konstruk- tioner kan almindeligvis fremstilles p(cid:134) bestilling. (16) Der blev indgivet flere anmodninger om, at visse typer af ubleget stof af bomuld blev holdt uden for proceduren. I anmodningerne blev der henvist til særlige anvendelser eller særlige konstruktioner, ikke fremstilles i idet nogle af dem angiveligt Fællesskabet. Det omfatter stof fremstillet af ring- spundet (konventionelt) garn, stof vævet p(cid:134) h(cid:134)nd- væve, til jacquardvævet stof og stretch-stof, stof broderier og stof af vægt p(cid:134) under 100 g pr. m2. a) Bomuldsstof fremstillet af ringspundet garn (17) Flere parter gjorde gældende, at stof, der er frem- stillet af ringspundet garn, burde anses for at være en anden vare end stof, der er fremstillet af rotor- spundet garn, i betragtning af deres forskellige styrke. Det hævdedes ogs(cid:134), at stof, der er fremstillet af ringspundet garn, burde holdes uden for proce- duren, da der ikke fandtes nogen produktion i Fællesskabet af s(cid:134)danne stoffer. (18) Kommissionen konstaterede imidlertid, at de væsentligste egenskaber og anvendelser er de samme for b(cid:134)de stof, der er fremstillet af ring- spundet garn, og stof, der er fremstillet af rotor- spundet garn, da forskellen i styrke ikke kunne anses for at være betydelig. Desuden viser oplys- ninger fra EF-producenterne i stikprøven, at der findes en produktion i Fællesskabet af stof, der fremstilles ringspundet garn. Dette kunne bekræftes af de spindevirksomheder, der deltog i undersøgelsen vedrørende Fællesskabets interesser, da 50 % af disse spinder ringspundet garn. P(cid:134) dette trin kan det derfor ikke accepteres, at stof, der er af (19) H(cid:134)ndvævet stof er stof vævet p(cid:134) væve, der udeluk- kende er h(cid:134)nd- eller foddrevne. Selv om anven- delsen af en anden produktionsmetode ikke i sig selv er relevant ved definition af en vare, har h(cid:134)nd- vævet stof fysiske egenskaber, som afviger fra andet ubleget bomuldsstof, især er der tale om en mindre regelmæssig og løsere vævning s(cid:134)vel som en begrænset bredde (almindeligvis under 1 m). Denne forskel betyder, en anden opfattelse af h(cid:134)ndvævet stof, som forstærkes af, at s(cid:134)danne varer ofte sælges gennem særlige salgska- naler, der er forskellige fra dem, EF-producenter og -eksportører anvender til deres andre stoffer. at kunderne har (20) (21) Følgelig har Kommissionen midlertidigt konklude- ret, at h(cid:134)ndvævet stof bør holdes uden for procedu- ren, og at disse varer derfor bør være fritaget fra told, hvis de ledsages af et certifikat for, at de er fremstillet p(cid:134) h(cid:134)ndvæve, udstedt af de relevante myndigheder i eksportlandet. c) Jacquardvævet stof og stretch-stof af bomuld to særlige konstruktioner Flere parter hævdede, at jacquardvævet stof og stretch-stof burde anses for at være en anden vare. De og »stretch«) blev undersøgt, og der konstateredes et indhold af bomuld p(cid:134) mindst 85 vægtprocent. De blev følgelig anset for at være omfattet af procedu- ren. (»jacquard« d) Ubleget broderi stof af bomuld, der anvendes til at de (22) Det hævdedes, desuden, at ubleget stof af bomuld, som anvendes til broderi, burde holdes uden for proceduren p(cid:134) grund af særlige egenskaber og særlig anvendelse. Kommissionen har foreløbigt konstateret, broderivirksomheder fleste anvender stof af vægt p(cid:134) under 100 g pr. m2, som henhører under en bestemt KN-kode og som ikke minder om forbindsgaze. Forbindsgaze er omfattet af den klage, der ligger til grund for denne procedure. Forbindsgaze anvendes kun til fremstil- ling af medicinsk gaze, hvorimod ubleget stof af bomuld af vægt p(cid:134) under 100 g pr. m2 ogs(cid:134) kan I end anvendes betragtning af er mulighed for indbyrdes ombytning med hensyn til anvendelse, fastsl(cid:134)s det foreløbigt, at de væsentligste fysiske egenskaber for ubleget bomuldsstof, som anvendes til broderi, ikke kan anses for at være s(cid:134) forskellige fra egenskaberne for stof, som anvendes til andre form(cid:134)l, at det berettiger til udelukkelse fra procedu- ren. Spørgsm(cid:134)let vil blive undersøgt yderligere. form(cid:134)l andre at der klart broderi. til L 111/22 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 e) Ubleget stof af bomuld af vægt p(cid:134) under 100 g pr. m2 (23) Det hævdedes, at stof af vægt p(cid:134) under 100 g pr. m2 burde holdes uden for proceduren, da det minder om forbindsgaze. Kommissionen har foreløbigt konkluderet, at de væsentligste fysiske egenskaber og almindelige anvendelser er de samme som for ubleget stof af bomuld af vægt p(cid:134) over 100 g pr. m2, og det synes derfor ikke at være muligt at holde denne vare uden for proceduren. Spørgsm(cid:134)let vil blive undersøgt yderligere. Indien, blikken Kina, Indonesien, Egypten, Pakistan og Tyrkiet, er samme vare som ubleget stof af bomuld, der fremstilles af EF-producenter i Fællesskabet, som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. C. DUMPING f) Andre anmodninger om udelukkelse landene 1. Eksportører og producenter i oprindelses- (24) Med hensyn til andre anmodninger om ude- lukkelse af varer fra proceduren var disse enten ikke tilstrækkeligt dokumenteret, eller de omhand- lede varer henhørte under definitionen af den p(cid:134)gældende vare p(cid:134) grund af deres væsentligste fysiske anvendelse og egenskaber, kundernes opfattelse af varen. almindelige 2. Samme vare (25) Kommissionen konstaterede, at ubleget stof af bomuld, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og sælges p(cid:134) markedet i Fællesskabet, var samme vare eller kunne sammenlignes med ubleget stof af bomuld, som fremstilles i de p(cid:134)gældende lande og eksporteres til Fællesskabet, og med de varer, der sælges p(cid:134) disse landes hjemmemarkeder (1). (26) Flere parter hævdede, at ubleget stof af bomuld, som fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen, ikke kunne sammenlignes med de varer, der frem- stilles og eksporteres til Fællesskabet af de p(cid:134)gæl- dende eksportlande. Det hævdedes, at importen af varer fra disse lande best(cid:134)r af r(cid:134)varekonstruktioner af lav kvalitet, hvorimod de varer, som fremstilles i Fællesskabet, er specialiserede og mere forfinede varer. (27) Der bør i den forbindelse nævnes, at det er Kommissionens faste praksis at fastsl(cid:134), at forskelle i varekvaliteten normalt ikke er et element, som er afgørende for, om der er tale om samme vare, hvis de grundlæggende egenskaber er de samme. (28) Endvidere lader det til, at de konstruktioner, der fremstilles og/eller tilbydes af EF-erhvervsgrenen, stort set svarer til de konstruktioner, der importeres fra de p(cid:134)gældende lande. Derfor er det p(cid:134) nuvæ- rende stadium ikke muligt at konkludere, at de varer, der fremstilles i Fællesskabet, afviger betyde- ligt fra de varer, der importeres fra de p(cid:134)gældende lande. Sagen vil imidlertid blive undersøgt yderli- gere. (29) Kommissionen har derfor konkluderet, at ubleget stof af bomuld, som eksporteres fra Folkerepu- (1) Undtagen i Folkerepublikken Kina. (30) (31) (32) (33) a) Stikprøve I betragtning af det store antal eksportører i de p(cid:134)gældende lande besluttede Kommissionen at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. For at gøre det muligt for Kommissionen at udtage en stikprøve, blev eksportører og repræsentanter, som handlede p(cid:134) deres vegne, anmodet om at give sig til kende inden for en frist p(cid:134) tre uger fra indledningen af proceduren og forelægge visse grundlæggende oplysninger om deres omsætning p(cid:134) hjemme- og eksportmarkedet i undersøgelsespe- rioden. Kommissionen rettede ogs(cid:134) henvendelse til myndighederne i de p(cid:134)gældende lande. b) Samarbejdsvillige selskaber Listen over samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, findes i bilag I, opdelt pr. land. Selskaberne p(cid:134) listen i bilag I blev underrettet om, at de ville blive omfattet af den gennemsnitlige dumpingmargen og antidumpingtold, der m(cid:134)tte blive fastsat for selskaber i stikprøven for hvert enkelt land, vejet p(cid:134) grundlag af omsætningen i forbindelse med eksport til Fællesskabet, undtagen for Folkerepublikken Kina og Egypten, hvor der beregnedes en enkelt margen for alle eksportører. c) Udtagelse til stikprøven (34) For Folkerepublikken Kina, Egypten, Indonesien, Tyrkiet og Pakistan udvalgtes selskaberne til stik- prøven i samr(cid:134)d med repræsentanterne for de p(cid:134)gældende selskaber, sammenslutninger og/eller regeringer. (35) De indonesiske eksportører ønskede ikke et reser- veselskab (et selskab, som kan træde i stedet for et udtaget selskab, hvis sidstnævnte senere undlader at samarbejde i tilstrækkelig grad med Kommissio- nen) og blev underrettet om, at dette ikke var et problem, s(cid:134) længe selskaberne i den egentlige stik- prøve samarbejdede i tilstrækkelig grad. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/23 største (36) Det var ikke muligt at n(cid:134) til enighed med de indiske eksportører, som nægtede at g(cid:134) med til, at landets stikprøven. Kommissionen godtog derfor de udvalgte eksportø- foreslog, men rer, inddrog deres største eksportør i den endelige stik- prøve. som de indiske eksportører eksportør indgik i (37) De selskaber i stikprøven, som samarbejdede i alle henseender i forbindelse med undersøgelsen, fik fastlagt deres egen dumpingmargen og individuelle told. I de tilfælde, hvor to forbundne selskaber indg(cid:134)r i stikprøven, anvendes en fælles dumping- margen, baseret p(cid:134) et vejet gennemsnit af deres individuelle dumpingmargener. I de tilfælde, hvor kun et af flere forbundne selskaber er udtaget, anvendes dumpingmargenen for dette selskab ogs(cid:134) for de samarbejdsvillige forbundne selskaber. (38) Kommissionen udtog reserveselskaber for Egypten, Indien og Pakistan. De selskaber, som kun blev inddraget i stikprøven som reserver, blev under- rettet om, at selv om de skulle besvare Kommissio- nens spørgeskema, ville deres besvarelser kun blive undersøgt, hvis manglende samarbejdsvilje fra et eller flere af selskaberne i stikprøven ville betyde, at den ikke længere var repræsentativ. De blev ogs(cid:134) underrettet om, at de ville f(cid:134) tildelt den gennem- snitlige dumpingmargen og antidumpingtold, der m(cid:134)tte blive fastsat for selskaberne i stikprøven for hvert enkelt land, medmindre de blev udtaget til at træde i stedet for et selskab i stikprøven idet de i s(cid:134) tilfælde ville f(cid:134) tildelt deres egen told. (39) Hvad ang(cid:134)r Indonesien, nægtede et selskab, P. T. Tyfountex, som var blevet udtaget til reservestik- prøven, at indg(cid:134) i denne og blev s(cid:134) underrettet om, at det ville blive anset for at være en ikke-samar- bejdsvillig part. (40) Kommissionen sendte spørgeskemaer til følgende selskaber, som blev udtaget til den endelige stik- prøve: Land Selskaber i stikprøven Land Selskaber i stikprøven Indien — Century Textiles & Industries Ltd — Mafatlal Industries Ltd — Coats Viyella India Ltd — Vardhman Spinning & General Mills Ltd — Virudhunagar Textile Mills Ltd Indonesien — P. T. Argo Pantes — P. T. Daya Manunggal — P. T. Apac Inti Corpora — P. T. Eratex Djaja Pakistan — Lucky Textile Mills — Diamond Fabrics Ltd — Nishat Mills Ltd — Kohinoor Raiwind Mills Ltd — Kohinoor Weaving Mills Ltd Tyrkiet — Birlik Mensucat — S(cid:148)ktas Pamuk Ve Tarim (cid:154)r(cid:129)nle- rini Degerlendirme Ticaret Ve Sanayi AS — Tureks — Alfa — Teksmobili d) Individuel undersøgelse i forbindelse med stik- prøven (41) Kommissionen modtog ni anmodninger om indivi- duel undersøgelse inden for den fastsatte frist, hvoraf fem var ledsaget af en besvarelse af spørge- skemaet som foreskevet i artikel 17, stk. 3, i grund- forordningen. Folkerepublik- ken Kina — Chinatex Cotton Yarns & Fabrics Import & Export Corporation (42) — Shanghai Textiles Export Corporation Import & — China Jiangsu Textiles Import & Export (Group) Corporation Egypten — Misr Spinning and Weaving Co. , Mehalla el-Kubra — Misr Fine Spinning and Weaving Co. , Kafr el-Dawar — Misr EL-Amria Spinning & Weaving Co. i Efter en ny gennemgang af anmodningerne og under henvisning til artikel 17, stk. 3, i grund- forordningen, konkluderede Kommissionen, at den ikke var i stand til at indrømme individuel under- forbindelse med denne procedure. søgelse var, Begrundelsen at Kommissionen stigende grund arbejdspres som følge af anmodninger om indivi- duel undersøgelse ikke havde mulighed for at fuld- føre sin undersøgelse inden for den frist, der nu er fastsat i grundforordningen. De berørte selskaber blev underrettet herom og opfordret til at fremsætte bemærkninger. beslutning det denne for p(cid:134) af (43) indgav en fyldestgørende For de selskaber, der besvarelse af spørgeskemaet inden for 37 dage fra indledningen af undersøgelsen eller som gav sig til kende inden for de tre uger, der var fastsat som frist L 111/24 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 stikprøven, men hvis for udvælgelsen af an- modning om individuel undersøgelse blev afsl(cid:134)et, blev anset for at være samarbejdsvillige selskaber og fik tildelt den gennemsnitlige dumpingmargen og antidumpingtold, der fastsattes for selskaberne i stikprøven. 2. Metode a) Selskaber, der er del af den samme gruppe (44) Det kar været Kommissionens faste praksis at anse forbundne selskaber eller selskaber, som hører til den samme gruppe, for at være (cid:130)n enhed og derfor at fastsætte (cid:130)n enkelt dumpingmargen. Beregning af individuelle dumpingmargener kunne opmuntre til omg(cid:134)else af antidumpingforanstaltningerne (og s(cid:134)ledes gøre dem virkningsløse), forbundne producenter kunne f(cid:134) mulighed for at kanalisere deres eksport til Fællesskabet via selskabet med den laveste dumpingmargen. Den konstaterede dum- pingmargen for et selskab i stikprøven, som var del af en gruppe, anvendtes derfor for de selskaber i samme gruppe, som ikke indgik i stikprøven, men som var involveret i produktion og salg af den p(cid:134)gældende vare. idet (45) Ifølge samme princip blev to selskaber i stikprøven, som var etableret i Indonesien og hørte til den samme gruppe, anset for at være (cid:130)n enhed. To forbundne selskaber i stikprøven, som var etableret i Pakistan, blev ogs(cid:134) anset for at være (cid:130)n enhed. b) Normal værdi i) Repræsentativitet (46) Kommissionen undersøgte først, om hvert enkelt selskabs salg af ubleget stof af bomuld p(cid:134) hjemme- markedet var repræsentativt. Dette var tilfældet, n(cid:134)r den samlede mængde af s(cid:134)dant salg var større end eller lig med 5 % af den samlede eksportmængde til Fællesskabet. ii) Sammenlignelige typer (47) i overensstemmelse med P(cid:134) grund af det store antal typer af den p(cid:134)gældende vare blev ubleget stof af bomuld, som fremstilles i de p(cid:134)gældende lande, klassificeret efter et »varekon- trolnummer« deres konstruktion. Hvert varekontrolnummer gav oplys- ning om garnnummer (eller -vægt) og antal tr(cid:134)de i b(cid:134)de kæde og skud. Det gav ogs(cid:134) oplysning om stoffets konstruktion. Endelig viste det, om den p(cid:134)gældende type eksporteredes eller solgtes p(cid:134) hjemmemarkedet samt den tilsigtede anvendelse af varen (farvning, alt efter varens kvalitet. lommefor, trykning), (48) Da der ikke var forskelle i de grundlæggende egen- for de forskellige typer og kvaliteter af skaber jf. artikel 1, stk. 4, ubleget stof af bomuld, fastslog Kommissionen, at de typer, der solgtes p(cid:134) hjemmemarkedet og til eksport, var samme varer, i grundforordningen og kunne sammenlignes, n(cid:134)r deres kontrolnummer var det samme. Efter dette ræsonnement kunne der foretages sammenligning af i Indien, og typer, som eksporteredes af kinesiske selskaber. som solgtes p(cid:134) hjemmenmarkedet typer, (49) Kommissionen fastslog derfor, at typer med samme varekontrolnummer, som solgtes p(cid:134) hjemmemar- kedet og til eksport, var sammenlignelige varer. iii) Typebestemt repræsentativitet (50) Salget p(cid:134) hjemmemarkedet af en bestemt type blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, n(cid:134)r salgsmængden af ubleget bomuldsstof af den p(cid:134)gældende type p(cid:134) hjemmemarkedet i undersøgel- sesperioden udgjorde 5 % og derover af salgs- mængden ved eksport til Fællesskabet af ubleget bomuldsstof af en sammenlignelig type. iv) Normal handel (51) Kommissionen undersøgte endelig, om salget p(cid:134) hjemmemarkedet af hver enkelt type kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet den s(cid:134) p(cid:134) det fortjenstgivende salgs andel for den p(cid:134)gæl- dende type: — I de tilfælde, hvor den mængde af ubleget bomuldsstof, der solgtes til en nettosalgspris, som var lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde, fastsattes den normale værdi for denne type som en vejet gennemsnitlig pris for alt hjemmemarkedssalg i var undersøgelsesperioden, uanset om det fortjenstgivende eller ej. — I de tilfælde, hvor den mængde af ubleget bomuldsstof, der solgtes til en nettosalgspris, som var lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindre end 80 %, men mere end 10 %, af den samlede salgsmængde, fastsattes den normale værdi for denne type udelukkende p(cid:134) grundlag af en vejet gennemsnitlig pris for fortjenstgivende salg p(cid:134) hjemmemarkedet. — I de tilfælde, hvor den mængde af ubleget bomuldsstof, der solgtes til en nettosalgspris, som var lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde, blev det fastsl(cid:134)et, at salget af den p(cid:134)gældende type ikke havde fundet sted i normal handel, og at hjem- memarkedsprisen ikke gav et passende grundlag for fastsættelse af den normale værdi. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/25 v) Normal værdi baseret p(cid:134) den faktiske c) Eksportpris hjemmemarkedspris (52) (53) (54) I de tilfælde, hvor ovenst(cid:134)ende krav var opfyldt, blev den normale værdi fastsat for hver enkelt type p(cid:134) grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller i normal handel af uafhængige skulle betales kunder p(cid:134) hjemmemarkedet jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. i eksportlandet, vi) Normal værdi baseret p(cid:134) den beregnede værdi I de tilfælde, hvor hjemmemarkedspriserne ikke udgjorde et passende grundlag for fastsættelse af den normale værdi, blev denne fastsat p(cid:134) grundlag af en beregnet værdi. skulle tages forskellige typer og de P(cid:134) grund at antallet af mange forskellige faktorer, der i betragtning ved vurderingen af en bestemt type, som blev fremstillet af et bestemt selskab (f. eks. oprindelse, r(cid:134)bomuldsblanding, den type væv, der anvendtes), valgte Kommissionen konsekvent at anvende en beregnet normal værdi i stedet for en anden producents hjemmemarkedspriser. (55) Den beregnede værdi blev fastlagt ved en sammen- lægning af produktionsomkostningerne for de eksporterede typer, behørigt justeret, n(cid:134)r de faktiske omkostninger afveg fra de angivne, og en rimelig margen til dækning af salgs-, general- og admini- strationsomkostninger samt en rimelig fortjenstmargen. (SG&A) (57) (58) I alle tilfælde, hvor ubleget stof af bomuld ekspor- teredes til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev i overensstemmelse med eksportprisen fastsat artikel 2, i grundforordningen, dvs. p(cid:134) grundlag af den eksportpris, der faktisk betaltes eller skulle betales. stk. 8, I de tilfælde, hvor der ikke fandtes nogen faktisk eksportpris, eller hvor der ikke kunne fæstes lid til denne pris, fordi varerne solgtes til en forbunden part, beregnedes en eksportpris i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, dvs. p(cid:134) grundlag af den pris, til hvilken den importerede vare første gang videresolgtes til en uafhængig køber. (59) I s(cid:134)danne tilfælde blev der justeret for alle omkost- ninger, der p(cid:134)løb mellem import og videresalg, samt for fortjeneste for at f(cid:134) fastlagt en p(cid:134)lidelig eksportpris, frit Fællesskabets grænse. d) Sammenligning (60) Med henblik p(cid:134) at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der behørigt justeret for forskelle, der p(cid:134)virker prisernes sammenlignelighed, overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. i (61) Der blev s(cid:134)ledes justeret for forskelle i transport-, forsikrings-, h(cid:134)ndterings- og emballeringsomkost- ninger, kreditomkostninger, rabatter og kautioner i p(cid:134)kommende tilfælde, og hvor det var berettiget. (56) Kommissionen undersøgte i den forbindelse, om de p(cid:134)løbne SG&A-omkostninger og den fortjeneste, som hver af de p(cid:134)gældende producenter opn(cid:134)ede p(cid:134) hjemmemarkedet, kunne anvendes i overens- stemmelse med betingelserne i grundforordningen: (62) — De faktiske SG&A-omkostninger, der p(cid:134)løb ved hjemmemarkedssalget af samme vare, anvendtes i de tilfælde, hvor det p(cid:134)gældende selskabs hjemmemarkedssalg kunne anses for at være repræsentativt. dette kriterium ikke var opfyldt, anvendtes det vejede gennemsnit af SG&A-omkostninger. tilfælde, hvor de I — Den faktiske fortjenstmargen p(cid:134) hjemmemar- kedssalg af samme vare anvendtes i de tilfælde, hvor mængden af ubleget stof af bomuld, der solgtes til en nettopris, som var højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 10 % af det p(cid:134)gældende selskabs samlede salg p(cid:134) hjemmemarkedet. I de tilfælde, hvor dette kriterium ikke var opfyldt, anvendtes de vejede gennemsnitlige fortjenstmargener for de andre selskaber, som opfyldte det p(cid:134)gæl- dende kriterium. e) Dumpingmargen i) Dumpingmargen for de undersøgte selskaber I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grund- forordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type som fastsat under afsnit 2, litra b) sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris som fastsat under afsnit 2, litra c). I de tilfælde, hvor det konstateredes, at der var et eksportprismønster, som var meget forskelligt for de forskellige købere, regioner eller perioder, og at ovennævnte metode ikke afspejlede fuldt omfang, blev den vejede dumpingen i gennemsnitlige normale værdi sammenlignet med priserne til individuelle for Fællesskabet. transaktioner alle ii) Dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven (63) Samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stik- prøven, fik tildelt den gennemsnitlige dumping- margen for stikprøven, vejet p(cid:134) grundlag af omsætningen ved eksport til Fællesska- bet. selskaberne i L 111/26 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 (64) (65) (66) (67) iii) Dumpingmargen for villige selskaber ikke-samarbejds- Samarbejdsniveauet varierede fra 87 til 100 % for alle de berørte lande undtagen Tyrkiet. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r lande med et meget højt samarbejdsniveau blev det besluttet at tildele ikke-samarbejdsvillige selskaber dumpingmargenen for det selskab i stik- prøven, der havde den højeste margen. I de tilfælde, hvor der var en enkelt toldsats for alle selskaber i stikprøven (Kina og Egypten) anvendtes den p(cid:134)gældende told for ikke-samarbejdsvillige selskaber. For ikke-samarbejdsvillige selskaber i Tyrkiet, hvor samarbejdsniveauet ikke n(cid:134)ede 50 %, fastsattes en resterende dumpingmargen p(cid:134) grundlag af de fore- liggende faktiske oplysninger. Hos det selskab, der havde den højeste dumpingmargen blev det fast- lagt, for hvilken type vare med repræsentativt eksportsalg dumpingmargenen var højest. Den resterende dumpingmargen blev fastsat p(cid:134) grundlag af den vejede gennemsnitlige margen for den p(cid:134)gældende type, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse. 3. Indonesien a) Samarbejdsniveau Fire selskaber udvalgtes som stikprøve. To af de fire i den samme forbundne og part selskaber var gruppe. Som resultat af kontrolbesøg p(cid:134) stedet konstate- redes det, at tre af de fire selskaber enten indgav vildledende oplysninger eller delvist udviste mang- lende samarbejdsvilje, og det var s(cid:134)ledes nødvendigt at anvende artikel 18 i grundforordningen. (68) Anvendelsen af artikel 18 resulterede i, at Kommis- sionen brugte de foreliggende faktiske oplysninger vedrørende hjemmemarkedspriser, produktionsom- kostninger, eksportpriser og forskelle i fysiske egenskaber som berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. (forskellige kvaliteter), (69) Det selskab, der var tilbage, forelagde to betydelige ændringer til sin besvarelse af spørgeskemaet inden kontrolbesøget. Under besøget konstateredes det imidlertid, at den endelige besvarelse af spørgeske- maet var meget unøjagtig, hvilket gjorde det foretage en dumpingberegning. Da umuligt at selskabet indgik i en gruppe af selskaber, blev dumpingmargenen fastsat p(cid:134) grundlag af et andet selskab i som tilhørte den samme gruppe (se afsnit 2, litra a)). stikprøven, b) Virkningerne artikel forordningen p(cid:134) stikprøven af 18 i grund- (70) Det skal bemærkes, at der anvendtes stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforord- (71) (72) i undersøgelsen. Udtagelsen til ningen p(cid:134) grund af det store antal selskaber, der var involveret stik- prøven blev foretaget i samr(cid:134)d med repræsentan- terne for de berørte selskaber og den berørte sammenslutning og omfattede de fire ovennævnte selskaber. Et selskab, P. T. Tyfountex, var blevet udtaget som reserve til stikprøven. Selskabet nægtede imidlertid at blive inddraget som reserve, og det blev s(cid:134) underrettet om, at det ville blive anset for at være en ikke-samarbejdsvillig part. Da de indonesiske repræsentanter ikke ønskede en reserve til stikprø- ven, udtog Kommissionen selskaber til stikprøven uden at have et selskab som reserve. Samtidig blev det gjort klart, at hvis selskaberne i stikprøven ikke samarbejdede fuldt ud p(cid:134) alle stadier i proceduren, ville det ikke være muligt at erstatte et ikke-samar- bejdsvilligt selskab i stikprøven med er reservesel- skab, og at dette kunne f(cid:134) vidtrækkende følger for alle indonesiske selskaber. Ifølge artikel 17, stk. 4, i grundforordningen kan der udtages en ny stikprøve, hvis samtlige udvalgte parter ikke er rede til fuldt ud at samarbejde, s(cid:134)ledes at det m(cid:134) p(cid:134)regnes, at resultatet at under- søgelsen vil blive p(cid:134)virket i væsentlig grad. Hvis der ikke er tilstrækkelig tid til at udtage en ny stik- prøve, finder de relevante bestemmelser i artikel 18 imidlertid anvendelse. (73) Da det ikke var muligt at udtage en ny stikprøve og f(cid:134) afsluttet undersøgelsen inden for den fastsatte frist, og da alle indonesiske selskaber nægtede at indg(cid:134) som reserve, blev dumpingmargenerne for de selskaber, der var udtaget til stikprøven, fastsat p(cid:134) grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. For ikke ubehørigt at straffe de øvrige producenter, som ville være omfattet af resultatet af stikprøverne, blev det foreløbigt besluttet at anvende den toldsats, i klagen (13,5 %, hvilket er den der er nævnt dumpingmargen, som Kommissionen konstaterede i forbindelse med den tidligere undersøgelse), som foreliggende oplysning for de samarbejdsvillige selskaber, der ikke indgik i stikprøven. P(cid:134) baggrund af den særlige situation, der opstod for den udtagne stikprøve i undersøgelsen vedrørende midlertidige foranstaltninger, er Kommissionen i færd med at undersøge, hvordan der kan udtages en ny stikprøve med henblik p(cid:134) en undersøgelse vedrø- rende endelige foranstaltninger, hvis der bliver tale om en s(cid:134)dan. c) Normal værdi (74) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere den normale værdi for varer med oprindelse i Indonesien, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra b), bortset fra, at de foreliggende oplysninger anvendtes i over- ensstemmelse med artikel 18 for visse elementer af den normale værdi. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/27 i) Normal værdi baseret p(cid:134) den faktiske hjemmemarkedspris (75) Efter den metode, der er omhandlet i afsnit 2, litra b), var det ikke muligt at fastsætte den normale værdi p(cid:134) grundlag af hjemmemarkedsprisen for sammenlignelige typer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. ii) Normal værdi baseret p(cid:134) den beregnede værdi (76) For alle typer af den p(cid:134)gældende vare, der solgtes til eksport til Fællesskabet af de tre selskaber, for hvilke der blev foretaget en dumpingberegning, blev den normale værdi fastsat p(cid:134) grundlag af den beregnede værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. (77) Dette blev gjort ved en sammenlægning af selska- bernes egne SG&A-omkostninger og fortjenst- margen p(cid:134) hjemmemarkedet og produktionsom- kostningerne i forbindelse med de eksporterede typer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen. d) Eksportpris (78) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere eksportprisen p(cid:134) varer med oprindelse i Indonesien, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra c). (79) Alle selskaber i stikprøven eksporterede til uafhæn- gige importører i Fællesskabet. Eksportpriserne blev s(cid:134)ledes fastlagt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen p(cid:134) grundlag af de priser, der betaltes eller skulle betales for varen, n(cid:134)r den solgtes til eksport til Fællesskabet. e) Sammenligning (80) Med henblik p(cid:134) at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der behørigt justeret for forskelle, som kunne p(cid:134)virke prisernes sammenlignelighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. (81) Der blev s(cid:134)ledes justeret for forskelle i transport- og h(cid:134)ndteringsomkostninger, kreditomkostninger, em- balleringsomkostninger og provisioner i p(cid:134)kom- mende tilfælde, og hvor det var berettiget. undersøgelsen, at beløbet for kreditomkostninger var oppustet, idet der var anvendt en unaturlig høj rentesats. Der blev derfor kun justeret p(cid:134) grundlag af en rentesats for kortsigtede l(cid:134)n, som konstate- redes i de p(cid:134)gældende selskabers reviderede regn- skaber. f) Dumpingmargen (83) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere dumpingmargenen for varer med oprindelse i Indien, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra c), bortset fra at de samarbejdsvillige selskaber ikke indgik i stikprø- ven. i) Dumpingmargen for undersøgte sel- skaber (84) Det fandt fremgik af sammenligningen, at der dumping sted med hensyn til alle selskaber i stik- prøven. Dumpingmargenerne er følgende udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse: — Group Argo Pantes (P. T. Argo Pantes and P. T. Daya Manunggal) — P. T. Eratex Djaja Ltd — P. T. Apac Inti Corpora 31,8 % 29,7 % 19 %. ii) Dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven (85) For samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven (se afsnit 2, litra b)), blev det foreløbigt besluttet, at anvende de foreliggende oplysninger i overensstemmelse med artikel 17, stk. 4, og artikel 18 i grundforordnigen, hvilket i dette tilfælde var den dumpingmargen, der er nævnt i klagen. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er margenen 13,5 %. iii) Dumpingmargen for villige selskaber ikke-samarbejds- (86) For ikke-samarbejdsvillige selskaber blev dumping- margenen fastsat p(cid:134) grundlag af margenen for det selskab i som havde den højeste dumpingmargen. Udtrykt i procent af importpri- sen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 31,8 %. stikprøven, 4. Tyrkiet i) Justering for kreditomkostninger a) Samarbejdsniveau (82) De tre indonesiske eksportører/producenter gjorde gældende, at den normale værdi burde justeres for fremgik imidlertid af kreditomkostninger. Det (87) Fem selskaber indsendte en besvarelse af spørge- skemaet for producenter/eksportører og blev under- søgt. L 111/28 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 (88) Det fremgik af undersøgelsen, at et af disse fem selskaber ikke var producent, men forhandler, og at selskabet købte varen fra en uafhængig producent, som indgik i stikprøven, for at eksportere den til Fællesskabet. Det er Kommissionens faste praksis kun at beregne antidumpingmargener for produ- center. Denne forhandlers indkøb anvendtes derfor til fastsættelse af antidumpingmargenen for den p(cid:134)gældende producent. (89) Et af de udvalgte selskaber samarbejdede ikke fuldt ud i forbindelse med proceduren. Det konstateredes faktisk, at der hverken kunne fæstes lid til de angivne produktionsomkostninger eller de angivne eksportmængder. (90) Da selskabet indgav vildledende og up(cid:134)lidelige oplysninger, blev det besluttet at betragte det som en ikke-samarbejdsvillig part. (91) P(cid:134) baggrund af de udvalgte selskabers lave repræ- sentativitetsniveau, er Kommissionen i færd med at en ny undersøge, hvordan der kan udtages stikprøve med henblik p(cid:134) en undersøgelse vedrø- rende endelige foranstaltninger, hvis der bliver tale om en s(cid:134)dan. b) Normal værdi (92) De procedurer og metoder, som Kommissionens tjenestegrene fulgte for at vurdere den normale værdi for varer med oprindelse i Tyrkiet, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra b). Men p(cid:134) grund af en høj inflation blev der beregnet en normal værdi for hver enkelt type p(cid:134) m(cid:134)nedsbasis for Tyrkiet. (93) i) Normal værdi baseret p(cid:134) den faktiske hjemmemarkedspris Efter en vurdering af hjemmemarkedssalgets repræ- sentativitet, typernes sammenlignelighed og type- bestemt repræsentativitet og efter en undersøgelse af, om salget havde fundet sted i normal handel som omhandlet under afsnit 2, litra b), beregnede Kommissionen den normale værdi p(cid:134) m(cid:134)nedsbasis p(cid:134) grundlag af de faktiske priser p(cid:134) hjemmemar- kedet (i gennemsnit for de samarbejdsvillige selska- ber: det repræsentative salg af en type for det første selskab, af to typer for det andet selskab og intet for det tredje selskab) i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. ii) Normal værdi baseret p(cid:134) den beregnede værdi for SG&A-omkostninger og en m(cid:134)nedlig fortjenst- margen p(cid:134) hjemmemarkedet to af de tre selskaber blev lagt til produktionsomkostningerne i forbindelse med de p(cid:134)gældende eksporterede typer. For det tredje selskab, som ikke havde noget repræ- sentativt salg p(cid:134) hjemmemarkedet, blev den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, beregnet ved sammenlægning af produk- tionsomkostningerne i forbindelse med selskabets eksporterede typer og det vejede gennemsnit af SG&A-omkostningerne p(cid:134) hjemmemarkedet samt den fortjenstmargen p(cid:134) hjemmemarkedet, som blev fastsat for de to selskaber, der havde et repræsenta- tivt og fortjenstgivende salg p(cid:134) hjemmemarkedet. c) Eksportpris (95) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere eksportprisen p(cid:134) varer med oprindelse i Tyrkiet, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra c). (96) Hele de tyrkiske af ubleget selskabers bomuldsstof p(cid:134) markedet i Fællesskabet fandt sted til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen for selskaberne blev derfor fastsat p(cid:134) grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales. salg d) Sammenligning (97) Med henblik p(cid:134) at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportsprisen blev der behørigt justeret for forskelle, som kunne p(cid:134)virke prisernes sammenlignelighed, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. (98) Der blev s(cid:134)ledes justeret for forskelle i transport- og emballeringsomkostninger, afgifter, kreditomkost- ninger og provisioner i p(cid:134)kommende tilfælde, og hvor det var berettiget. i) Justering for kreditomkostninger (99) En tyrkisk eksportør/producent hævdede, at den normale værdi burde justeres for kreditomkost- ninger i forbindelse med betalingsbetingelser. Det konstateredes imidlertid, at hjemmemarkedssalget foregik p(cid:134) grundlag af en løbende konto, selv om der var angivet betalingsbetingelser p(cid:134) fakturaen. Da der ikke blev fremlagt bevis for, at betalingsbe- tingelserne var funktion af priserne, blev det besluttet ikke at indrømme justering for kreditom- kostninger. (94) I alle andre tilfælde var det nødvendigt at beregne den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen p(cid:134) grundlag af en beregnet værdi for de varer, der eksporteredes til Fællesskabet. Den beregnede normale værdi blev fastsat som beskrevet under afsnit 2, litra b) for hver m(cid:134)ned i undersøgelsesperioden. De m(cid:134)nedlige ii) Justering for valutaomregning (100) Et af selskaberne anmodede om, at der blev justeret i for valutaomregning (artikel 2, stk. 10, grundforordningen) i betragtning af den høje infla- tionsrate i Tyrkiet og den tilsvarende konstante valutaforringelse. litra j), 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/29 (101) Det blev imidlertid fastsl(cid:134)et, at der allerede er taget hensyn til forringelsen ved justeringer i form af beregning af den normale værdi p(cid:134) m(cid:134)nedsbasis og ved gennemsnitlige af m(cid:134)nedlige vekselkurser. Anmodningen blev derfor afvist. anvendelse e) Dumpingmargen (102) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere dumpingmargenen for varer med oprindelse i Tyrkiet var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra e). i) Dumpingmargen for undersøgte selska- ber, som samarbejdede (103) Det fandt fremg(cid:134)r af sammenligningen, at der dumping sted i forbindelse med to af selskaberne i stikprøven. Dumpingmargenen er følgende udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse: — Birlik Mensucat — Tureks — Teksmobili 11 % 10,4 % 1,6 %. ii) Dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven litra d)) (104) Samarbejdsvillige selskaber (se afsnit 1, litra b) og fik tildelt den gennemsnitlige afsnit 1, dumpingmargen for selskaberne i stikprøven. Da den konstaterede dumpingmargen for Teksmobili var under 2 %, blev der ikke taget hensyn til den ved fastsættelsen af den gennemsnitlige dumping- margen for stikprøven. Udtrykt i procent af import- prisen, cif Fællesskabets grænse, er margenen 11 %. iii) Dumpingmargen for villige selskaber ikke-samarbejds- (105) P(cid:134) grund af det lave niveau for samarbejde i Tyrkiet blev dumpingmargenen for alle andre ikke-samar- fastsat p(cid:134) grundlag af de bejdsvillige selskaber bedste foreliggende oplysninger (se afsnit 2, litra e)). (106) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fælles- skabets grænse, er margenen 14,29 %. a) Normal værdi (108) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere den normale værdi, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra b). i) Normal værdi baseret p(cid:134) den faktiske hjemmemarkedspris (109) Efter en vurdering af hjemmemarkedssalgets repræ- sentativitet, typernes sammenlignelighed og type- bestemt repræsentativitet og efter en undersøgelse af, om salget havde fundet sted i normal handel som omhandlet under afsnit 2, litra b), konklude- rede Kommissionens tjenestegrene, at den normale værdi for syv typer for et selskabs vedkommende kunne fastsættes p(cid:134) grundlag af den faktiske hjem- memarkedspris i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. ii) Normal værdi baseret p(cid:134) den beregnede værdi (110) For alle andre typer, der solgtes til eksport til Fællesskabet af det ene selskab, der er nævnt under afsnit 5, litra a), og for alle typer, der solgtes til eksport til Fællesskabet af de to andre selskaber, m(cid:134)tte den normale værdi beregnes i overensstem- melse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen p(cid:134) grundlag af en beregnet værdi for de varer, der eksporteredes til Fællesskabet. Den beregnede normale værdi pr. type blev fastsat som beskrevet under afsnit 2, litra b). (111) Da kun et selskab havde et det blev besluttet tilstrækkeligt stort fortjenstgivende salg af den p(cid:134)gældende vare i undersøgelsesperioden, at anvende det p(cid:134)gældende selskabs fortjenstmargen for de to andre selskaber til beregningen af den normale værdi. For det første selskab blev den beregnede normale værdi derfor fastsat p(cid:134) grundlag af produktionsomkostningerne plus selskabets egne SG&A-omkostninger og fortjenstmargen. For de to andre selskaber blev den normale værdi beregnet p(cid:134) grundlag af deres egne produktionsomkost- ninger og SG&A-omkostninger og fortjenstmar- genen for det selskab, der havde et tilstrækkeligt stort fortjenstgivende salg p(cid:134) hjemmemarkedet. 5. Egypten b) Eksportpris (107) Tre selskaber blev undersøgt i Egypten. I betragt- ning af, at de tre selskaber direkte eller indirekte var statsejede og under regeringens forvaltning, blev det besluttet at behandle dem som (cid:130)n gruppe. Derfor blev der ikke fastsat individuelle dumping- margener og toldsatser. Der blev kun skelnet mellem samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige eksportører. (112) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere eksportprisen p(cid:134) varer med oprindelse i Egypten, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra c). (113) Hele de tre selskabers eksport af ubleget stof af bomuld til Fællesskabet fandt sted til uafhængige kunder. Eksportprisen for disse selskaber blev L 111/30 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 derfor fastsat p(cid:134) grundlag af de priser, der faktisk betaltes til dem for ubleget stof af bomuld i over- ensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforord- ningen. c) Sammenligning (114) Med henblik p(cid:134) at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der behørigt justeret for forskelle, som kunne p(cid:134)virke prisernes sammenlignelighed, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. (115) Der blev s(cid:134)ledes justeret for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, emballeringsomkostnin- ger, kreditomkostninger og provisioner i p(cid:134)kom- mende tilfælde, og hvor det var berettiget. i) Justering for kreditomkostninger for kreditomkostninger. For (116) Alle tre selskaber hævdede, at den normale værdi burde justeres to selskabers vedkommende m(cid:134)tte dette krav afvises, fordi det viste sig, at betalingsbetingelserne p(cid:134) hjemmemarkedet faktisk var baseret p(cid:134) en løbende konto, dvs. at der ikke blev fremlagt bevis for, at betalingsbetingelserne var funktion af priserne. d) Dumpingmargen i) Metode (117) Af de grunde, der er anført under afsnit 2, blev det besluttet kun at beregne (cid:130)n dumpingmargen for alle samarbejdsvillige selskaber. Procedurerne for fastsættelse af dumpingmargenen var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra e). (118) Der blev beregnet individuelle dumpingmargener for de tre undersøgte selskaber, og den gennemsnit- lige margen, vejet p(cid:134) grundlag af omsætningen i forbindelse med eksport til Fællesskabet, blev anvendt for alle samarbejdsvillige selskaber. litra c)). Udtrykt Fællesskabets grænse, er margenen 20,6 %. i procent af importprisen, cif 6. Pakistan a) Samarbejdsniveau (121) Fem selskaber blev udtaget til stikprøven for Paki- stan som anført under afsnit 1, litra c) og blev undersøgt. Der blev fastsat individuelle dumping- margener for to ikke-forbundne selskaber, medens der fastsattes en vejet gennemsnitlig dumping- margen for to andre forbundne selskaber. Det sidste selskab blev anset for at være et ikke-samarbejdsvil- ligt selskab og fik tildelt samme margen som det samarbejdsvillige selskab med den højeste margen (se nedenfor). (122) De de og tre selskaber ikke-forbundne to forbundne selskaber indgik i forskellige grupper af selskaber. I hver af disse grupper var der selskaber, som i forskellig grad var involveret i produktion og salg af den p(cid:134)gældende vare. Med henblik p(cid:134) en foreløbig afgørelse vil ovennævnte margener ogs(cid:134) gælde for de andre selskaber, der indg(cid:134)r i den samme gruppe (se afsnit 2, litra a)). (123) Artikel 18 i grundforordningen blev anvendt for et selskab, som havde indgivet vildledende oplysnin- ger. Dumpingmargenen for dette selskab blev derfor ikke medtaget ved fastsættelsen af den gennemsnitlige dumpingmargen for samarbejdsvil- lige selskaber (se afsnit 2, litra e)). Det konstateredes imidlertid, at dette ikke havde urimelige følger for stikprøvens reprænsentativitet, da det selskab, der blev taget ud, tegnede sig for mindre end en tred- jedel eksportmængden for de oprindelige selskaber i stikprøven. af b) Normal værdi ii) Dumpingmargen for alle samarbejdsvil- lige selskaber, uanset om de indgik i stikprøven eller ej (124) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere den normale værdi for varer med oprindelse i Pakistan, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra b). (119) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er dumpingmargenen for samarbejdsvillige eksportører 20,6 %. i) Normal værdi baseret p(cid:134) den faktiske hjemmemarkedspris iii) Dumpingmargen for villige selskaber ikke-samarbejds- (120) P(cid:134) grund af det høje samarbejdsniveau i Egypten blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige selskaber svarende til margenen for det selskab, der havde den højeste margen (se afsnit 2, fastsat (125) Efter en vurdering af hjemmemarkedssalgets repræ- sentativitet, typernes sammenlignelighed og type- bestemt repræsentativitet og efter en undersøgelse af, om salget havde fundet sted i normal handel fastslog som omhandlet under afsnit 2, Kommissionen, at tre selskaber i stikprøven havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg af den p(cid:134)gæl- dende vare i undersøgelsesperioden. litra b), 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/31 et for (126) Det konstateredes, at de tre selskabers repræsenta- tive hjemmemarkedssalg fandt sted i normal handel. For et selskabs vedkommende var der imid- lertid kun en type vare, der solgtes p(cid:134) hjemmemar- kedet, og som kunne sammenlignes med de eksporterede andet typer, medens der selskabs vedkommende var to typer, der solgtes p(cid:134) hjemmemarkedet, og som kunne sammenlignes med de eksporterede typer. Det tredje selskab havde ikke nogen type, der kunne sammenlignes med de eksporterede typer. Under disse omstæn- digheder konkluderede Kommissionen, at den normale værdi for Pakistan kunne beregnes i alle tilfælde, bortset fra i forbindelse med en type for et selskabs vedkommende og to typer for et andet selskabs vedkommende, hvor den normale værdi blev baseret p(cid:134) de priser, der betaltes i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet. fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen p(cid:134) grundlag af de priser, der betaltes eller skulle betales for den p(cid:134)gældende vare ved salg til eksport til Fællesskabet. d) Sammenligning (132) Med henblik p(cid:134) at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der behørigt justeret for forskelle, som kunne p(cid:134)virke prisernes sammenlignelighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. (133) Der blev s(cid:134)ledes justeret for forskelle i transport- og h(cid:134)ndteringsomkostninger, kreditomkostninger og provisioner i p(cid:134)kommende tilfælde, og hvor det var berettiget. ii) Normal værdi baseret p(cid:134) den beregnede værdi i) Justering for importafgifter (127) For alle typer undtagen tre af den p(cid:134)gældende vare, der solgtes til eksport til Fællesskabet af de fire udvalgte selskaber, blev den normale værdi fastsat p(cid:134) grundlag af den beregnede værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. samarbejdsvillige (128) For de tre selskaber med repræsentativt hjemme- fastsat ved markedssalg blev den normale værdi sammenlægning SG&A- af omkostninger og fortjenstmargen p(cid:134) hjemmemar- kedet og produktionsomkostningerne i forbindelse med de eksporterede typer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen. selskabernes egne (129) Det andet samarbejdsvillige selskab i stikprøven havde ikke noget salg p(cid:134) hjemmemarkedet. I over- stk. 6, blev den ensstemmelse med artikel 2, normale værdi for dette selskab derfor beregnet ved sammenlægning af produktionsomkostningerne i forbindelse med de eksporterede typer og det vejede gennemsnit af SG&A-omkostningerne p(cid:134) hjemmemarkedet samt den fortjenstmargen p(cid:134) hjemmemarkedet, der var fastsat for de tre selskaber med et repræsentativt og fortjenstgivende hjemme- markedssalg. e) Eksportpris (130) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere eksportprisen p(cid:134) varer med oprindelse i Pakistan, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra c). (131) Alle samarbejdsvillige stikprøven eksporterede deres varer direkte til uafhængige i Fællesskabet. Eksportpriserne blev importører selskaber i (134) Alle pakistanske eksportører/producenter hævdede, at det var nødvendigt at justere den normale værdi for importafgifter og told p(cid:134) materialer, der fysisk var inkorporeret i samme vare til forbrug, som blev refunderet ved eksport af den p(cid:134)gældende vare i henhold til pakistansk lovgivning. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at beløbene for refun- derede importafgifter og told oversteg de beløb, der faktisk var i omkostningerne til de anvendte r(cid:134)materialer. Der blev derfor i overens- stemmelse med artikel 2, stk. 10, litra b), i grundfo- rordningen kun justeret for de beløb, der faktisk var indregnet i omkostningerne til r(cid:134)materialerne. indregnet e) Dumpingmargen (135) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere dumpingmargenen for varer med oprindelse i Pakistan, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra e). i) Dumpingmargen for undersøgte samar- bejdsvillige selskaber (136) Det fandt fremgik af sammenligningen, at der dumping sted i forbindelse med alle selskaber i stikprøven. Udtryk i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er dumpingmargenen føl- gende: — Sapphire Group (Diamond Fabrics Ltd, Amer Fabrics Ltd) — Nishat Group (Nishat Mills Ltd, Nishat Fabrics Ltd) — Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd) 15,6 % 32,5 % 11,7 %. L 111/32 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 ii) Dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven (137) Samarbejdsvillige selskaber (se afsnit 1, litra b) og fik tildelt den gennemsnitlige afsnit 1, dumpingmargen for stikprøven. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesska- bets grænse er margenen 19,2 %. selskaberne litra d)) i iii) Dumpingmargen for villige selskaber ikke-samarbejds- (138) P(cid:134) grund af det høje samarbejdsniveau i Pakistan blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige selskaber fastsat p(cid:134) grundlag af margenen for det stikprøven, der havde den højeste selskab i i dumpingmargen (se afsnit 2, procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er margenen 32,5 %. litra c)). Udtrykt overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grund- forordningen. Den beregnede værdi blev fastsat efter den metode, der er beskrevet under afsnit 2, litra b). For tre selskaber, som havde et tilstrækkeligt stort fortjenstgivende salg, blev den beregnede normale værdi fastsat p(cid:134) grundlag af selskabets egne produk- tionsomkostninger plus dets egne SG&A-omkost- ninger og fortjenstmargen. For de to andre selska- ber, som ikke havde et tilstrækkeligt stort fortjenst- givende salg p(cid:134) hjemmemarkedet, blev den bereg- nede normale værdi fastsat p(cid:134) grundlag af selska- bernes egne produktionsomkostninger og SG&A- omkostninger plus den vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for de selskaber, der havde et tilstrækkeligt stort fortjenstgivende salg p(cid:134) hjem- I p(cid:134)kommende tilfælde blev de memarkedet. angivne SG&A-omkostninger korrigeret. 7. Indien b) Eksportpris (139) Alle fem selskaber, der var udtaget til stikprøven for Indien, indsendte besvarelser af spørgeskemaet for producenter/eksportører. Oplysningerne fra selska- berne blev efterprøvet. Der blev beregnet individu- elle dumpingmargener for de fem selskaber. (143) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere eksportprisen p(cid:134) varer med oprindelse i Indien, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra c). a) Normal værdi (140) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere den normale værdi for varer med oprindelse i Indien, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra b). i) Normal værdi baseret p(cid:134) den faktiske hjemmemarkedspris (141) Efter en vurdering af hjemmemarkedssalgets repræ- sentativitet, typernes sammenlignelighed og type- bestemt repræsentativitet og efter en undersøgelse af, om salget havde fundet sted i normal handel som omhandlet under afsnit 2, litra b), konklude- rede Kommissionen, at den normale værdi for 23 typer ubleget bomuldsstof, som solgtes til eksport til Fællesskabet af de fem selskaber, kunne fast- sættes p(cid:134) grundlag af de faktiske priser p(cid:134) hjemme- markedet for sammenlignelige typer i overensstem- melse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. ii) Normal værdi baseret p(cid:134) den beregnede værdi (142) For alle andre typer, der solgtes til eksport til Fællesskabet af selskaberne, m(cid:134)tte den normale værdi fastsættes p(cid:134) grundlag af en beregnet værdi for de varer, der eksporteredes til Fællesskabet, i (144) Alle fem selskaber i stikprøven eksporterede deres varer direkte til uafhængige importører i Fælles- skabet eller solgte til uafhængige parter i Indien til eksport til Fællesskabet. Eksportprisen for disse transaktioner blev derfor fastsat p(cid:134) grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af uafhængige importører til de indiske producenter for ubleget bomuldsstof. (145) Et indisk selskab solgte ogs(cid:134) en del af sin produk- tion til Fællesskabet via tre forbundne handelssel- skaber. Eksportpriserne for de varer, der solgtes via de forbundne selskaber, blev beregnet p(cid:134) grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af den første uafhængige kunde, minus en rimelig fortjenstmargen og SG&A-omkostninger for disse selskaber, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Fortjenstmargenen blev fore- løbigt fastsat til 5 %, da der ikke forel(cid:134) oplysninger fra uafhængige importører i Fællesskabet. c) Sammenligning (146) Med henblik p(cid:134) at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der for de forskelle, der blev gjort behørigt gældende, og som det p(cid:134)vistes kunne p(cid:134)virke prisernes sammenlignelighed, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. justeret 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/33 (147) Der blev s(cid:134)ledes justeret for importafgifter og indi- rekte afgifter, rabatter og afslag, for transport- og forsikringsomkostninger, h(cid:134)ndteringsomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballe- ringsomkostninger, kreditomkostninger, provisio- ner og omkostninger til køb af eksportlicenser. i) Justering for handelsled (148) Alle selskaber hævdede, at det var nødvendigt at justere for en p(cid:134)st(cid:134)et forskel i handelsled i forbin- delse med deres eksport- og hjemmemarkedssalg. Selskaberne fremsatte disse krav, fordi de hovedsa- gelig solgte til distributører p(cid:134) markedet i Fælles- skabet og fortrinsvis til den endelige bruger p(cid:134) hjemmemarkedet, og fordi transaktionerne p(cid:134) hjemmemarkedet i gennemsnit var mindre end det enkelte salg til Fællesskabet. Et selskab gjorde ogs(cid:134) gældende, at alle fradrag for SG&A-omkostninger, som blev afholdt af dets forbundne importører og fratrukket eksportprisen ved salg til første uafhæn- gige køber forbindelse med beregningen af eksportprisen, automatisk burde indrømmes som justering for handelsled i forbindelse med fastsæt- telsen af den normale værdi. Ingen af selskaberne var imidlertid i stand til at p(cid:134)vise en konsekvent forskel i prisniveau i overensstemmelse med den p(cid:134)st(cid:134)ede forskel i handelsled. I betragtning heraf blev der ikke indrømmet justering for forskelle i handelsled. i ii) Justering for importafgifter (149) Alle indiske selskaber hævdede, at det var nødven- digt at justere for indirekte afgifter, som afholdes i forbindelse med samme vare og fysisk inkorpore- rede materialer, n(cid:134)r varerne er bestemt til forbrug i Indien, og som refunderes i forbindelse med de varer, der eksporteres til Fællesskabet. Da kravene i højere grad var baseret p(cid:134) de beløb, der refunderes ved eksportsalg, end p(cid:134) de beløb, der afholdes i forbindelse med varen til forbrug i Indien, blev de ønskede justeringer nedsat i overensstemmelse hermed. iii) Justering for valutaomregning (150) Alle indiske selskaber hævdede, at Kommissionen burde afvige fra deres sædvanlige praksis og anvende vekselkursen for salg af udenlandsk valuta p(cid:134) terminsmarkedet i stedet for vekselkursen p(cid:134) fakturadatoen. Da der imidlertid ikke var nogen direkte forbindelse mellem salget af udenlandsk valuta og eksportsalget, anvendte Kommissionen vekselkurserne p(cid:134) fakturadatoen. krævede justering for lønninger til sælgere. Da ingen af selskaberne var i stand til at p(cid:134)vise, at disse faktorer p(cid:134)virkede prisernes sammenlignelighed, blev kravene afvist. d) Dumpingmargen i) Metode (152) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere dumpingmargenen for varer med oprindelse i Indien, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra e). (153) For to indiske selskaber blev dumingmargenen beregnet p(cid:134) grundlag af en sammenligning af de vejede gennemsnitlige normale værdier og de vejede gennemsnitlige eksportpriser. For de andre selskaber blev den vejede gennemsnitlige værdi sammenlignet med priserne for hver enkelt trans- aktion til Fællesskabet. ii) Dumpingmargen for undersøgte sel- skaber (154) Det fandt fremgik af sammenligningen, at der dumping sted i forbindelse med alle selskaber i stikprøven. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets dumpingmargenerne følgende: grænse, er — Century Textiles and Industries Ltd 15,0 % — Coats Viyella India Ltd — Mafatlal Industries Ltd — Vardhman Spinning & General Mills Ltd — Virudhunagar Textile Mills Ltd og dets forbundne selskab Thiagarajar Mills Ltd 14,7 % 16,9 % 4,9 % 5,9 %. iii) Dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven (155) Samarbejdsvillige selskaber (se afsnit 1, litra b) og afsnit 1, litra d)) fik tildelt den vejede gennemsnit- lige dumpingmargen for selskaberne i stikprøven. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesska- bets grænse, er margenen 13,2 %. iv) Dumpingmargen for villige selskaber ikke-samarbejds- iv) Justering for andre faktorer, som p(cid:134)vir- kede prisernes sammenlignelighed (151) Fem indiske selskaber hævdede, at der p(cid:134) grundlag af artikel 2, stk. 10, litra k), m(cid:134)tte justeres for udgifter til annoncering og reklame, og to selskaber (156) P(cid:134) grund af det høje samarbejdsniveau i Indien blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige selskaber fastsat som svarende til margenen for det selskab, der havde den højeste margen i stikprøven (se afsnit 2, litra e)). Udtrykt i procent af importpri- sen, cif Fællesskabets grænse, er margenen 16,9 %. L 111/34 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 8. Folkerepublikken Kina eksportører, dvs. dem, der udvalgtes i forbindelse med hovedstikprøven. (157) Da Folkerepublikken Kina ikke er et land med markedsøkonomi, var det nødvendigt at sammen- ligne de kinesiske eksportørers eksportpriser med hjemmemarkedspriserne eller produktionsomkost- ningerne i et tredjeland med markedsøkonomi. Klageren foreslog Indien. Da Indien er den største eksportør med det største antal producenter, og da de interesserede parter ikke fremlagde dokumenta- tion til for et andet referenceland, valgte Kommissionen Indien som et passende tredjeland p(cid:134) med markedsøkonomi med fastsættelsen af den normale værdi i overensstem- melse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen. henblik fordel (158) Der blev udtaget tre eksportører til stikprøven for Folkerepublikken Kina, og de fik tilsendt spørge- skemaer. Der var tale om statsejede selskaber. c) Eksportpris (162) De procedurer og metoder, som Kommissionen fulgte for at vurdere eksportprisen p(cid:134) varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina, var de samme som dem, der er beskrevet under afsnit 2, litra c). (163) Et af selskaberne havde en forbunden importør i Tyskland, som handlede med en del af selskabets eksport til Fællesskabet. For salg via den forbundne importør blev eksportprisen beregnet p(cid:134) grundlag af den pris, der betaltes eller skulle betales af den første uafhængige kunde for den p(cid:134)gældende vare, minus SG&A-omkostninger og et rimeligt beløb for fortjeneste i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Fortjenstmargenen blev fore- løbigt fastsat til 5 % af omsætningen. a) Individuel behandling d) Sammenligning (159) Alle tre eksportører i stikprøven anmodede om at f(cid:134) beregnet individuelle dumpingmargener, idet de gjorde gældende, at de havde fuld selvstændighed og var ansvarlige for deres fortjeneste og tab. (160) Ifølge fast praksis med hensyn til eksport af varer fra statshandelslande kan der kun indrømmes indi- viduel behandling i de tilfælde, hvor den p(cid:134)gæl- dende eksportør kan fremlægge bevis for, at de nationale myndigheder ikke øver nogen indflydelse p(cid:134) selskabet, og dette fungerer efter markedsøkono- miske principper. I den foreliggende procedure blev der ikke fremlagt nogen dokumentation i s(cid:134) henseende. Under disse omstændigheder blev det besluttet, at der ikke burde fastsættes individuelle enkelt dumpingmargener, men dumpingmargen p(cid:134) vejede gennemsnit af dumpingmargenerne for selskaberne i stikprøven (vejet p(cid:134) grundlag af eksportomsæt- ningen til Fællesskabet). derimod af grundlag en det b) Normale værdi (161) Den normale værdi for de kinesiske eksportører blev beregnet p(cid:134) grundlag af de fastlagte normale værdier for de samarbejdsvillige indiske selskaber (se afsnit 7, litra a)). I den forbindelse anvendtes de indiske typer, der solgtes p(cid:134) hjemmemarkedet, og som det konstateredes havde samme konstruktions- nummer (se ogs(cid:134) afsnit 2, litra b)) som de kinesiske typer, der eksporteredes til Fællesskabet. P(cid:134) grund af vanskelighederne med at finde en repræsentativ mængde sammenlignelige typer anvendte Kom- for alle indiske missionen de normale værdier (164) Med henblik p(cid:134) at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der som p(cid:134)virkede justeret behørigt prisernes sammenlignelighed, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. forskelle, for (165) Eksportprisen blev i p(cid:134)kommende tilfælde justeret for kreditomkostninger, transport- og emballerings- omkostninger samt provisioner. (166) Alle justeringer, der blev indrømmet de indiske eksportører (se afsnit 7, litra c)), blev ogs(cid:134) anvendt i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi i Folkerepublikken Kinas tilfælde. e) Dumpingmargen (167) Den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type som fastsat for Indien under afsnit 7, litra a) blev sammenlignet med eksportprisen som fastsat under afsnit 8, litra c), idet begge blev justeret i overensstemmelse med afsnit 8, litra d). Der anvendtes samme metode som beskrevet under afsnit 2, litra e). i) Dumpingmargen for Folkerepublikken Kina (168) Det fremg(cid:134)r af sammenligningen som beskrevet under punkt 8, litra d), at der finder dumping sted i forbindelse med de tre kinesiske producenter. Da ingen af selskaberne blev indrømmet individuel behandling, blev der beregnet en enkelt dumping- margen for Folkerepublikken Kina, hvilket var den gennemsnitlige fastlagte margen for alle tre selska- ber, vejet p(cid:134) grundlag af eksportomsætningen. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er dumpingmargenen 15,7 %. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/35 9. Dumpingmargener Selskaber i stikprøven Samarbejdsvillige selskaber Ikke samarbejdsvillige selskaber Enkelt margen 15,7 % intet Folke- republikken Kina Egypten Enkelt margen 20,6 % 20,6 % 20,6 % Indien 15 % 13,2 % 16,9 % — Century Textiles & Industries Ltd — Mafatlal Group (Mafatlal Industries Limited + The Mafatlal Fine Spin- ning & Manufacturing Company Ltd) 16,9 % 14,7 % 4,9 % 5,9 % — Coats Viyella India Ltd — Vardhman Spinning & Gen. Mills Ltd — Virudhunagar Indonesien — Group Argo Pantes (P. T. Argo Pantes 13,5 % 31,7 % + P. T. Daya Manunggal) — Apac Inti Corpora — Eratex Djaja — Diamond Fabrics Ltd — Nishat Mills Ltd — Kohinoor Raiwind Mills Ltd — Kohinoor Weaving Mills Ltd — Birlik Mensucat — Tureks — Teksmobili 31,7 % 19 % 29,7 % 15,6 % 32,5 % 11,7 % 11,7 % 11 % 10,4 % 1,6 % Pakistan Tyrkiet 19,2 % 32,5 % 10,9 % 14,2 % (169) D. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET følgende benævnt I betragtning af det store antal producenter, der støttede klagen (i det »EF- erhvervsgrenen«), og som ønskede at samarbejde med Kommissionen, besluttede Kommissionen at undersøge spørgsm(cid:134)let om skade p(cid:134) grundlag af en stikprøve af EF-producenter, som det med rime- lighed var muligt at undersøge inden for den fast- satte frist. I indledningsmeddelelsen blev det anført, at den stikprøve, der anvendtes i forbindelse med den tidligere undersøgelse, ville danne grundlag af udtagelsen af selskaber. Med henblik p(cid:134) at udtage stikprøven anmodede Kommissionen klageren om at forelægge bestemte data ang(cid:134)ende hvert selskabs produktion og salg af den p(cid:134)gældende vare i (cid:134)ret 1996. (170) P(cid:134) grundlag af disse oplysninger udtog Kommis- sionen 14 selskaber, der repræsenterede syv med- lemsstater; disse selskaber fik tilsendt spørgeske- maer. Ved udtagelsen blev der taget hensyn til følgende kriterier: antal selskaber pr. land i forhold til landets betydning, de vigtigste producerende medlemsstater, de forskellige selskabers størrelse og produktionsstruktur. De selskaber, der indgik i stik- prøven, tegnede sig for ca. 52 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den p(cid:134)gældende vare i undersøgelsesperioden. (171) som efter Interesserede parter, indledningsmed- delelsen havde udtrykt ønske om at blive hørt af Kommissionen ang(cid:134)ende den endelige udtagelse til fik oplysning om de p(cid:134)gældende stikprøven, selskaber og den metode, der anvendtes til udvæl- gelsen. Følgende producenter blev udtaget til stikprøven: Tyskland: — Ettlin Gesellschaft f(cid:129)r Spinnerei und Weberei AG — Velener Textilwerke Grimmelt Wevers & Co. GmbH — Hecking S(cid:148)hne — A. K(cid:129)mpers GmbH & Co. Italien: — Tessiture Niggeler & K(cid:129)pfer SpA — Standartela SpA L 111/36 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 Frankrig: — Ets. des Fils de V. Perrin — Tenthorey — SA HGP GAT — Fil. et Tis. de Saulxures Spanien: — Hilados y Tejidos Puigner(cid:155), S. A. Portugal: — Incotex — Ind ´ustria e Com(cid:130)rcio de T(cid:136)xteis Lda Belgien: — Le Compte Textielfabrieken NV Østrig: — Linz Textil GmbH. (172) Linz Textil blev taget ud af stikprøven, da det ikke var i stand til at forelægge de ønskede oplysninger, selv om det udtrykkeligt støttede proceduren. E. SKADE 1. Indledende bemærkninger (173) Med henblik p(cid:134) at fastlægge den forvoldte skade vedrørende undersøgte Kommissionen perioden 1. januar 1993 til 30. data juni 1997. (174) For at kunne foretage sammenligninger p(cid:134) (cid:134)rsbasis blev de respektive kalender(cid:134)r fra 1993 til 1996 sammenlignet med perioden juli 1996 - juni 1997, skades- som med henblik p(cid:134) fastlæggelsen af tendenser, (cid:134)rsagssammenhænge og Fællesskabets interesser i det følgende er benævnt »skadesunder- søgelsesperioden«. (175) Det geografiske anvendelsesomr(cid:134)de for undersø- gelsen af perioden 1. januar 1993 - 30. juni 1997 var det nuværende Fællesskab med 15 medlemssta- ter. Spørgsm(cid:134)let skade er blevet undersøgt med henvisning til det frie marked, da det konstateredes, at der foreligger en klar adskillelse mellem det bundne og det frie marked for ubleget stof af bomuld i Fællesskabet. 2. Forbruget i Fællesskabet (176) I det synlige forbrug i Fælleskabet, som beregnedes ved at sammenlægge EF-producenternes produk- tion (1) og importen (2) og fradrage eksporten (3), var der mellem 1993 og 1996 en stigning p(cid:134) 12,7% fra I 1994 ca. 273 000 tons til ca. 308 000 tons. (1) Kilde: CITH, Euratex og Eurocoton. (2) Kilde: Eurostat og de statistiske kontorer i Sverige, Finland og (3) Kilde: Eurostat og de statistiske kontorer i Sverige, Finland og Østrig for (cid:134)rene før 1995. Østrig for (cid:134)rene før 1995. udgjorde forbruget ca. 312 790 tons og i 1995 ca. 282 200 skadesundersøgelsesperioden I udgjorde forbruget ca. 297 600 tons. tons. 3. Kumulativ vurdering af dumpingimportens virkninger (177) Kommissionen undersøgte, om virkningerne af importen fra alle de berørte lande burde vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. (178) Tyrkiske eksportører gjorde gældende, at eksporten af ubleget stof af bomuld fra Tyrkiet ikke burde lægges sammen med eksporten fra de andre lande p(cid:134) grund af nedgangen i eksporten fra Tyrkiet, dens faldende andel af markedet i Fællesskabet og forskellene i eksportpriser i forhold til de andre berørte lande. (179) P(cid:134) samme m(cid:134)de gjorde egyptiske eksportører gældende, at eksporten fra Egypten ikke burde sammenlægges med eksporten fra de andre lande, p(cid:134) grund af nedgangen i dens absolutte og relative niveau og dens forskellige markedsadfærd i forbin- delse med eksporten. (180) Kommissionen undersøgte disse argumenter under hensyn til betingelserne i artikel 3, stk. 4, i grund- forordningen, ifølge hvilke følgevirkningerne af importen »kun kan vurderes kumulativt, hvis det fastsl(cid:134)s, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de p(cid:134)gældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er udbetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen p(cid:134) baggrund af vilk(cid:134)- rene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilk(cid:134)rene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare«. P(cid:134) dette grundlag er der foreløbigt draget følgende konklusion: a) Tyrkiet (181) Dumpingmargenen og importmængderne kan ikke anses for at udgøre et minimum eller være fuld- stændig ubetydelige p(cid:134) dette stadium. Med hensyn til det hensigtsmæssige i en kumulativ vurdering p(cid:134) baggrund af konkurrencevilk(cid:134)rene er der foreløbigt draget følgende konklusion: faldt eksporten Mængde og markedsandele: Mellem 1993 og ska- desundersøgelsesperioden fra Tyrkiet med 40 %, fra ca. 9 300 tons i 1993 til ca. 5 600 tons i skadesundersøgelsesperioden. Andelen af markedet i Fællesskabet faldt med 44 points mellem 1993 og skadesundersøgelsesperioden, dvs. fra 3,4 % til 1,9 %. Denne tendens bekræftes af eksporttallene for de ni første m(cid:134)neder i 1997 (3 205 tons). Dette peger p(cid:134) (cid:134)rsbasis p(cid:134) en yderli- 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/37 gere nedgang p(cid:134) 21 % for 1997 sammenlignet med skadesundersøgelsesperioden og repræsenterer en andel p(cid:134) ca. 1,5 % af markedet i Fællesskabet. Nedgangen bør ses p(cid:134) baggrund af det forhold, at der ikke findes kontingentbegrænsninger mellem Tyrkiet og Fællesskabet. Priser: Hvad ang(cid:134)r priserne p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare som anført i Eurostat, steg disse med 9 % mellem 1993 og 1996. I 1996 var de tyrkiske priser de højeste af alle de berørte landes; mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden steg priserne yderli- gere med 1 %. Med hensyn til spørgsm(cid:134)let om prisunderbud, peger de et gennemsnit p(cid:134) 5,6 %. Det er imidlertid nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af repræsen- tativiteten af den stikprøve, der ligger til grund for dette tal (se nedenfor). I gennemsnit er dette forelø- bige tal det laveste for alle lande, der er omfattet af undersøgelsen. foreløbige tal p(cid:134) fastsatte prisunderbud er (182) Det kan konkluderes, at der har været et fald i importmængden, et fald i andelen af markedet i Fællesskabet s(cid:134)vel som en prisstigning p(cid:134) importen af tyrkiske varer i undersøgelsesperioden. Det fore- imidlertid ikke løbigt udbetydeligt, selv om det er baseret p(cid:134) en stikprøve af tvivlsom repræsentativitet. Af disse (cid:134)rsager er det foreløbigt fundet nødvendigt at afvise den tyrkiske anmodning om, at der ikke anvendes sammenlæg- ning, og at sammenlægge importen fra Tyrkiet med importen fra resten af de berørte lande. Spørgs- m(cid:134)let vil imidlertid blive undersøgt yderligere. b) Egypten (183) Importen fra Egypten har ligget temmelig stabilt p(cid:134) omkring 13 000 tons mellem 1993 og 1996. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden var der en stigning i importen fra 12 800 tons til 14 600 tons, dvs. 14 %. Desuden har andelen af markedet i Fællesskabet hele tiden ligget p(cid:134) ca. 5 %. (184) Det konstateredes ogs(cid:134), at importen af ubleget bomuldsstof fra Egypten fulgte samme prismønster som importen fra Indien, Folkerepublikken Kina, Pakistan og Indonesien. Særskilt betragtet er eksportmængden fra de p(cid:134)gældende lande ikke ubetydelig. De varer, der importeres fra de p(cid:134)gæl- dende tredjelande, konkurrerer indbyrdes og med den vare, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen, p(cid:134) baggrund af samme import- og pristendenser. (185) Under disse omstændigheder er det foreløbigt fundet nødvendigt at sammenlægge importen fra Egypten med importen fra de øvrige berørte lande. 4. Dumpingimportens omfang og markeds- andel (186) (187) Importmængden fra de berørte lande steg med 13 % mellem 1993 og 1996, fra 117 224 tons til ca. 131 693 tons. Mellem 1996 og skadesundersøgelses- perioden (midlertidige foranstaltninger var gæl- dende i en del af perioden) faldt importen fra de berørte lande med 24 % fra ca. 131 693 tons til ca. 100 385 tons. Importtendensen bør vurderes p(cid:134) baggrund af følgende faktorer: For det første findes der kontin- genter for størstedelen af de berørte lande, hvilket begrænser disse landes eksportmængde til et fast niveau, idet kontingenternes fleksibilitet er begræn- set; for det andet har der tilsyneladende fundet en vis opbygning af lagerbeholdninger sted i 1996, til dels som følge af den nye antidumpingklage, der blev indgivet det p(cid:134)gældende (cid:134)r, og reaktionen p(cid:134) markedet, som tog forskud p(cid:134) følgerne af eventuel told; for det tredje skete der det modsatte i 1997 lagerbeholdning og følgelig nedsat med salg af import, indført en i en periode, hvor der var midlertidig antidumpingtold i en del af perioden. (188) Den andel af Fællesskabets marked, som repræsen- teres af importen fra de berørte lande, faldt mellem 1993 og 1994 fra 42,8 % til 40,5 %, faldt yderligere til ca. 39 % i 1995 og steg til 42,7 % i 1996. I skadesundersøgelsesperioden faldt den andel af Fællesskabets marked af importen fra de berørte lande, til 33,7 %. som repræsenteres 5. Priserne p(cid:134) dumpingimporten (189) Undersøgelsen af udviklingen i de vejede gennem- snitlige eksportpriser for de p(cid:134)gældende lande som anført i Eurostat viser, at priserne steg fra 3 ECU pr. kg i 1993 til 3,2 ECU pr. kg i 1994. Priserne steg yderligere til 3,6 ECU pr. kg i 1995 og faldt til 3,4 ECU pr. kg i 1996. I skadesundersøgelsespe- rioden steg de til 3,5 ECU pr. kg. (190) Kommissionen undersøgte, om producenter/ eksportørerne i de berørte lande anvendte lavere priser end EF-producenterne. Analysen omfattede juni undersøgelsesperioden 1. 1997. januar 1993 - 30. Med henblik p(cid:134) undersøgelsen af prisunderbud blev b(cid:134)de eksporteret udbleget bomuldsstof s(cid:134)vel som samme stof fremstillet i Fællesskabet af EF- erhvervsgrenen opført i kategorier efter følgende fire kriterier, som blev anset for at have de største L 111/38 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 virkninger for produktionsomkostningerne: garn- nummer i kæde og skud og antal tr(cid:134)de i kæde og skud. 6. EF-erhvervsgrenens situation a) Indledende bemærkninger Eksportørernes priser blev behørigt justeret til cif- værdi og fortoldet. I p(cid:134)kommende tilfælde blev der justeret for handelsled p(cid:134) grundlag af oplysninger i de uafhængige importørers besvarelser af spørge- skemaerne. EF-producenternes priser blev justeret til priser ab fabrik. (193) Til undersøgelse af spørgsm(cid:134)let om skade er der foretaget en vurdering af to sæt oplysninger: Oplys- ningerne p(cid:134) niveauet alle klagere, dvs. EF-erhvervs- grenen, og oplysninger p(cid:134) niveauet selskaberne i stikprøven. Inden for hver kategori blev EF-producenternes vejede gennemsnitlige priser ab fabrik sammen- lignet med hver enkelt producent/eksportørs vejede gennemsnitlige priser ved eksport. (191) Der konstateredes følgende underbudsmargener, udtrykt i procent af EF-producenternes priser: b) Oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen som helhed (194) Mellem 1993 og 1996 faldt EF-erhvervsgrenens produktion af ubleget bomuldsstof fra ca. 85 600 tons til ca. 83 200 tons, dvs. med ca. 3 %. I skades- undersøgelsesperioden steg produktionen 5 %, til ca. 87 500 tons. — Kina: 20 - 24 %; i gennemsnit 21,7 % — Egypten: 24 - 35 %; i gennemsnit 27,8 % — Indien: 3 - 35 %; i gennemsnit 26,9 % (195) Medens forbruget i Fællesskabet steg med 12,6 % mellem 1993 og 1996, var der en nedgang p(cid:134) ca. 1,4 % i EF-erhvervsgrenens fra 74 000 tons til ca. 73 000 tons. Den tilsvarende markedsandel p(cid:134) markedet i Fællesskabet faldt fra 27 % til 24 %, dvs. med 11 % i relative tal i perio- den. samlede salg, — Indonesien: 18 - 36 %; i gennemsnit 29,2 % — Pakistan: 9 - 19 %; i gennemsnit 13,3 % — Tyrkiet: 0,1 - 21,2 %, i gennemsnit 5,6 %. (196) Mellem 1996 og undersøgelsesperioden steg EF- erhvervsgrenens salg til 77 000 tons, dvs. med 5 %, samtidig med at markedsandelen p(cid:134) markedet i Fællesskabet øgedes til 26 %; disse stigninger skete stort set i samme periode som perioden med anti- dumpingforanstaltninger. (192) For Tyrkiets at vedkommende viste beregningen følgende særlige forhold: Der herskede tvivl om, hvorvidt de fire selskaber, der var udtaget til stik- prøven blandt tyrkiske eksportører, var repræsenta- tive p(cid:134) grund af følgende faktorer: For det første samarbejdede det ene selskab ikke. For det andet selskab hovedsagelig et konstateredes det, eksporterede en type stof, for hvilken en prissam- menligning var særlig vanskelig; den underbuds- margen, der konstateredes for selskabet, er forelø- bigt p(cid:134) 0,1 % (selskabet har en »de minimis«- dumpingmargen). Det tredje selskab, for hvilket der fastsattes en underbudsmargen p(cid:134) 21,2 %, tegner sig kun for ca. 5 % af de fire selskabers samlede eksport. Det fjerde selskab, hvis eksport udgjorde ca. 50 % af stikprøvens, har en underbudsmargen p(cid:134) 5,5 %. Disse resultater afviger betydeligt fra resultaterne af den tidligere undersøgelse. Spørgs- m(cid:134)let om prisunderbud vil blive yderligere under- søgt p(cid:134) baggrund af begrænsningerne i stikprøven, idet det blev anset for tilstrækkeligt at anvende de foreliggende foreløbige stadium. Der vil især blive gjort forsøg p(cid:134) at f(cid:134) udtaget selskaber til en ny stikprøve. oplysninger dette p(cid:134) at (197) Mellem 1993 og 1995 lukkede 88 selskaber uden for Fællesskabet, hvilket betød, ca. 8 600 personer mistede deres arbejde. Mellem januar 1996 og juli 1997 lukkede 24 selskaber, og ca. 2 500 arbejdspladser gik tabt. Denne nedgang i beskæf- tigelsen udgjorde ca. 4,5 % af den samlede beskæf- tigelse i forbindelse med vævning af bomuldsstoffer til b(cid:134)de det bundne og det frie marked. Disse tal vedrører EF-producenter med en produktion af stof med indhold af bomuld p(cid:134) under 50 vægtprocent til det bundne og det frie marked, som det ikke har været muligt at udspecificere yderligere. c) Oplysninger vedrørende EF-producenterne i stik- prøven i) Produktion (198) Disse EF-producenters produktion faldt med 6,3 % mellem 1993 og 1996, fra ca. 52 000 tons til ca. 48 700 tons i 1996. I skadesundersøgelsesperioden steg produktionen til 52 000 tons. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/39 Udviklingen i den gennemsnitlige produktion p(cid:134) m(cid:134)nedsbasis viser et fald p(cid:134) 8 % mellem 1993 og 1996 og en stigning p(cid:134) 20 % mellem 1996 og juni 1997, hvilket falder sammen med perioden med midlertidige antidumpingforanstaltninger. ii) Kapacitet (199) Den maksimale produktionskapacitet, m(cid:134)lt i maskintimer pr. (cid:134)r for producenterne i stikprøven, faldt fra 18,1 mio. timer pr. (cid:134)r i 1993 til 16,9 mio. timer pr. (cid:134)r i 1996, dvs. med 7 %. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden steg produktionskapa- citeten fra 16,9 mio. timer pr. (cid:134)r til 17,3 mio. timer pr. (cid:134)r. Med hensyn til kapacitetsudnyttelsen faldt det faktiske antal maskinarbejdstimer fra 15,4 mio. timer i 1993 til 15,3 mio. timer i 1996. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden steg det faktiske antal maskinarbejdstimer til ca. 16 mio. timer. I denne periode foretog EF-producenterne i stik- prøven en rationalisering af produktionen ved at nedbringe kapaciteten og modernisere maskinpar- ken. iii) Lagerbeholdninger (200) De p(cid:134)gældende EF-producenters lagerbeholdninger øgedes med ca. 54 % mellem 1993 og 1996, dvs. fra ca. 3 800 tons til ca. 5 900 tons. I skadesunder- søgelsesperioden formindskedes beholdningerne til 2 800 tons. iv) Salgsmængde (201) Salget af den p(cid:134)gældende vare for EF-producen- terne i stikprøven faldt med 5,8 % mellem 1993 og 1996, fra ca. 52 000 tons til ca. 49 000 tons. I skadesundersøgelsesperioden steg salget til 53 000 tons. Den gennemsnitlige udvikling i salget p(cid:134) m(cid:134)neds- basis viser et fald p(cid:134) 5 % mellem 1993 og 1996, fra et gennemsnit p(cid:134) 4 336 tons pr. m(cid:134)ned i 1993 til 4 110 tons pr. m(cid:134)ned i 1996. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden steg det gennemsnit- lige salg p(cid:134) m(cid:134)nedsbasis med 8 % for EF-produ- centerne i stikprøven, til et gennemsnit p(cid:134) 4 422 tons pr. m(cid:134)ned, hvilket delvis faldt sammen med perioden med antidumpingforanstaltninger. Me- dens det gennemsnitlige salg p(cid:134) m(cid:134)nedsbasis i 1996 udgjorde 4 110 tons, udgjorde det i de første seks m(cid:134)neder af 1997 5 250 tons. v) Priser (202) Undersøgelsen af prisudviklingen for EF-producen- terne i stikprøven viser en stigning p(cid:134) 8 % mellem 1993 og 1994 og en yderligere stigning p(cid:134) 13 % mellem 1994 og 1995. Mellem 1995 og 1996 steg priserne med 4 %. Mellem 1996 og skadesundersø- gelsesperioden faldt priserne med 2 %. (203) Udviklingen i EF-producenternes priser m(cid:134) ses p(cid:134) baggrund af to vigtige faktorer, som har p(cid:134)virket EF-producenternes omkostninger: a) priserne p(cid:134) r(cid:134)bomuld og b) p(cid:134)løbne omkostninger som følge af hyppige ændringer i konstruktioner og vævning af kortere serier p(cid:134) grund af presset fra importen fra de p(cid:134)gældende lande p(cid:134) bestemte konstruktioner. (204) Prisudviklingen blev undersøgt med hensyn til r(cid:134)bomuld — hovedr(cid:134)materialet i fremstillingen af stoffet, som tegner sig for ca. en tredjedel af de samlede fremstillingsomkostninger. Mellem 1993 og 1994 steg prisen p(cid:134) r(cid:134)bomuld p(cid:134) verdensmar- kedet med 48 %; mellem 1994 og 1995 steg priserne p(cid:134) r(cid:134)bomuld yderligere med 15 %. Mellem 1995 og 1996 faldt priserne p(cid:134) r(cid:134)bomuld med 15 %. Mellem 1996 og skadesundersøgelses- perioden steg priserne p(cid:134) r(cid:134)bomuld med 10 %. (205) En sammenligning af de to tendenser ville vise, at stigningen i priserne p(cid:134) stofferne ikke engang kunne opveje stigningen i omkostningerne til r(cid:134)- bomuld. Der bør tages hensyn til, at stigningen i omkostningerne til r(cid:134)materialet kun f(cid:134)r indvirk- stof mellem seks ning p(cid:134) prisen p(cid:134) ubleget m(cid:134)neder og et (cid:134)r senere p(cid:134) grund af forh(cid:134)ndskøb. (206) Det skal endvidere bemærkes, at EF-producen- ternes omkostninger ogs(cid:134) steg i perioden 1993 til 1996 af samme (cid:134)rsager som anført i betragtning 203 - 205, hvilket forhindrede EF-producenterne i at udnytte stordriftsfordele og s(cid:134)ledes opn(cid:134) fortjene- ste. (207) Det konkluderes foreløbigt, at EF-producenterne trods en stigning i deres priser ikke kunne opveje stigningen i fremstillingsomkostningerne. Dette m(cid:134) anses for at være en situation med pristryk. vi) Investeringer (208) Mellem 1993 og skadesundersøgelsesperioden øgede EF-producenterne i stikprøven deres investe- ringer fra ca. 7 mio. ECU til ca. 13 mio. ECU, dvs. med 76 %, hvilket udgjorde omkring 4 % og 5,5 % af udbyttet. Producenterne fortsatte med samme investeringsrate, selv p(cid:134) et tidspunkt, hvor rentabiliteten var negativ, s(cid:134)ledes at de kunne opretholde konkurrencedygtigheden. L 111/40 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 vii) Rentabilitet 2. Følgevirkningerne af dumpingimporten fra de berørte lande (209) Rentabiliteten for EF-producenterne i stikprøven forværredes mellem 1996 og 1996. Den vejede gennemsnitlige fortjeneste faldt fra 0 % i 1993 til omkring 2 % i 1996. I undersøgelsesperioden, som faldt delvis sammen med perioden med midlerti- dige antidumpingforanstaltningerne, faldt tabene til 1 %. viii) Beskæftigelse (210) Det samlede antal beskæftigede hos EF-producen- terne i stikprøven faldt fra 5 352 personer i 1993 til 4 932 i 1996, dvs. med 8 %. I skadesundersøgelses- perioden steg antallet af beskæftigede til 4 965. 7. Konklusion vedrørende skade (211) Undersøgelsen af ovennævnte skadesfaktorer viser, at EF-erhvervsgrenens situation forværredes mellem 1993 og 1996. I denne periode oplevede EF- erhvervsgrenen en nedgang i produktion og salg i Fællesskabet, I samme periode øgedes lagerbeholdningerne. rentabilitet og beskæftigelse. i (212) Selv om der var en stigning i EF-erhvervsgrenens produktion og salg mellem 1996 og skadesundersø- gelsesperioden, og lagerbeholdningerne øgedes, viser det sig, at denne genindvinding fortrinsvis skyldes de midlertidige antidumpingforanstaltnin- ger, der var gældende mellem november 1996 og maj 1997. Desuden gav foranstaltningernes begræn- sede varighed ikke EF-erhvervsgrenen mulighed for at opn(cid:134) fortjeneste igen, idet dens finansielle situa- tion stadig er negativ. F. (cid:143)RSAGSSAMMENHÆNG (214) Ved undersøgelsen af følgevirkningerne af dum- pingimporten konstateredes det, at der mellem 1993 og 1996 var en stigning p(cid:134) 12 % i importen af ubleget bomuldsstof fra de berørte lande, og at denne imports store andel af markedet i Fællesska- bet, næsten 43 %, faldt sammen med en forværring af den finansielle situation for EF-erhvervsgrenen, hvis andel af markedet fra 28 % til 26 %. i Fællesskabet faldt (215) Markedet for ubleget bomuldsstof er meget prisføl- somt, da der er tale om en type vare, der generelt kan betegnes som en r(cid:134)vare, en høj grad af varesub- stituering og markedsgennemsigtighed. (216) En undersøgelse af udviklingen i EF-producen- ternes priser viser et betydeligt pristryk mellem 1993 og 1996. Pristrykket fra den p(cid:134)gældende import var tydeligst mellem 1995 og 1996, da EF-producenterne kun var i stand til at hæve priserne med 4 % (trods akkumuleret pristryk i løbet af de to forudg(cid:134)ende (cid:134)r); i samme periode faldt priserne p(cid:134) importen fra de berørte lande med 6 %. (217) Det bør ogs(cid:134) nævnes, at der i perioden med midlertidige foranstaltninger for importen fra de p(cid:134)gældende lande var klare tegn p(cid:134) opgang for EF-erhvervsgrenen som vist nedenfor. (218) P(cid:134) et s(cid:134) prisfølsomt marked betød presset fra den p(cid:134)gældende import i form af prisunderbud pristryk for EF-producenterne, som førte til finansielle tab. Prisunderbuddet m(cid:134) derfor en af (cid:134)rsagerne til den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. anses for 1. Indledning 3. Følgevirkningerne af andre faktorer (213) Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen, om importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i de p(cid:134)gældende lande forvoldte EF-erhvervsgrenen skade i en s(cid:134)dan grad, at skaden kan betegnes som væsentlig. Der blev ogs(cid:134) foretaget en undersøgelse af andre kendte faktorer end dumpingimporten, skade den p(cid:134)gældende som samtidig kunne erhvervsgren i Fællesskabet, for at sikre, at den mulige skade, der forvoldes af s(cid:134)danne andre fakto- rer, ikke blev tilskrevet dumpingimporten. a) Kontingenter og frivillige eksportbegrænsninger (219) Flere parter fremførte, at importen fra de berørte lande ikke kan være (cid:134)rsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, er omfattet af kontingentordninger inden for multifi- berarrangementet. importen da 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/41 (220) Importen af ubleget bomuldsstof fra de berørte lande, undtagen Tyrkiet, er i øjeblikket omfattet af en række handelsaftaler. Der gælder importkontin- genter for importen fra Indien, Indonesien, Folke- republikken Kina og Pakistan. Der gælder frivillige eksportbegrænsninger for eksporten fra Egypten. (221) Den vare, der er omfattet af denne procedure, henhører under varekategori 2 i det gamle multifi- berarrangement, som er erstattet med WTO-aftalen om tekstiler og beklædningsgenstande. Denne kategori omfatter ubleget og bleget, fladtvævet stof med indhold af bomuld p(cid:134) over 50 vægtprocent. Derfor kan den del af eksporten af ubleget stof fra de berørte lande, der er omfattet af kontingenter for kategori 2, variere fra (cid:134)r til (cid:134)r. Endvidere giver kontingentordningen mulighed for fleksibilitet ved overførsel af kontingenter mellem forskellige kate- gorier, samt forlods udnyttelse af kontingenter overførsel af visse mængder fra (cid:134)r til (cid:134)r. (222) Kontingentbegrænsninger p(cid:134) importen udelukker imidlertid ikke nødvendigvis, at denne kan have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i form af pristryk eller prisfald, idet form(cid:134)let med kontingenter kun er at begrænse importmængden. Trods kontingen- terne faldt gennemsnitspriserne p(cid:134) varerne fra Indien, Indonesien, Pakistan og Kina med 5 % mellem 1995 og 1996. (223) Det skal i den forbindelse bemærkes, at selv om der fandtes kontingenter og importbegrænsninger, øgedes de p(cid:134)gældende landes eksport af ubleget stof, som var undergivet handelsordninger, betyde- ligt, fra ca. 107 000 tons i 1993 til 121 000 tons i skadesundersøgelsesperioden. Det viser sig, at de berørte lande øgede andelen af ubleget stof inden for den samlede eksport af varer henhørende under kategori 2. (224) Den høje, stigende importmængde fra de berørte lande solgtes til priser, som l(cid:134) langt under EF- producenternes priser. (225) I betragtning af disse faktorer kan det foreløbigt fastsl(cid:134)s, at kontingenter og frivillige eksportbe- grænsninger ikke udelukker muligheden for at den p(cid:134)gældende import kan have forvoldt EF-erhvervs- grenen skade. b) Importen fra tredjelande (226) Nogle endvidere gældende, at importen fra andre tredjelande, som af de berørte parter gjorde ikke var omfattet af proceduren, var (cid:134)rsagen til enhver skade, EF-erhvervsgrenen m(cid:134)tte have lidt. (227) Importen fra tredjelande af ubleget bomuldsstof steg fra ca. 76 245 tons i 1993 til ca. 97 300 tons i 1996, med et højdepunkt p(cid:134) ca. 104 600 tons i 1994. I skadesundersøgelsesperioden steg importen fra tredjelande af den p(cid:134)gældende vare til ca. 113 100 tons. Andelen af markedet i Fællesskabet for denne import steg fra 28 % i 1993 til 32 % i 1996. I skadesundersøgelsesperioden steg den yder- ligere til 38 %. (228) Hvad ang(cid:134)r priserne p(cid:134) importen fra tredjelande, viser de foreliggende oplysninger fra Eurostat, at ligger højere tredjelandenes priser i gennemsnit end de berørte landes priser. I 1993 var de vejede gennemsnitlige priser p(cid:134) importen fra tredjelande — ifølge Eurostat — s(cid:134)ledes 15 % højere end de vejede gennemsnitlige priser p(cid:134) varer fra de berørte lande. I 1996 var forskellen ca. 6 %. (229) Hvis Rusland og De Forenede Arabiske Emirater ikke medregnes, var priserne p(cid:134) ubleget stof fra andre tredjelande i 1993 22 % højere end p(cid:134) varer fra de berørte lande. I 1996 var forskellen ca. 13 %. (230) I 1996 havde kun fire lande en andel af markedet i Fællesskabet p(cid:134) over 2 %, nemlig Estland (2,6 %), Rusland (3 %), De Forenede Arabiske Emirater (3 %) og Thailand (4 %). (231) Mellem 1993 og 1996 steg importen af den p(cid:134)gæl- dende vare med oprindelse i Estland støt fra ca. 2 000 tons i 1993 til ca. 6 900 tons i 1996, og denne imports andel af markedet i Fællesskabet steg fra ca. 1 % til ca. 2,6 %. Priserne p(cid:134) denne import steg fra ca. 2 ECU til ca. 3,1 ECU pr. kg. (232) Mellem 1993 og 1996 l(cid:134) importen af den p(cid:134)gæl- dende vare med oprindelse i Rusland konstant p(cid:134) ca. 8 000 tons, og denne imports andel af markedet i Fællesskabet l(cid:134) stabilt p(cid:134) 3 %. Hvad ang(cid:134)r priserne, fremg(cid:134)r det af oplysningerne fra Eurostat, at priserne l(cid:134) forholdsvis stabilt p(cid:134) ca. 2,5 ECU pr. kg. (233) Med hensyn til importen fra De Forenede Arabiske Emirater steg den betydeligt og n(cid:134)ede op p(cid:134) en i Fællesskabet p(cid:134) ca. 3 %. andel af markedet Spørgsm(cid:134)let om mulighederne for svig i for- bindelse med oprindelseserklæringen vedrørende i det p(cid:134)gældende ublegede stof af bomuld er øjeblikket ved at blive undersøgt. Priserne p(cid:134) denne eksport l(cid:134) stabilt p(cid:134) ca. 3 ECU pr. kg mellem 1993 og 1996. L 111/42 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 (234) Hvad ang(cid:134)r Thailand, l(cid:134) importen fra dette land stabilt p(cid:134) ca. 12 000 tons mellem 1993 og 1996, og denne imports andel af markedet i Fællesskabet forblev 4 %. Det skal bemærkes, at priserne p(cid:134) denne import ifølge Eurostat varierede fra 4 til 4,5 ECU pr. kg. dvs. den l(cid:134) langt over de priser, som eksportørerne fra de berørte lande anvendte. (235) Hvad ang(cid:134)r andre tredjelande end Estland, Rusland, De Forenede Arabiske Emirater og Thailand, havde hver af disse lande isoleret set kun en ringe andel af markedet i Fællesskabet og deres gennemsnitlige priser mellem 1993 og 1996 l(cid:134) p(cid:134) højere niveauer end priserne p(cid:134) varer fra de berørte lande. I 1996 var priserne p(cid:134) varer fra disse andre tredjelande 10 % højere end priserne p(cid:134) varer fra de berørte lande. (236) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende konkluderes det forelø- bigt, at selv om importen fra Estland, Rusland og De Forenede Arabiske Emirater ogs(cid:134) kan have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, har den ikke betydet, at der ikke er (cid:134)rsagssammenhæng mellem importen af varer fra de berørte lande og den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. 4. Konklusion vedrørende hæng (cid:134)rsagssammen- (237) EF-erhvervsgrenens negative situation faldt sam- men med en stigning i importen fra de berørte lande (indtil der indførtes midlertidige antidum- pingforanstaltninger i november 1996) og et bety- deligt prisunderbud i forbindelse med denne import. (238) Det kan ikke udelukkes, at andre faktorer, specielt importen fra Rusland og De Forenede Arabiske Emirater stigende (p(cid:134) grund af denne imports markedsandel og lave priser) og andre tredjelande (p(cid:134) med lave omkostninger, betragtet under et grund af denne imports betydelige og voksende markedsandel) kan have udøvet pres p(cid:134) EF- erhvervsgrenens priser følgelig kan have bidraget til EF-erhvervsgrenens negative situation. og (239) Selv om visse andre tredjelande kan have bidraget til EF-erhvervsgrenens negative situation, m(cid:134) importen fra de berørte lande imidlertid særskilt betragtet anses for at have forvoldt EF-erhvervs- grenen væsentlig skade. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER virkninger for de berørte økonomiske aktiver af, om der indføres antidumpingforanstaltninger eller ej. (241) Den efterfølgende undersøgelse er baseret p(cid:134) oplys- ninger fra alle interesserede parter med behørige beviser til støtte herfor. (242) Kommissionen sendte særlige anmodninger om oplysninger i form af spørgeskemaer til 52 interes- serede parter, som ans(cid:134)s for at være repræsentative for de forskellige sektorer uden for tekstilindus- trien, som er direkte berørt af den omhandlede spinderier, vare, nemlig importører- væverier, forhandlere, færdigforarbejdningsvirksomheder, konverteringsvirksomheder og konfektionsvirksom- heder. (243) Nogle interesserede parter hævdede, at en s(cid:134)dan fremgangsm(cid:134)de er en overtrædelse af grundforord- ningen, da denne ikke indeholder bestemmelser om stikprøver i forbindelse med undersøgelsen af Fællesskabets interesser. (244) Denne fremgangsm(cid:134)de kan imidlertid ikke be- tegnes som stikprøver. I modsætning til den proce- dure, der fulgtes i henhold til artikel 17 i grundfo- rordningen, blev der taget hensyn til alle argumen- ter, som de interesserede parter fremførte, n(cid:134)r disse tjenestegrene var dokumenteret. Kommissionens sendte særlige anmodninger til et begrænset antal parter en systematisk m(cid:134)de, s(cid:134)ledes at de kunne behandle de forskellige problemer samt komplettere og efter- prøve de indhentede oplysninger. oplysninger indhente for p(cid:134) at (245) Kommissionen anmodede alle interesserede parter, som havde givet sig til kende, om at indgive oplys- ninger om produktion, salg, beskæftigelse og import for (cid:134)ret 1996. (246) type aktivitet blev der udvalgt Inden for hver selskaber fra forskellige medlemsstater i forhold til den p(cid:134)gældende aktivitets relative betydning i det p(cid:134)gældende land. Inden for hvert land, og hvor det var muligt, blev der valgt selskaber p(cid:134) grundlag af deres omsætning i Fællesskabet i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare inden for kategorierne stor, lille og mellemstor. I den forbindelse blev et selskabs størrelse anset for at være en indikation med hensyn til dets evne til at forhandle priser. 1. Undersøgelse af Fællesskabets interesser: Indhentning af oplysninger (240) I henhold til artikel 21 i grundforordningen og for at vurdere Fællesskabets interesser korrekt foretog Kommissionen en undersøgelse af de sandsynlige (247) Inden for hver type aktivitet varierede antallet af udvalgte selskaber alt efter kategoriens betydning i forhold til den samlede omsætning, der var angivet for det p(cid:134)gældende land. Ved udvælgelsen af selskaber blev der lagt vægt p(cid:134) følgende kriterier: aktiviteter p(cid:134) provisionsbasis eller ej samt selskabets integrationsgrad og geografiske beliggenhed. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/43 (248) De udvalgte selskabers identitet blev meddelt de interesserede parter, som fik lejlighed til at frem- sætte bemærkninger hertil. Der blev taget behørigt hensyn til dokumenterede bemærkninger. (256) EF-erhvervsgrenen best(cid:134)r hovedsagelig af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder. Produktionsprocessen er stærkt automatiseret og kapitalintensiv. Der opn(cid:134)s betydelige stordriftsfordele ved at væve store mængder af samme konstruktion. 2. De p(cid:134)gældende økonomiske aktører (249) De forskellige kategorier af økonomiske aktører, der er berørt af denne procedure, er anført neden- for. Det bør understreges, at en betydelig del af denne industri er integreret vertikalt og omfatter en eller flere af nedennævnte aktiviteter. a) Tidligere led i produktionskæden: Spinderier (250) Disse forarbejder r(cid:134)bomuld til garn i en stærkt til anvendes automatiseret proces. Garnet vævning af stoffet. s(cid:134) b) EF-erhvervsgrenen: Væverier (251) Disse væver garnet til stof. c) Brugere (252) Færdigforarbejdningsvirksomheder: Det vævede stof bleges, trykkes, farves eller forarbejdes p(cid:134) anden vis. Disse funktioner udføres almindeligvis, men ikke altid, af samme virksomhed. (253) Konfektionsvirksomheder: Det stof til- skæres og syes med henblik p(cid:134) fremstilling af beklædning, boligtekstiler eller industrivarer. Dette er en meget arbejdskraftintensiv fase, hvor produk- ikke er automatiserede. tionsprocesserne normalt færdige d) Importører-forhandlere/konverteringsvirksom- heder (254) Disse leverer stof til Fællesskabets færdigforarbejd- nings- og konfektionsvirksomheder, enten impor- teret eller indkøbt i Fællesskabet; konverterings- virksomhederne benytter sig ogs(cid:134) af færdigforar- bejdningsvirksomhederne med henblik p(cid:134) forar- bejdning af stoffet i overensstemmelse med konfek- tionsvirksomhedernes specifikationer. 3. EF-erhvervsgrenen a) Beskaffenhed og struktur (255) Den samlede produktion af den p(cid:134)gældende vare til det bundne og det frie marked udgjorde ca. 317 000 tons i 1996. Den samlede produktion i Fællesskabet af den p(cid:134)gældende vare til det frie marked udgjorde ca. 92 000 tons i 1996. EF- erhvervsgrenen tegner sig for ca. 90 % af dette tal. (257) Ubleget bomuldsstof er et mellemprodukt, som i høj grad er standardiseret og prisfølsomt, specielt for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de mest almindelige konstruktio- ner, men ogs(cid:134) p(cid:134)virket af modeændringer og efter- spørgsel af begrænsede mængder p(cid:134) markedets nicheomr(cid:134)der, usædvanlige der konstruktioner. kræves hvor (258) Integrerede og ikke-integrerede væverier i Fælles- skabet beskæftigede i 1996 i alt 40 000 personer i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare. De ikke- integrerede producenter af den p(cid:134)gældende vare i Fællesskabet beskæftigelse ca. 12 000 personer. b) EF-erhvervsgrenens levedygtighed (259) EF-erhvervsgrenen er b(cid:134)de levedygtig og konkur- rencedygtig. Denne foreløbige vurdering er baseret p(cid:134) følgende elementer: i) Investeringer og udskiftning af maskin- parken (260) Maskinparken udskiftes i gennemsnit ca. hvert syvende (cid:134)r. Selskaberne investerer i den nyeste og hurtigste teknologi for at opn(cid:134) stordriftsfordele og for at kunne tilbyde et produkt, der kan konkurrere p(cid:134) prisen. ii) EF-erhvervsgrenens involvering i udvik- lingen af ny teknologi (261) Denne viser sig ved, at nogle af EF-producenterne i stikprøven deltager i nye forsknings- og udviklings- projekter vedrørende nye spindemetoder (1), som vil f(cid:134) positive følger for vævningen. iii) Udvikling af nye konstruktioner til nye anvendelsesform(cid:134)l (262) EF-producenterne er til stadighed med i udvik- lingen af nye konstruktioner. Dette er nødvendigt for at kunne blive p(cid:134) markedet ved at tilbyde nye produkter p(cid:134) omr(cid:134)der, hvor konkurrencen fra tred- jelande i begyndelsen er meget lav. (1) Dette projekt er under udvikling i forbindelse med EF’s forskningsprogram Brite. L 111/44 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 iv) Eksportpræstation Eksempel: Selskab 4 (Portugal). (263) EF-erhvervsgrenens eksport af den p(cid:134)gældende vare har været nogenlunde stabil med ca. 10 000 tons mellem 1993 og skadesundersøgelsesperioden c) Følgevirkningerne af de tidligere foranstalt- ninger for EF-væverierne (264) Kommissionen undersøgte følgevirkningerne for EF-erhvervsgrenen af de midlertidige foranstaltnin- ger, der indførtes i forbindelse med den sidste procedure. Virkningerne bør vurderes p(cid:134) baggrund af det forhold, at de var af en begrænset varighed p(cid:134) seks m(cid:134)neder. Som allerede nævnt øgede EF- producenterne i stikprøven deres produktion og salg mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden og formindskede lagerbeholdningerne. i) Stigning i salgsmængde salgsmængden, en stigning i (265) Antidumpingtolden p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare bevir- kede som især bemærkes for de selskaber, der fremstiller standard- varer. De øgede mængder gav EF-producenterne mulighed for at nedbringe omkostningerne p(cid:134) grund af stordriftsfordele, hvilket havde en positiv indvirkning p(cid:134) rentabiliteten. Eksempel: Selskab 1 (Tyskland). Selskabets faste ordrer for perioden november 1996 til maj 1997 steg med 52 % i forhold til samme periode det foreg(cid:134)ende (cid:134)r, fra 13 300 tons til 20 000 tons. For samme selskab øgedes salget p(cid:134) m(cid:134)nedsbasis med 47 % mellem perioden november 1996 og maj 1997 i forhold til samme periode for det tidli- gere (cid:134)r, fra 1 900 tons til 2 800 tons, en stigning p(cid:134) 152 %. Salget af to af de mest importerede konstruktioner (20(cid:253)20 og 30(cid:253)30), fremstillet af dette selskab, steg med over 180 % mellem perioden januar - marts 1996 og samme periode i 1997, fra ca. 31 tons til ca. 90 tons. ii) Nedsættelse af lagerbeholdningerne af den p(cid:134)gældende vare (266) De midlertidige antidumpingforanstaltninger førte lagerbeholdningerne. Dette til en nedsættelse af bemærkes især i forbindelse med selskaber, der er specialiseret i standardkonstruktioner som 20(cid:253)20, 30(cid:253)30 og 40(cid:253)40. Eksempel: Selskab 1 (Frankrig). Lagerbeholdningerne var ved udgangen af maj 1996 steget med 1 % i forhold til samme tidspunkt i 1995. Ved udgangen af maj 1997 var lagerbehold- ningerne formindsket med 58 % i forhold til samme tidspunkt i 1996. Eksempel: Selskab 2 (Frankrig). Dette selskabs lagerbeholdninger var ved udgangen af maj 1996 faldet med 5 % i forhold til samme tidspunkt i 1995. Ved udgangen af maj 1997 var lagerbeholdningerne faldet med 34 % i forhold til samme tidspunkt i 1996. Eksempel: Selskab 3 (Italien). Dette selskabs lagerbeholdninger var ved udgangen af maj 1996 steget med 474 % i forhold til samme tidspunkt i 1995. Ved udgangen af maj 1997 var de faldet med 60 % i forhold til samme tidspunkt i 1996, dvs. fra 2,9 mio. m i 1996 til 1 mio. m i 1997. Eksempel: Selskab 2 (Frankrig). iii) Priserne p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare Følgevirkningerne af foranstaltningerne i form af stigning i salget blev vurderet i forbindelse med to konstruktioner, der udgjorde ca. 60 % af vedkom- mende selskabs salg af den p(cid:134)gældende vare i 1996. Mellem perioden november 1995 - maj 1996 og mellem november 1996 - maj 1997 steg salget af disse konstruktioner med 28 %, fra ca. 3 400 tons til ca. 4 300 tons. Eksempel: Selskab 3 (Italien). (267) Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden faldt de af stikprøven omfattede EF-producenters vejede gennemsnitlige priser med 2 %. Dette kunne fordelen ved foranstaltninger for EF- betyde, at producenternes vedkommende, i det mindste p(cid:134) kort sigt, bestod i en stigning i salgsmængder. Disse tal synes at være i modstrid med p(cid:134)standen om, at EF-producenterne ville benytte anledningen til at hæve priserne med et beløb svarende til anti- dumpingtolden. Mellem perioden november 1995 - maj 1996 og samme periode i 1996 - 1997 øgede selskabet det samlede salg af det p(cid:134)gældende stof med 35 %, fra 12 mio. m til 16,2 mio. m. (268) Det konkluderes derfor foreløbigt, at EF-producen- terne i stikprøven havde fordel af den begrænsede periode, hvor foranstaltningerne var gældende, da de øgede produktion og salg og nedbragte lagerbe- holdningerne. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/45 d) Argumenter fremført af interesserede parter i) Konkurrence fra anden import (269) Det blev gjort gældende, at væverierne i Fælles- skabet ikke ville kunne drage fordel af antidum- pingtold, da importen af ubleget bomuldsstof fra de berørte lande ville blive erstattet med import af samme vare fra tredjelande. (270) Det skal i den forbindelse bemærkes, at importen fra tredjelande steg i perioden fra 1993 til 1996, hvor der ikke fandtes foranstaltninger (bortset fra de sidste to m(cid:134)neder af 1996). Importen fra tredje- lande steg fra ca. 76 000 tons i 1993 og kulmine- rede med ca. 104 500 i 1994. Importen faldt til ca. 90 000 tons i 1995 og steg igen til ca. 97 400 tons i 1996. I skadesundersøgelsesperioden steg importen til ca. 113 000. (271) Tendensen i 1995 og 1996 viser, at importen fra andre tredjelande ikke er en varig alternativ forsy- ningskilde, sandsynligvis p(cid:134) grund af begrænset kapacitet og i nogle tilfælde standardvarer af lavere kvalitet. (272) Ikke desto mindre har tredjelande lige som EF- erhvervsgrenen draget fordel af de midlertidige antidumpingforanstaltninger med hensyn til salg og markedsandele. (273) Endvidere var importen fra andre tredjelande hele tiden meget spredt mellem 1993 og 1996: i 1993 tegnede 22 lande sig for ca. 70 % af den samlede import fra andre tredjelande (resten var fordelt p(cid:134) ikke mindre end 88 lande), og kun to lande havde en markedsandel i Fællesskabet p(cid:134) over 2 % (Rusland og Thailand). I 1996 udgjorde importen fra andre tredjelande ca. 97 400 tons. Omkring 75 % eksporteredes af 22 lande, hvoraf kun fire havde en markedsandel i Fællesskabet p(cid:134) over 2 % (Estland 2,6 %, Rusland 3,4 %, Thailand 5,4 % og De Forenede Arabiske Emirater 4,3 %). (274) Spredningen af importen fra andre tredjelande (over 100 lande, som i alt tegnede sig for en markeds- andel i Fællesskabet p(cid:134) 32 % i 1996) kunne beret- tige til at konkludere, at der i øjeblikket kun er begrænset kapacitet til r(cid:134)dighed i de enkelte tredje- lande. Følgelig er der kun begrænset mulighed for, at disse lande vil kunne fremst(cid:134) som en varig, alter- nativ forsyningskilde til importen fra de berørte lande (seks lande, som tegner sig for en markeds- andel i Fællesskabet p(cid:134) 43 %). (275) Kapacitetsbegrænsningen fremg(cid:134)r ogs(cid:134) af nogle af disse landes lave anvendelse af kontingenterne for kategori 2 i 1996 (Tjekkiet, Malaysia, Brasilien, Rumænien, Ungarn og Polen). (276) Importen fra andre tredjelande er ogs(cid:134) omfattet af handelsaftaler. Importen fra tredjelande er ogs(cid:134) omfattet af kontingenter eller frivillige eksportbe- grænsningsordninger som f. eks. Rusland (kontin- gentudnyttelse p(cid:134) 91 % i 1996), Thailand (97,4 %) og Malaysia (75 %). (277) Bortset fra Rusland, De Forenede Arabiske Emirater og Zimbabwe, ligger priserne p(cid:134) importen fra andre tredjelande (76 % af den samlede eksport fra alle tredjelande) gennemsnitligt højere end priserne p(cid:134) importen fra de berørte lande. I 1993 var priserne p(cid:134) importen fra disse andre tredjelande 26 % højere end priserne p(cid:134) importen fra de berørte lande, og forskellen var 14 % i 1996. I skadesundersøgelsesperioden var forskellen ca. 6 %. (278) I Ruslands tilfælde er det blevet hævdet, at ubleget stof almindeligvis er af lavere kvalitet end varen fra de berørte lande og andre tredjelande. Med hensyn til De Forenede Arabiske Emirater kunne stig- ningen i eksporten skyldes svig i forbindelse med oprindelseserklæringen vedrørende det p(cid:134)gældende ublegede bomuld, hvilket i øjeblikket undersøges. (279) Det konkluderes foreløbigt, at det p(cid:134) grund af spredte importkilder, begrænset kapacitet i de enkelte tredjelande, prisniveauet og forekomsten af kontingenter og handelsordninger ikke er sandsyn- ligt, at importen fra de p(cid:134)gældende lande vil udgøre en varig og stabil alternativ forsyningskilde, som kunne forhindre EF-erhvervsgrenen i at drage fordel af antidumpingforanstaltninger. ii) Importsubstitution: Færdigforarbejdede varer (280) Flere interesserede parter gjorde gældende, at hvis der indføres antidumpingforanstaltninger p(cid:134) im- porten af ubleget bomuldsstof, vil der ske en omlægning til import af færdigforarbejdet stof og følgelig en udligning af eventuelle fordele for EF- erhvervsgrenen. Til støtte for deres p(cid:134)stand nævnte parterne den stigning, der havde været i importen af færdigforarbejdet stof mellem perioden januar - april 1996 og samme periode i 1997. (281) Importen af færdigforarbejdet stof mellem 1993 og 1996 viser en gradvis stigning i absolutte tal, fra ca. 45 000 tons i 1993 til ca. 47 500 tons i 1996. Denne tendens er ogs(cid:134) tydelig i forbindelse med færdigforarbejdet stof med indhold af bomuld p(cid:134) under 85 vægtprocent, hvor importen steg fra ca. L 111/46 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 4 700 tons i 1993 til ca. 7 000 tons i 1996, alt dette skete p(cid:134) et tidspunkt, hvor der ikke fandtes anti- dumpingforanstaltninger. Mellem 1996 og slut- ningen steg importen af færdigforarbejdet stof fra 47 500 tons til 53 000 tons. skadesundersøgelsesperioden af (282) En sammenligning af importtallene for færdigforar- bejdet stof i perioden november 1996 til maj 1997 (periode med midlertidige foranstaltninger) og samme periode i 1994, 1995 og 1996 viser, at importen af steg fra ca. 25 500 tons i perioden 1993 - 1994 til ca. 32 000 tons i samme periode 1996 - 1997. færdigforarbejdet stof (283) I importen af færdigforarbejdet stof med indhold af bomuld p(cid:134) henholdsvis 85 vægtprocent og derover og færdigforarbejdet stof med indhold af bomuld p(cid:134) under 85 vægtprocent har der været en stigning i de senere (cid:134)r, som sandsynligvis faldt sammen med tredje- udviklingen i lande. Det ville være vanskeligt at antage, at denne udvikling udelukkende eller hovedsagelig skulle forarbejdningsfaciliteterne i skyldes antidumpingforanstaltninger, da der ikke fandtes foranstaltninger i det meste af den under- søgte periode. Dette bekræftes yderligere af en analyse af tallene for den periode, hvor der var foranstaltninger. (284) Mellem 1993 og 1996 steg importen af farvet og trykt stof; mellem 1996 og skadesundersøgelsespe- rioden var importen af farvet og trykt stof forholds- vis stabil. Det kan konkluderes, at en antidumping- told p(cid:134) importen af ubleget stof ikke vil bevirke en omlægning til import af farvet og trykt stof. Det kan s(cid:134)ledes konkluderes foreløbigt, at stigninger i importen af disse stoffer i perioden fra 1993 til fremtiden vil skadesundersøgelsesperioden og i kunne tilskrives udviklingen i tekstilhandelen i eksportlandene henimod varer med større værditil- vækst. (285) Mellem 1993 og 1996 faldt importen af bleget stof fra 13 000 tons til 10 300 tons. Mellem 1996 og af skadesundersøgelsesperioden importen bleget stof for de andre færdige varer, fra ca. 10 300 tons til ca. 15 000 tons. steg til over gennemsnittet (286) Stigningen p(cid:134) ca. 5 000 tons mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden (SP) kan opdeles s(cid:134)ledes: Import af bleget stof Mængde (tons) Pris (ECU/kg) bleget Pris (ECU/kg) ubleget stof 1996 SP 1996 Indien og Pakistan 2 700 5 700 Andre berørte lande 1 500 2 500 4,7 5,5 Andre tredjelande 6 000 7 100 8 Kilde: Eurostat SP 4,6 5,8 7,2 1996 3,3 3,4 3,6 SP 3,4 3,5 3,5 (287) Omkostningerne til blegning st(cid:134)r i direkte forhold til stoffes vægt. For et stof af 120 g pr. m2 udgør omkostningerne til blegning ca. 0,6 ECU pr. kg. Omkostningerne stiger 10-15 % i forbindelse med et stof af ca. 200 g pr. m2. Da gennemsnitsvægten af importe- ret bleget stof er 130-200 g pr. m2, og blegningsomkostningerne derfor kan ansl(cid:134)s til ca. 0,8 ECU pr. kg, er det næppe økonomisk rentabelt at omlægge til import af bleget stof. SP Pris (i ECU pr. kg) p(cid:134) ubleget stof (Eurostat) Ansl(cid:134)et 15 % antidumping- told Ansl(cid:134)ede omkostninger (i ECU pr. kg) til blegning i EF Ansl(cid:134)ede samlede omkostning (i ECU pr. kg) til ubleget stof, importeret og bleget i EF Pris (i ECU pr. kg) p(cid:134) importeret bleget stof (Eurostat) Indien og Pakistan Andre berørte lande Andre tredjelande 3,4 3,5 3,7 0,5 0,5 Ingen told 0,78 0,78 0,78 4,7 4,8 4,5 4,6 5,9 7,2 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/47 (288) Priserne p(cid:134) importeret bleget stof er i alle tilfælde højere end priserne p(cid:134) importeret ubleget stof plus en ansl(cid:134)et antidumpingtold p(cid:134) 15 %, undtagen for Indien og Pakistan. Importpriserne p(cid:134) bleget stof er ogs(cid:134) højere end importpriserne p(cid:134) ubleget stof plus en antidumpingtold p(cid:134) 15 % og omkostningerne til blegning i Fællesskabet. (289) Der ville ikke være nogen økonomisk begrundelse for en import af bleget stof i forbindelse med de berørte lande, bortset fra Indien og Pakistan ej heller i forbindelse med andre berørte tredjelande. I Indiens og Pakistans tilfælde ville en økonomisk begrundelse, selv om en s(cid:134)dan er mulig, være af minimal betydning i betragtning af, at blegning indg(cid:134)r som en integreret del i en aktivitet, der bl. a. omfatter trykning og endog konfektion; den nødvendige kvalitetskontrol og tilfredsstillelse af kundernes krav ville begrænse mulighederne for en større omlægning til import af bleget stof af nogen væsentlig betydning. Det fremg(cid:134)r af oplysningerne fra flere parter, at det i perioden med midlertidige foranstaltninger viste sig at være for dyrt at importere bleget stof p(cid:134) grund af stoffets lave kvali- tet. (290) Oplysninger, som Kommissionen har til r(cid:134)dighed, viser ogs(cid:134), at der kan have været tale om svindel ved, at en del for-bleget stof (s(cid:134)kaldt »flygtigt farvet stof«, der i øjeblikket klassificeres som ubleget stof) er blevet angivet som bleget stof. Det kan derfor ikke udelukkes, i importen af bleget stof er mindre end det lader til. at den noterede stigning (291) Det konkluderes derfor foreløbigt, at der i betragt- ning af de priser og omkostninger, der er observeret i skadesundersøgelsesperioden, ikke synes at være nogen økonomisk begrundelse for, at en antidum- pingtold skulle bevirke store stigninger i importen af bleget stof. Manglen p(cid:134) en økonomisk begrundelse for at importere bleget stof synes ikke at stemme overens med den observerede stigning i importen af bleget stof p(cid:134) ca. 5 000 tons mellem 1996 og skadesunder- søgelsesperioden, ogs(cid:134) selv om der eventuelt har været tale om svindel. Dette spørgsm(cid:134)l vil blive undersøgt yderligere. (292) Færdigforarbejdet stof er ogs(cid:134) omfattet af kvantita- tive begrænsninger, og en mulig omlægning af importen fra ubleget stof til forarbejdet stof ville desuden være begrænset til den fastsatte kontin- gentmængde. Bleget stof indg(cid:134)r i kontingentet for kategori 2, som omfatter alle ublegede og forarbejde stoffer henholdsvis med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægt- procent og derover og med indhold af bomuld p(cid:134) under 85 vægtprocent. Farvet og trykt stof indg(cid:134)r i delkontingentet som omfatter for kategori 2 a, særlig trykt og farvet stof s(cid:134)vel som farvet garn, ligeledes henholdsvis med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover og med indhold af bomuld p(cid:134) under 85 vægtprocent. For delkontin- gentet for kategori 2 a er der fastsat importlofter, som ikke kan overskrides. Overførsel fra kategori 2 til kategori 2 a er ikke mulig. af Importen af færdigforarbejdet stof fra Indien, Paki- stan, Indonesien og Kina er omfattet af kontingen- ter. Importen af færdigforarbejdet stof fra Egypten er omfattet eksportbegrænsninger. Importen af færdigforarbejdet stof fra Tyrkiet er ikke omfattet af kontingenter siden 1996. Importen af færdigforarbejdet stof fra andre vigtige tredje- lande, som eksporterer disse varer, er ogs(cid:134) omfattet af kontingenter. frivillige (293) Importen af bleget stof udgør ca. 2 % af forbruget i Fællesskabet af færdigforarbejdet stof. Som nævnt indg(cid:134)r det i MFA-kontingentet for kategori 2, som omfatter alle ublegede og færdigforarbejdede stoffer henholdsvis med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægt- procent og derover og med indhold af bomuld p(cid:134) under 85 vægtprocent. Udnyttelsen af kontingentet for kategori 2 er høj (63 %). Kontingentet har s(cid:134)ledes ikke forhindret, at importeret ubleget stof med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover er trængt stærkt ind p(cid:134) markedet (74 % af det samlede forbrug i Fælles- skabet p(cid:134) det frie marked). Udnyttelsen af kontingentet i 1996 for Indien, Indonesien, Pakistan og Folkerepublikken Kina l(cid:134) p(cid:134) mellem 76 % og 106 %. For Egypten, som er omfattet frivillige eksportbegrænsninger, var udnyttelsen af de fastsatte mængder for kategori 2 77 % i 1996. af Selv om kontingentet for kategori 2 efter indførelse af en antidumpingtold p(cid:134) 15 % teoretisk set kunne blive udnyttet helt til import af bleget stof i stedet for ubleget stof, ville det være usandsynligt, at det ville ske, p(cid:134) grund af manglen p(cid:134) en økonomisk begrundelse for en s(cid:134)dan omlægning. (294) Trykt og farvet stof er omfattet af kategori 2 a. Kontingentet for kategori 2 a udnyttes p(cid:134) et lavere niveau (40 %). Denne lavere udnyttelse falder sammen med en mindre import af trykt og farvet (ca. 8 % af markedet). Det ses s(cid:134)ledes, at stof markedet i Fællesskabet for færdigforarbejdet stof fortrinsvis færdigforarbejdningsvirk- somhederne i EF; dette skyldes sandsynligvis disse forsynes fra L 111/48 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 virksomheders knowhow, fleksibilitet i forbindelse med modeændringer samt kvalitet. (295) (cid:143)bnede kontingenter for kategori 2 a (96 000 tons) udgør ca. 82 % af Fællesskabets samlede import af færdigforarbejdet stof i kategori 2 a. Kontingentet omfatter næsten alle s(cid:134)kaldte »lav-omkostnings- eksportører«, og de vigtigste andre eksportører er USA, Schweiz og Japan. Tyrkiet har ikke været omfattet af kontingenter siden 1996. Kontingent- udnyttelsen var 41 % i 1996. I 1996 udgjorde importen af færdigforarbejdet stof fra lav-omkost- ningslandene ca. 3 % af det samlede forbrug i Fællesskabet af færdigforarbejdet stof. (296) De syv vigtigste eksportlande, som er omfattet af tegnede sig for ca. 55 % af de kontingenter, samlede kontingetmængder. Disse syv lande ligger blandt de ti vigtigste eksportører af færdigforar- bejdet stof til Fællesskabet. Kontingentudnyttelsen for Indonesien, Pakistan og Folkerepu- blikken Kina var i 1996 mellem 48 % og 82 %. Der findes ikke noget delkontingent for kategori 2 a for Egypten. Indien, (297) Det uudnyttede kontingent for færdigforarbejdet stof for 1996 var teoretisk set p(cid:134) 55 000 tons, svarende til 7 % af det samlede forbrug i Fælles- skabet af færdigforarbejdet stof med indhold af bomuld p(cid:134) over 50 %. Den højest mulige udvidel- sesmargen ansl(cid:134)s til ca. 20 000 - 25 000 tons, svarende til ca. 3,6 % af det samlede forbrug i Fællesskabet af stof, da nogle færdigforarbejdet lande ikke er i stand til at producere i øjeblikket (det tidligere Jugoslavien, Kroatien, Bosnien-Herce- govina. ), nogle lande ikke længere producerer færdigforarbejdet stof (Hongkong, Singapore. ), og nogle lande allerede producerer med den højest mulige kapacitet (landene i Central- og Østeuropa. ) (298) En udvidelse af importen af færdigforarbejdet stof, som for øjeblikket er omfattet af kontingenter, ville s(cid:134)ledes ikke overstige 25 000 tons (3,6 % af det samlede forbrug i Fællesskabet af færdigforarbejdet stof). (299) Der har ikke været kontingenter for de østeuropæ- iske lande siden 1998. En betydelig udvidelse af eksporten af færdigforarbejdet stof fra disse lande ville imidlertid kræve massive udenlandske investe- ringer i landene, som traditionelt set ikke har den nødvendige knowhow p(cid:134) omr(cid:134)det, og det vil sand- synligvis heller ikke være tilfældet p(cid:134) mellemlang sigt. (300) Der har ikke været noget kontingent for Tyrkiet siden 1996. Omlægningen fra ubleget til færdigforarbejdet stof synes imidlertid allerede at stof have fundet sted i perioden mellem 1994 og 1996, hvor der antidumpingforanstaltninger (bortset fra en meget kort periode, nemlig de to sidste m(cid:134)neder af 1996). ikke var (301) Hvad ang(cid:134)r Egypten forekommer en væsentlig stig- ning i eksporten af færdigforarbejdet stof usandsyn- lig, da Egypten ikke synes at have den nødvendige knowhow navnlig i betragtning af Egyptens hidti- dige eksporttendens. (302) Det blev foreløbigt fastsl(cid:134)et, at importen af færdig- forarbejdet stof steg p(cid:134) et tidspunkt, hvor der ikke var antidumpingforanstaltninger. (303) Det blev ogs(cid:134) fastsl(cid:134)et, at trykt og farvet stof forblev forholdsvis stabil i perioden med midlertidige antidumpingforanstaltninger. importen af (304) Hvad ang(cid:134)r bleget stof, synes der ikke at være nogen økonomisk begrundelse for stigningen i denne import i perioden med midlertidige anti- dumpingtold, og at den skulle være et middel til at undg(cid:134) antidumpingtold. (305) Mulighederne for omlægning fra ubleget stof til færdigforarbejdet stof vil være begrænsede p(cid:134) grund af eksistensen af kvantitative begrænsninger. iii) Begrænset kapacitet til r(cid:134)dighed i Fællesskabet (306) Nogle parter hævdede, at hvis der indførtes foran- staltninger, ville EF-producenterne ikke kunne f(cid:134) fordel af dem, da de allerede producerer med højeste kapacitet, og der ville s(cid:134)ledes blive forsy- ningsmangel. (307) Det skal i den forbindelse bemærkes, at kapaciteten i vævesektoren kan øges og formindskes med en vis fortrinsvis af fleksibilitet. Kapaciteten afhænger antallet (væve), deres af disponible maskiner hastighed og maskinarbejdstimer; arbejdskraften spiller ikke en altdominerende rolle, da industrien er stærk automatiseret. (308) Hvad ang(cid:134)r vævene, kan kapaciteten øges og formindskes i overensstemmelse med vævenes antal og hastighed. Under negative økonomiske omstæn- digheder har producenterne tendens til at nedsætte antallet af maskiner og erstatte dem med den hurtigste teknik for at nedsætte enhedsomkostnin- gerne. Kapaciteten kan derfor øges/formindskes med en vis fleksibilitet. (309) Mellem 1993 og 1996 faldt antallet af maskinar- bejdstimer hos EF-producenterne i stikprøven med 7,5 %. Mellem 1996 og skadesundersøgelsespe- rioden steg antallet af maskintimer imidlertid med 3 %. Kapaciteten kan s(cid:134)ledes øges ved at øge antallet af maskinarbejdstimer. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/49 (310) Endvidere deles der ved vævningen af den p(cid:134)gæl- dende vare udstyr og arbejdskraft med andre typer stoffer (polybomuld, syntetisk stof. ). Derfor kan kapacitetsudnyttelsen tilpasses kravene p(cid:134) marke- det. Det blev i den henseende konstateret, at der ikke er fysiske begrænsinger for produktionskapaci- teten. De vigtigste omkostninger i forbindelse med indtræden p(cid:134) markedet eller en udvidelse inden for dette er den nødvendige kapital indkøb af i gennemsnit mellem (en væv koster maskiner 100 000 og 150 000 ECU). til (311) Der er ikke observeret forsyningsmangel i perioden med de tidligere antidumpingforanstaltninger. Det fremg(cid:134)r af udviklingen i det synlige forbrug i Fællesskabet, at dette steg beskedent med 3 % mellem 1993 og 1995. Mellem 1995 og 1996 steg det ca. 9 %, sandsynligvis p(cid:134) grund af en kraftig stigning i importen som følge af meddelelse om og antidumpingforanstaltninger. Mellem 1996 skadesundersøgelsesperioden synlige forbrug beskedent med 3 %, men dette repræsente- rede alligevel en stigning p(cid:134) 5 % i forhold til 1995. faldt det iv) Konklusion (312) Det konkluderes foreløbigt, at der er en stigende tendens i importen af færdigforarbejdet stof, som sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden, uanset om der indføres antidumpingforanstaltninger eller ej. Det konkluderes ogs(cid:134), at indførelsen af told kunne have fremskyndet denne tendens i forbindelse med bleget stof. Ifølge de foreliggende oplysninger synes der ikke at være nogen økonomisk begrundelse for en omlægning hen imod import af bleget stof som antidumpingtold p(cid:134) et middel importen af ubleget stof. Det konkluderes ligeledes, at en eventuel kraftig stigning i importen af færdig- forarbejdet stof vil være stærk begrænset p(cid:134) grund af eksistensen af særlige kontingenter for disse varer, s(cid:134)vel som p(cid:134) grund af de fordele, EF-færdig- forarbejdningsvirksomhederne har komparativt set med hensysn til knowhow. at undg(cid:134) til (313) Det kan s(cid:134)ledes ikke anses for sandsynligt, at EF- producenterne vil være forhindret i at drage fordel at antidumpingforanstaltninger p(cid:134) grund af kapaci- tetsbegrænsninger. (314) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende betragtninger forventes det ikke, at en stigning i importen af færdigforar- bejdet stof efter indførelse af antidumpingforan- staltninger, vil svække eventuelle fordelagtige virk- ninger for EF-producenterne. e) Følgevirkningerne af at indføre foranstalt- ninger 1997 giver et fingerpeg om, de mulige virkninger af at i denne procedure. indføre antidumpingforanstaltninger (316) Det kan for det første forventes, at EF-producen- terne vil øge deres markedsandel i Fællesskabet som følge af et større salg. For det andet kan det forventes, at kapacitetsudnyttelsen vil stige og føre til en produktionsstigning, som vil give EF-produ- centerne mulighed for at nedsætte enhedsomkost- ningerne. Hvad ang(cid:134)r priserne, kan der, selv om der blev observeret et vist prisfald i perioden med de tidligere midlertidige foranstaltninger, forventes en beskeden prisstigning p(cid:134) længere sigt, om end ikke med et beløb svarende til en eventuel told. Med hensyn til kapaciteten forventes det, at EF-produ- centerne vil øge kapacitetsudnyttelsen i form af en stigende produktion, hvorved de vil f(cid:134) mulighed for at nedbringe enhedsomkostningerne. Som konklu- sion kan det forventes, at EF-producenterne med stigende produktion og salg p(cid:134) den ene side og nedsatte enhedsomkostninger p(cid:134) den anden side vil kunne genskabe rentabiliteten. f) Følgevirkningerne af ikke at indføre foranstalt- ninger (317) Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes det, at den nedadg(cid:134)ende tendens, der er observeret i perioden mellem 1993 og 1996, vil fortsætte. (318) En yderligere udhuling af EF-erhvervsgrenens rentabilitet vil bringe aktiviteterne i fare og føre til virksomhedslukninger og tab af arbejdspladser. Oplysningerne fra EF-producenterne i stikprøven viser, at tabene i de sidste tre (cid:134)r er blevet b(cid:134)ret ved, at virksomhederne har trukket p(cid:134) reserverne. Fort- sætter denne situation i fremtiden, forventes det, at virksomhederne ikke vil kunne blive ved med at være aktive i sektoren. (319) I bomuldsindustrien udgør de ikke-integrerede væverier et alternativ til de integrerede væverier og importen af bomuldsstoffer og bidrager s(cid:134)ledes til den sektors generelle fleksibilitet s(cid:134)vel som dens samlede en s(cid:134)dan alternativ forsyningskilde, vil det f(cid:134) negative følger ikke bare for spinderierne, men ogs(cid:134) for industrierne i senere produktionsled som helhed. konkurrencedygtighed. Forsvinder 4. Forsyningsindustrien: Spinderierne a) Spindeindustriens situation i) Generelle data vedrørende EF-spinderi- erne (320) Den samlede produktion af bomuldsgarn i Fælles- skabet (majoritets- og ikke majoritetsbomuldsstof- fer) l(cid:134) p(cid:134) ca. 805 000 tons i 1996 (1). EF-industrien i (315) Følgevirkningerne af de midlertidige antidumping- foranstaltninger i perioden november 1996 og maj (1) Kilde: CITH (MFA-kategori 1), kun tal til r(cid:134)dighed for EU 12. L 111/50 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 senere produktionsled udgør det vigtigste marked for den samlede garnproduktion i Fællesskabet, da den aftager ca. 95 % af produktionen. (321) Den tilsvarende beskæftigelse omfattede 68 000 personer i 1996, heri indbefattet b(cid:134)de integrerede og ikke-integrerede spinderier, idet beskæftigelsen i ikke-integrerede spinderier ansl(cid:134)s til ca. 20 400 personer (1). Beskæftigelsen i forbindelse med ikke- integrerede spinderiers produktion af garn med indhold at bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover ansl(cid:134)s til 9 800. (322) Garnforbruget i Fællesskabet udgjorde ca. 1 mio. tons i 1996. Forbruget af garn med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover var ca. 758 000 tons og af garn med indhold af bomuld p(cid:134) under 85 vægtprocent ca. 243 000 tons (2). ii) Yderligere analyse af data vedrørende EF-spinderierne (323) Spinderier, som besvarede spørgeskemaet vedrø- rende Fællesskabets interesser, nedsatte deres produktion af garn med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover fra ca. 38 000 tons i 1995 til ca. 35 000 tons i 1996. De p(cid:134)gældende spinde- rier producerede b(cid:134)de rotor- og ringspundet garn. (324) Disse virksomheders salg i Fællesskabet faldt fra ca. 37 000 tons i 1995 til ca. 31 500 tons i 1996. Salgsværdien faldt fra ca. 107 mio. ECU i 1995 til ca. 98 mio. ECU i 1996. (325) Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden, som delvis faldt sammen med perioden med midlerti- dige foranstaltninger, steg produktionen fra ca. 35 000 tons til ca. 35 500 tons. Salgsmængden steg fra ca. 31 500 tons til ca. 32 600 tons. Salgsværdien steg fra ca. 98 mio. ECU til ca. 108 mio. ECU. (326) Virksomhederne havde vejede gennemsnitlige tab p(cid:134) 3,7 % i 1995 og 4,6 % i 1996. forbrug i Fællesskabet i Fællesskabet er bestemt og derover og med indhold af bomuld p(cid:134) under 85 vægtprocent) til EF- industrien i senere produktionsled. 44 % af det samlede af garn med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover er bestemt til anvendelse i EF-væveindustrien. P(cid:134) baggrund af EF-garnproducenters andel (70 %) af EF-markedet for garn med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover anses det, at spinderi- erne er afhængige af væverierne for ca. 30 % af deres produktion. Derfor en omfattende nedgang i EF-produktionen af den p(cid:134)gældende vare berøre spinderierne i væsentligt omfang. vil (330) Dette fremg(cid:134)r ogs(cid:134) klart af udviklingen i salgs- og produktionstendenserne for de spinderier, hvis data blev yderligere analyseret, som fulgte den generelle tendens for EF-væverierne. (331) Denne gensidige at afhængighed betyder, en nedgang i Fællesskabets produktion af den p(cid:134)gæl- dende vare sandsynligvis vil berøre EF-spinderierne betydeligt. Under disse omstændigheder kan det antages, at enhver forbedring for EF-væveindustrien vil have positive virkninger for EF-spinderierne p(cid:134) grund af den gensidige afhængighed. 5. Integrerede producenter a) Industriens beskaffenhed og struktur (332) Integrerede producenter er producenter, som i deres virksomhed ogs(cid:134) tæller vævning og andre aktiviteter i tidligere og senere produktionsled helt frem til konfektionsvarer. Disse selskaber anvender deres egen produktion af ubleget bomuldsstof som r(cid:134)materiale i et senere led i produktionskæden. (333) Den samlede produktion i Fællesskabet af den p(cid:134)gældende vare i 1996 udgjorde 317 000 tons. En andel p(cid:134) ca. 224 500 tons af denne produktion kunne tilskrives de integrerede væverier. (327) Investeringerne faldt fra 8,7 mio. ECU i 1995 til ca. 5,8 mio. ECU i 1996, dvs. med ca. 33 %. (334) Disse integrerede væverier ansl(cid:134)s til at beskæftige ca. 24 000 personer. (328) De p(cid:134)gældende spinderiers samlede beskæftigelse faldt fra ca. 2 240 personer i 1995 til ca. 1 800 personer i 1997. b) Følgevirkningerne af at indføre/ikke at indføre foranstaltninger b) Følgevirkningerne af at indføre/ikke at indføre foranstaltninger (329) Ca. 95 % af den samlede garnproduktion (hen- holdsvis med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent (1) Kilde: Euratex. (2) Kilde: Euratex, CITH og Eurostat. (335) Det er p(cid:134) den ene side blevet anført, at integrerede producenter ville have interesse i foranstaltninger, da deres færdigforarbejdede eller konfektionerede varer i øjeblikket konkurrerer med samme varer, som er fremstillet p(cid:134) grundlag af ublegede stoffer importeret ikke indføres foranstaltninger, vil de integrerede produ- center fortsat skulle lide under ugunstige omkost- ningsbetingelser, som kunne føre til, at de helt ophørte med vævning inden for virksomheden. til dumpingpriser. Hvis der 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/51 (336) P(cid:134) den anden side er det blevet anført, at de inte- grerede producenter har behov for adgang til billige r(cid:134)varer i deres blandede produktion af selvprodu- ceret og importeret ubleget bomuldsstof for stadig at kunne konkurrere med konfektionsvarer, som importeres til lave priser. (337) Følgende bør nævnes i den forbindelse: — De integrerede producenter, som ikke impor- terer ubleget stof, vil kunne drage fordel af foranstaltninger, da de især konkurrerer med importvarerne, der giver andre EF-producenter mulighed for at udbyde konfektionsvarer til lavere priser. — For de integrerede producenter, som importerer ubleget stof, vil følgevirkningerne af foranstalt- ninger være forskellige alt efter deres afhæn- gighed af fra de berørte lande. importerede varer — Konfektionerede varer som sengelinned er alle- rede omfattet af antidumpingforanstaltninger. Importen af sengelinned til illoyalt lave priser i fra lavomkostningstredjelande udgør derfor øjeblikket for de forbindelse med integrerede producenter konfektionerede varer. Det skal bemærkes, at sengelinned udgør ca. 30 % af konfektionsin- dustriens forbrug af den p(cid:134)gældende vare. ikke nogen virkelig trussel i — Produktionen til internt brug af den p(cid:134)gæl- dende vare udgjorde i 1996 ca. 60 % af EF- færdigforarbejdningsindustriens samlede forar- bejdning af ubleget stof med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover, hvilket forklarer de integrerede producenters betydning i denne sammenhæng. 6. Industrierne i senere led i produktionskæ- den: Færdigforarbejdnings-, konverterings-, import- og konfektionsvirksomheder a) Færdigforarbejdningsvirksomheder i) Den p(cid:134)gældende industris beskaffenhed og struktur (338) Færdigforarbejdningsvirksomheder forarbejder uble- get stof til en færdigvare (bleget, farvet, trykt). De kan arbejde p(cid:134) provisionsbasis eller være integreret i en gruppe, som udfører tilhørende aktiviteter i tidligere eller senere led i produktionskæden. Virk- f(cid:134)r somheder, r(cid:134)materialerne fra en mellemmand — konverte- ringsvirksomhed — og overtager ikke ejendoms- retten til stoffet. som arbejder p(cid:134) provisionsbasis, Forholdet mellem de færdigforarbejdningsvirksom- heder, der arbejder p(cid:134) provisionsbasis, og dem, der ikke arbejder p(cid:134) provisionsbasis, er blevet fastlagt p(cid:134) grundlag af oplysninger vedrørende Italien, som tegnede sig for ca. 35 % af de samlede færdigforar- bejdningsaktiviteter i Fællesskabet i 1996. I 1994 blev 88 % af de samlede færdigforarbejdningsakti- viteter udført p(cid:134) provisionsbasis. Hvis det antages, at denne procentsats kan være lavere i andre lande, forekommer det rimeligt at antage, at mellem 65 % og 70 % af de samlede færdigforarbejdningsaktivi- teter i Fællesskabet udføres p(cid:134) provisionsbasis. en kapitalin- Færdigforarbejdningsindustrien er tensiv sektor, inden for hvilken der hersker en stærk priskonkurrence. Det færdigforarbejdede stof giver bredere muligheder for differentiering og højere værditilvækst, selv om det i nogle tilfælde er temmelig standardiseret (simple mønstre og farver). Det er meget modefølsomt, og der er derfor en tendens til, at mønstrene varierer fra (cid:134)r til (cid:134)r. Inte- resserede parter har endvidere nævnt, at følgende faktorer er vigtige for en vurdering af konkurrence- dygtigheden: kvalitet, leveringstid, leveringsp(cid:134)lide- (mulighed for at ændre lighed, hurtig respons, produktet under processen), nært forhold til kunderne, serviceydelser s(cid:134)vel som mulighed for færdigforarbejdning af sm(cid:134) mængder stof. Dette forklarer, hvorfor stoffer, der færdigforar- bejdes i Fællesskabet, generelt set kan forventes at fastholde en fordel sammenholdt med importerede færdigforarbejdede stoffer. Importens indtrængen p(cid:134) markedet er meget svag (ca. 10 % af det samlede forbrug i 1996), hvor s(cid:134)kaldte lavomkostningslande tegner sig for ca. 6 % og lande som USA, Schweiz og Japan for ca. 4 %. (339) EF-færdigforarbejdningsindustrien forarbejdede i alt ca. 533 000 tons af den p(cid:134)gældende vare i 1996. (340) Forbruget i Fællesskabet af færdigforarbejdet stof i 1996 kan opdeles s(cid:134)ledes: EF-forbruget af færdigforarbejdede stoffer (tons) 1995 1996 SP 508 305 533 008 517 331 19 251 20 705 25 564 30 195 26 617 27 827 Forbruget af ublegede stoffer (bunden og fri produktion+ import-eksport) Importen af færdigforarbej- dede stoffer (fra de berørte lande) Importen af færdigforarbej- dede stoffer (fra andre tredje- lande) Eksporten af dede stoffer Forbruget af dede stoffer færdigforarbej- 99 506 105 316 112 963 færdigforarbej- 458 245 475 014 457 759 L 111/52 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 (341) En undersøgelse af markedet i Fællesskabet for færdigforarbejdet stof i 1996 viser kun en mindre andel for importen fra tredjelande. Importen af færdigforarbejdet stof fra de berørte lande udgjorde s(cid:134)ledes ca. 4 %, idet tredjelandenes andel var 6 %. EF-færdigforarbejdningsvirksomhederne tegnede sig for 90 % af markedet i Fællesskabet for færdig- forarbejdet stof. (342) Den samlede beskæftigelse i færdigforarbejdnings- til ca. 134 000 sektoren i 1996 blev ansl(cid:134)et ansatte (1). Beskæftigelsen i færdigforarbejdnings- sektoren svarende til produktionen af stoffer med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover af enhver oprindelse blev ansl(cid:134)et til ca. 27 000 perso- ner. I forbindelse med dette tal bør der tages hensyn til, at importen fra de undersøgte lande kun tegner sig for 43 % af det r(cid:134)materiale (ubleget stof med indhold af bomuld p(cid:134) 85 vægtprocent og derover), der anvendes af denne sektor. ii) Yderligere analyse af data vedrørende EF-færdigforarbejdningsvirksomheder (343) Analysen i dette afsnit ang(cid:134)r oplysningerne fra de interesserede parter, der besvarede det spørgeskema, som Kommissionen udsendte for at efterprøve særlige aspekter i forbindelse med undersøgelsen vedrørende Fællesskabets interesser. (345) Omsætningen i forbindelse med færdigfor- arbejdningsaktiviteter vedrørende den p(cid:134)gældende vare faldt med ca. 1,1 % mellem 1995 og 1996, fra 180 mio. ECU til ca. 178 mio. ECU. Mellem 1996 og 1997 steg omsætningen til ca. 185 mio. ECU, dvs. med ca. 14 %. Den færdigforarbejdede stofmængde l(cid:134) stabilt p(cid:134) ca. 12 900 tons mellem 1995 og 1997. Den vejede gennemsnitlige rentabilitet for disse virksomheder udviklede sig som følger mellem 1995 og 1996: for rene færdigforarbejdningsvirk- somheder faldt den fra ca. 8 % til ca. 5 %; for inte- grerede færdigforarbejdningsvirksomheder i senere produktionsled steg rentabiliteten fra 1,1 % til 2,3 %. Det skal bemærkes, at der er tale om renta- biliteten i forbindelse med virksomhedens samlede udbytte p(cid:134) salg og ikke kun direkte i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare/aktivitet. Disse færdigforarbejdningsvirksomheders samlede beskæftigelse faldt fra 2 463 ansatte i 1995 til 2 339 ansatte i 1996 og 2 219 ansatte i 1997. iii) Følgevirkningerne af at dumpingforanstaltninger indføre anti- — Færdigforarbejdningsvirksomheder, som ar- bejder p(cid:134) provisionsbasis. (346) Kommissionen undersøgte stigningen i priserne p(cid:134) ubleget bomuldsstof efter indførelsen af de tidligere midlertidige foranstaltninger. (344) Omsætningen i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare faldt med 3,1 % mellem 1995 og 1996 og steg med 15 % mellem 1996 og 1997, hvor der var midlertidige antidumpingforanstaltninger gældende en del af tiden. Den stofmængde, som disse virksomheder forarbej- dede — udtrykt i meter — faldt med 6,7 % mellem 1995 og 1996 og steg med 7,3 % mellem 1996 og 1997. Virksomhedernes vejede gennemsnitlige rentabilitet faldt fra 15 % i 1995 til 14 % i 1996. Virksomhedernes samlede beskæftigelse faldt fra 1 308 personer i 1995 til 1 234 personer i 1997. — Færdigforarbejdningsvirksomheder, som ikke arbejder p(cid:134) provisionsbasis (rene færdigforar- bejdningsvirksomheder og virksomheder, der er integreret i konfektionsfuktioner). (1) Kilde: Euratex. fremg(cid:134)r af oplysningerne fra de forskellige Det samarbejdsvilliginteresserede parter, at prisen p(cid:134) importeret ubleget bomuldsstof af enhver oprin- delse l(cid:134) p(cid:134) 5,6 % mellem 1996 og 1997, selv om den midlertidige told gennemsnitligt var ca. 15 %. Til beregningen af prisen anvendtes ikke oplysnin- gerne fra en af besvarelserne: det fremgik af denne, at det p(cid:134)gældende selskab købte ubleget bomulds- stof faldt 3,3 % mellem 1996 og 1997; da selskabet indkøbte ca. 87 % af det ublegede stof fra kilder i EF i 1996, blev det anset for hensigtsmæssigt at holde det uden for beregningen af prisstigningen. som i gennemsnit til priser, I samme periode faldt gennemsnitspriserne p(cid:134) importen fra andre tredjelande som anført i Euro- stat med ca. 1 %, samtidig med at EF-producen- ternes priser faldt med ca. 2 % i gennemsnit. Dette modsiger p(cid:134)standen om, at andre tredjelande og europæiske væverier vil benytte lejligheden til at øge deres egne priser p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare med toldbeløbet hvis der blev indført antidumpingtold. (347) For at vurdere følgevirkningerne af at indføre anti- dumpingforanstaltninger for prisen p(cid:134) færdigforar- bejdet stof undersøgte Kommissionen først den 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/53 gennemsnitlige omkostningsstigning for ubleget bomuldsstof, som solgtes til færdigforarbejdnings- virksomhederne, og dernæst omkostningerne til ubleget i procent af de samlede produktionsomkostninger for færdigforarbejdet stof. stof, udtrykt af spørgeskemaet Af besvarelserne vedrørende Fællesskabets interesser fremg(cid:134)r det, at omkostnin- fra de gerne til forskellige oprindelser mellem 1996 og 1997 steg med 5,6 %, og at størstedelen af stoffet havde oprindelse i de seks berørte lande. importeret ubleget bomuldsstof I gennemsnit steg prisen p(cid:134) ubleget bomuldsstof af enhver oprindelse, som solgtes til disse færdigforar- bejdningsvirksomheder, med 2,2 %. Dette mod- siger visse parters p(cid:134)stand om, at alle priser p(cid:134) ubleget bomuldsstof ville stige med et beløb svarende til den indførte antidumpingtold. Af samme besvarelser fremg(cid:134)r det, at omkostnin- gerne for ubleget stof indvirker med mellem 16 % og 52 % p(cid:134) de samlede omkostninger for færdig- forarbejdet stof, afhængigt af den værdi, der tilføjes ved de forskellige færdigforarbejdningsprocesser, idet der i gennemsnit er tale om 41 %. Anvendelse af de to ovennævnte elementer ville automatisk have ført til en stigning i omkostnin- gerne for færdigforarbejdet stof p(cid:134) 0,9 % (2,2 % ganget med 41 %). (348) Af samme besvarelser fra færdigforarbejdningsvirk- somheder, som ikke arbejder p(cid:134) provisionsbasis, fremg(cid:134)r det, at priserne p(cid:134) færdigforarbejdet stof steg med ca. 5,6 % mellem 1996 og 1997, hvilket faldt sammen med indførelsen af antidumping- foranstaltninger. Denne prisstigning m(cid:134) sammen- lignes med en normal (cid:134)rlig prisstigning p(cid:134) 1-2 %. Af ovenst(cid:134)ende kan det med sikkerhed konklude- res, at prisstigningen p(cid:134) færdigforarbejdet stof har været højere end de automatiske følgevirkninger af den midlertidige antidumpingtold p(cid:134) omkostnin- gerne for ubleget bomuldsstof og den normale (cid:134)rlige prisstigning. Dette fører til den konklusion, i færdigforarbejdningssektoren b(cid:134)de har været at stand til at overvælte tolden p(cid:134) næste trin i kæden og til at øge fortjenesten. Undersøgelsen af den gennemsnitlige fortjeneste p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare for virksomheder, som ikke arbejder p(cid:134) provisionsbasis, viser s(cid:134)ledes, at selv om fortjenesten faldt fra 7,4 % i 1995 til 6,1 % i 1996, steg den i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare mellem 1996 og 1997 fra 6,1 % til 6,6 % i gennemsnit. tolden, der blev overvæltet p(cid:134) færdigforarbejdnings- virksomheder, overvæltede disse ikke blot deres del af tolden fuldt ud p(cid:134) konfektionsvirksomhederne, de forhøjede i visse tilfælde priserne yderligere. Den midlertidige told ødelagde s(cid:134)ledes ikke færdig- forarbejdningsvirksomhedernes evne til at fastholde eller endog øge deres fortjeneste p(cid:134) færdigforar- bejdet stof, som indeholder den p(cid:134)gældende vare. (350) Ang(cid:134)ende følgevirkningerne af de tidligere midler- tidige foranstaltninger for færdigforarbejdningsvirk- somheder, som arbejder p(cid:134) provisionsbasis, er det blevet anført, at importen af færdigforarbejdet stof vil stige, hvis der indføres antidumpingforanstalt- ninger, og at det vil f(cid:134) negative følger for disse virk- somheder i form af en nedsættelse af mængden af færdigforarbejdet stof. Dette kunne igen p(cid:134)virke rentabiliteten negativt og endog bringe en fortsæt- telse af virksomhedernes aktivitet i fare. Oplysningerne fra færdigforarbejdningsvirksomhe- der, som arbejder p(cid:134) provisionsbasis, viser, at mængden af færdigforarbejdet stof faldt med 6 % mellem 1995 og 1996 og steg med 7,5 % i 1997 og s(cid:134)ledes igen n(cid:134)ede op p(cid:134) 1995-niveauet. Nedsættelsen af mængden af færdigforarbejdet stof i 1996 skyldes sandsynligvis i højere grad den usik- kerhed, der skabtes med den tidligere antidum- pingundersøgelse, end importen af færdigforar- bejdet stof. I løbet af 1996 faldt importen af færdig- forarbejdet stof med 4 % i forhold til 1995, og den mængde, som disse virksomheder færdigforarbej- dede faldt ogs(cid:134) med ca. 6 %. P(cid:134) den anden side steg importen af færdigforarbejdet stof i 1997, og den mængde, som virksomhederne færdigforarbej- dede, steg ogs(cid:134) med 7 %. (351) Da en antidumpingtold ikke direkte vil give sig udslag i en automatisk stigning i omkostningerne for den færdigforarbejdede vare, og da de fleste EF- vigtige til erhvervsgrenen er underkastet strenge begræns- ninger i form af kontingenter for færdigforarbej- dede stoffer, skulle der ikke være nogen reel risiko for, at disse varer trænger ind p(cid:134) markedet. lavomkostningskonkurrenter andre færdigforarbejdet stof er Det skal i den forbindelse bemærkes, at inden for sektoren for indtræng- ningsgraden for import fra tredjelande lavere end i indbefattet det alle bundne og det frie marked: garn 25 %, ubleget stof 43 %, konfektionsvarer 40 %, medens indtræng- ningsgraden for inden for sektoren for færdigforarbejdet stof udgjorde 10 %. tekstilsektorer, her import iv) Konklusion (349) Det kan for det første konkluderes, at det fulde beløb for den midlertidige antidumpingtold ikke blev overvæltet p(cid:134) konfektionsvirksomheder gen- færdigforarbejdet nem omkostningerne for stof, men snarere, at en del af tolden blev b(cid:134)ret af importørerne, samt at for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den del af (352) P(cid:134) grundlag af de oplysninger, der er modtaget, m(cid:134) det konstateres, at følgevirkningerne af foranstalt- ningerne inden for sektoren ikke har foranlediget Kommissionen til at bekræfte p(cid:134)standene fra inte- resserede parter. I 1997 var færdigforarbejdnings- som arbejder p(cid:134) provisionsbasis, virksomheder, L 111/54 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 s(cid:134)ledes i stand til at fastholde mængden af færdig- forarbejdet stof trods en vis stigning i importen af færdigforarbejdet stof. For det andet har færdig- forarbejdningsvirksomheder, som ikke arbejder p(cid:134) provisionsbasis, og konverteringsvirksomheder væ- ret i stand til at hæve deres priser, med beløb, som l(cid:134) over de automatiske virkninger af prisstigningen p(cid:134) ubleget stof, som importeres fra de berørte lande. Denne prisstigning har ogs(cid:134) ført til en stig- ning i rentabiliteten for den p(cid:134)gældende vare. Det viser sig ogs(cid:134), at risikoen for, at importeret færdig- forarbejdet stof skulle trænge ind p(cid:134) markedet, ikke udgør nogen egentlig trussel. b) Importører-forhandlere i) Data vedrørende repræsentative impor- tører-forhandlere (353) Importører-forhandlere, som besvarede spørgeske- maet vedrørende Fællesskabets interesser, tegner sig for ca. 15 % af dem samlede import fra de berørte lande, dvs. ca. 16 000 tons. (354) Mellem 1995 og 1997 udgjorde importen af ubleget bomuldsstof fra de berørte lande henholdsvis 65 % og 67 % af den samlede import fra alle kilder. Importen fra andre tredjelande udgjorde i 1995 36 % og i 1997 33 % af den samlede import fra alle kilder. Det lader s(cid:134)ledes til, i modsætning til flere fremsatte p(cid:134)stande, at importørerne fortsatte med at dække deres behov for ubleget stof fra de berørte lande. (355) Disse importørers salgspriser i Fællesskabet steg med ca. 9 % mellem 1996 og 1997. Det lader s(cid:134)ledes til, at importørerne bar en del af tolden. for ubleget stof (356) Den samlede rentabilitet for selskaberne faldt fra 5 % i 1995 til 4 % i 1996. ii) Konklusion (357) P(cid:134) grundlag af erfaringerne fra den tidligere periode med midlertidige antidumpingforanstalt- ninger konkluderes det foreløbigt, at hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil importø- rerne bære en del af tolden og overvælte resten p(cid:134) næste led i kæden, en konverteringsvirksomhed eller en uafhængig færdigforarbejdningsvirksom- hed. P(cid:134) baggrund af muligheden for, at en del af tolden bliver overvæltet, og p(cid:134) grund af blandingen af varer, der importeres fra oprindelser, som er omfattet og ikke er omfattet af en eventuel anti- dumpingforanstaltning, kan de mulige følgevirk- ninger af foranstaltninger for importører-forhand- lere af den p(cid:134)gældende vare ikke anses for at blive s(cid:134)danne, at de vil kunne bringe deres økonomiske aktiviteter i fare. c) Konfektionsvirksomheder i) Den p(cid:134)gældende industris beskaffenhed og struktur (358) Konfektionering er det stadium, hvor det færdige lige fra stof beklædning og boligtekstiler til industrivarer. til en konfektionsvare, forarbejdes Det er det trin, hvor der tilføres den største værdi- tilvækst, gennemsnitlig fra ca. 25 % til 70 %. Det skønnes, at der i 1996 var ca. 390 000 personer beskæftiget i forbindelse med konfektionering af alle bomuldsstoffer. ii) Følgevirkningerne af at dumpingforanstaltninger indføre anti- (359) Nogle parter at anførte, antidumpingtold p(cid:134) importen af ubleget bomuldsstof fra de berørte lande ville føre til en stigning i konfektionsvirk- somhedernes omkostninger med en deraf følgende forringelse af konkurrencedygtigheden i forhold til importerede konfektionsvarer. forbindelse med det (360) En gennemgang af flere omkostningsberegninger vedrørende forskellige konfektionsvarer forelagt af forskellige interesserede parter viser, at omkostnin- gerne i færdige stof udgør mellem 15 % og 45 % af salgspriserne, med et gennemsnit p(cid:134) ca. 35 %. Selv i de tilfælde, hvor omkostningerne ikke absorberes, vil priserne sand- synligvis ikke stige med mere end 2 % i gennem- snit. (361) Nogle parter hævdede ogs(cid:134), at en antidumpingtold p(cid:134) f(cid:134) importen af ubleget bomuldsstof negative virkninger for konfektionsvirksomhederne, specielt inden for boligtekstilsektoren, da denne er en stor bruger af den p(cid:134)gældende vare til konfek- tionering af artikler som sengelinned og møbelstof og lider under konkurrencen fra importen af varer fra lavomkostningstredjelande. ville (362) Det er i den forbindelse værd at nævne, at en af de vigtigste boligtekstilvarer — sengelinned, som ansl(cid:134)s at udgøre ca. 30 % af konfektioneringen af den p(cid:134)gældende vare — i øjeblikket er p(cid:134)lagt anti- dumpingforanstaltninger, og at den konkurrence- mæssige indvirkning fra importen fra tredjelande derfor er forholdsvis begrænset. Den konkluderes s(cid:134)ledes foreløbigt, at indførelse af en antidumpingtold ikke i væsentlig grad vil have negative for konfektionsvirksomhedernes økonomiske situation. følger 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/55 d) Forbrugere (363) Den p(cid:134)gældende vare er et mellemprodukt, der almindeligvis ikke sælges p(cid:134) detailniveauet. Det skal i særdeleshed, bemærkes at ubleget bomuld er en r(cid:134)vare, der underg(cid:134)r en række forarbejdninger, inden den sælges til forbrugeren. For at vurdere indvirkningen af antidumpingforanstaltninger p(cid:134) forbrugeren bør virkningerne af s(cid:134)danne foranstalt- ninger p(cid:134) økonomiske aktører længere oppe i den kommercielle kæde undersøges. Som p(cid:134)vist ovenfor ville den negative indvirkning af foranstaltninger p(cid:134) færdigforarbejdningsvirksomheder og konfek- tionsvirksomheder ikke være væsentlig. For for- brugeren kan prisstigningen p(cid:134) konfektionsvarer navnlig ikke forventes at overstige prisstigningen for konfektionsvirksomheder, som blev ansl(cid:134)et til at udgøre ca. 2 % af de samlede omkostninger i forbindelse med konfektionsvarerne. 7. Konklusioner vedrørende interesser Fællesskabets (364) For at vurdere alle involverede interesser som fore- skrevet i artikel 21 i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle argumenter og spørgsm(cid:134)l, der er blevet fremført af alle berørte parter i løbet af undersøgelsen. I analysen er der blevet lagt særlig vægt p(cid:134) mulige omkostninger og fordele for de vigtigste sektorer, der er berørt af proceduren: EF-producenterne, dvs. væverierne og de tidligere led i produktionskæden p(cid:134) den ene side og de senere industrier p(cid:134) den anden side, færdigforarbejdningsvirksomhe- derne. især (365) Det lader til, at EF-væverierne er leve- og konkur- rencedygtige, kapitalintensive og en betydelig kilde til beskæftigelse (i endnu højere grad, hvis den vurderes sammen med beskæftigelsen i spindesek- toren, som er direkte forbundet med den). Sektoren er meget udsat for international konkurrence fra lav-omkostningslande; rentabiliteten er i gennem- snit d(cid:134)rlig, endog negativ, og vil bringe sektorens overlevelse i fare, hvis der ikke findes antidumping- foranstaltninger. Hvis denne sektor forsvinder, vil det f(cid:134) negative følger ikke blot for spinderierne men ogs(cid:134) for bomuldsindustrien som helhed, herunder ogs(cid:134) industrierne i senere led i produk- tionskæden, for hvilken den udgør en stabil og passende forsyningskilde. (366) Ang(cid:134)ende EF-færdigforarbejdningsvirksomhederne at beskæftigelsen tilsvarende konstaterede Kommissionen, inden for sektoren globalt set er af omfang som inden for EF-væveindustrien. (367) Sektoren er mindre udsat over for fra lavomkostningslande p(cid:134) grund af komparative fordele som mønstre, kvalitet og evne til at tilpasse sig moden og rentabiliteten er almindeligvis højere, da de kommercielle risici, der er invovleret, ogs(cid:134) er højere. import Det konstateredes, at den p(cid:134)st(cid:134)ede risiko for tab af markedsandele som følge af et skift i importen til færdigforarbejdet stof var minimal, fordi der fandtes kontingenter, og kapaciteten i begrænset. tredjelandene var (368) Undersøgelsen af følgevirkningerne af de midlerti- dige foranstaltninger for EF-væverierne og for EF- industrierne i senere led i produktionskæden viser tilpasning til markedsvilk(cid:134)rene p(cid:134) kort sigt. EF- væverierne har haft fordel af de midlertidige foran- staltninger, og det lader til, at de ikke har forhøjet deres priser med et beløb svarende til hele anti- dumping tolden. Det er muligt, at antidumping- foranstaltningerne p(cid:134) længere sigt vil give EF-indu- strien større fordele (kapacitetsstigning, faldende gennemsnitsomkostninger, øget fortjeneste). at det Hvad ang(cid:134)r færdigforarbejdningsvirksomhederne viste eksemplet med perioden med midlertidige foranstaltninger, ikke som p(cid:134)st(cid:134)et var umuligt at vælte stigningen i produktionsomkost- ningerne over p(cid:134) industrierne i de senere led i produktionskæden, og at stigningen i omkostnin- gerne til r(cid:134)materialer blev fordelt p(cid:134) de forskellige trin i kæden. Priserne p(cid:134) ubleget stof fra de p(cid:134)gæl- dende lande og fra tredjelande steg ikke i s(cid:134) stort omfang, at de fuldt ud afspejlede den gennemsnit- lige antidumpingtold (15 %). Hvis foranstaltnin- gerne var blevet definitivt bekræftet, er det imid- lertid sandsynligt, at visse negative virkninger for EF-færdigforarbejdningsvirksomhederne ville være blevet (stigning i de berørte landes eksportpriser og m(cid:134)ske endog en vis stigning i tredjelandenes priser). forstærket (369) Hvad ang(cid:134)r EF-spinderierne er disse stærkt afhæn- gige af EF-væverierne. Enhver fordel for EF-væveri- erne, vil s(cid:134)ledes ogs(cid:134) have positive følger for EF- spinderierne. (370) Hvad ang(cid:134)r konfektionsvirksomhederne udvandes følgevirkningerne af eventuelle antidumpingforan- staltninger p(cid:134) grund af afstanden til den p(cid:134)gæl- dende vare og den høje værditilvækst i forbindelse med konfektionering. (371) P(cid:134) grundlag af ovenst(cid:134)ende faktorer har Kommis- ikke er sionen foreløbigt konkluderet, at der konstateret nogen tvingende grund til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger i denne proce- dure. H. MIDLERTIDIG TOLD (372) skade, I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrø- rende dumping, (cid:134)rsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlerti- dige foranstaltninger for at forhindre, at dumping- importen fra Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade. (373) I betragtning af de mange forskellige konstruk- tioner fra de seks lande er Kommissionen af den opfattelse, at den mest hensigtsmæssige form for antidumpingforanstaltning er en værditold. L 111/56 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 (374) Med henblik p(cid:134) fastsættelsen af størrelsen af den midlertidige told er der taget hensyn til de fastlagte dumpingmargener og den told, der er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er p(cid:134)ført EF- er erhvervsgrenen. Eftersom de hovedsagelig forvoldt skade i form af manglende muligheder for at foretage prisforhøjelser, tab af markedsandele og utilstrækkelig rentabilitet, er det for at afhjælpe skaden p(cid:134)krævet, at EF-producenterne bringes i en position, hvor det er muligt at hæve priserne til et fortjenstgivende niveau uden at formindske salget. For at n(cid:134) dette m(cid:134)l bør priserne p(cid:134) importen fra de p(cid:134)gældende seks lande forhøjes i overensstemmelse hermed. (375) Med henblik p(cid:134) at fastsætte størrelsen af den told, der er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt af dumpingimporten, m(cid:134) der først fast- sættes en rimelig minimumsfortjeneste inden skat, som er nødvendig for at EF-producenterne fortsat kan være konkurrencedygtige. En fortjenstmargen p(cid:134) 80 % m(cid:134) betragtes som et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed kunne ikke fandt skadelig forvente at opn(cid:134), hvis der dumping sted, idet der herved ogs(cid:134) er taget hensyn til erhvervsgrenens behov for langsigtede investe- ringer. (376) For at beregne skadestærskelen, dvs. prisunderbud, blev den vejede gennemsnitlige nedgang i fortje- nesten for EF-producenterne i stikprøven i under- søgelsesperioden sammen med ovennævnte mini- mumsfortjeneste inden skat lagt til EF-producen- ternes konstaterede salgspriser. Den gennemsnitlige skadesmargen blev derefter i procent af prisen, cif Fællesskabets grænse. fastsat (377) I de tilfælde, hvor de fastlagte dumpingmargener for en bestemt eksporterende producent er lavere end den tilsvarende eksportprisforhøjelse, der er nødvendig for at afhjælpe skaden som beregnet ovenfor, bør den midlertidige told begrænses til den fastlagte dumpingmargen. (378) Antidumpingtolden for selskaber, som samarbej- dede med Kommissionen, men ikke indgik i stik- prøven, bør være lig med den gennemsnitlige dumpingmargen for selskaberne i stikprøven, vejet som med eksportomsætningen til Fællesskabet vægtningsgrundlag, undtagen for Tyrkiet, hvor tolden blev fastlagt p(cid:134) grundlag af skadestærskelen, og undtagen for Indonesien, hvor tolden blev fast- lagt p(cid:134) grundlag af klagen. (379) Antidumpingtolden for ikke-samarbejdsvillige sel- skaber bør fastsættes p(cid:134) grundlag af den højeste beregnede dumpingmargen for et selskab i stikprø- ven, undtagen for Tyrkiet, hvor der p(cid:134) grund af det lave samarbejdsniveau anvendtes den type, der var genstand for den største dumping og som blev solgt i repræsentative mængder af den eksportør, der havde den højeste dumpingmargen. I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER (380) I overensstemmelse med artikel 47, stk. 2, i tillægs- protokollen til associeringsaftalen mellem Fælles- skabet og Tyrkiet indbragte Kommissionen sagen for Associeringsr(cid:134)det EF-Tyrkiet den 11. juli 1997, fordi der var blevet indledt en antidumpingunder- søgelse mod de tyrkiske eksportører. Da Associe- ringsr(cid:134)det ikke har truffet nogen afgørelse inden for fristen p(cid:134) tre m(cid:134)neder efter tidspunktet for fore- læggelsen af sagen, indfører Kommissionen nu midlertidige antidumpingforanstaltninger p(cid:134) im- porten af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i overensstemmelse med ovennævnte Tyrkiet artikel og artikel 7 i grundforordningen. i (381) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fast- sættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Det bør endvi- dere anføres, at alle undersøgelsesresultater med henblik p(cid:134) denne forordning er foreløbige og even- tuelt skal tages op til yderligere undersøgelse med henblik p(cid:134) indførelse af enhver endelig told, som Kommissionen m(cid:134)tte foresl(cid:134) — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold p(cid:134) importen af ubleget stof af bomuld, henhørende under ex KN-kode 5208 11 90 til 5208 19 og 5209 11 til 5209 19 (Taric-kode 5208 11 90 90, 5208 12 11 90, 5208 12 13 90, 5208 12 91 90, 5208 12 19 90, 5208 12 15 90, 5208 12 99 90, 5208 12 95 90, 5208 12 93 90, 5208 13 00 90, 5209 11 00 90, 5208 19 00 90, 5209 12 00 90, 5209 19 00 90) og med oprindelse i Folke- republikken Kina, Indien, Indonesien, Pakistan, Egypten og Tyrkiet. 2. Den midlertidige antidumpingtold der finder anven- delse p(cid:134) nettoprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes s(cid:134)ledes for varer med oprindelse i de anførte lande: Land Toldsats Taric- tillægskode Folkerepublikken Kina 15,7 % Egypten Indien 20,6 % 8900 16,9 % 8900 Indonesien 31,7 % 8900 Pakistan Tyrkiet 32,5 % 8900 14,3 % 8900 Egypten Indien 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/57 3. Uanset stk. 2 gælder følgende antidumpingtoldsatser for de producenter/eksportører, der er anført i bilag I: Land Told- sats Taric- tillægs- kode 20,6 % 8908 Land: Pakistan Told- sats Taric- tillægs- kode Diamond Fabrics Ltd 15,6 % 8923 Nishat Mills Ltd 32,5 % 8928 13,2 % 8909 Kohinoor Raiwind Mills Ltd 11,7 % 8925 Indonesien 13,5 % 8910 Kohinoor Weaving Mills Ltd 11,7 % 8926 Pakistan Tyrkiet 19,2 % 8911 Land: Tyrkiet Told- sats Taric- tillægs- kode 10 % 8912 Teksmobili 0 % 8103 Uanset stk. 2 gælder følgende antidumpingtoldsatser 4. for de nedenfor anførte selskaber: Tureks 10,4 % 8105 Birlik Mensucat 9,7 % 8104 Land: Indien Told- sats Taric- tillægs- kode Century Textiles & Industries Limited 15 % 8913 Coats Viyella India Limited 10 % 8914 Vardhman Spinning & General Mills Limited 4,9 % 8915 Mafatlal Group (Mafatlal Indu- stries Limited and Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing Com- pany Ltd) 5,9 % 8916 Land: Indonesien Told- sats Taric- tillægs- kode 5. Medmindre bestemmelser for told anvendelse. andet er fastsat, finder gældende fri omsætning i Fællesskabet af de 6. Overgang til varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told. Artikel 2 1. Varer tariferet under de i artikel 1, stk. 1, nævnte KN-koder, som er vævet p(cid:134) væve, der udelukkende er h(cid:134)nd- eller foddrevne, er fritaget fra den told, der indføres ved artikel 1 (Taric-koder 5208 11 90 10, 5208 12 11 10, 5208 12 19 10, 5208 12 15 10, 5208 12 13 10, 5208 12 95 10, 5208 12 93 10, 5208 12 91 10, 5208 12 99 10, 5208 19 00 10, 5208 13 00 10, 5209 11 00 10, 5209 12 00 10, 5209 19 00 10). 2. Den i stk. 1 omhandlede fritagelse indrømmes kun varer, der ved deres overgang til fri omsætning i Fælles- skabet er ledsaget af enten a) et certifikat fra de kompetente myndigheder i oprin- delseslandet, som svarer til modellen i bilag II, eller Group Argo Pantes (P. T. Argo Pantes and P. T. Daya Manunggal) 31,7 % 8919 b) et certifikat udstedt i henhold til artikel 3 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3030/93 (1). Apac Inti Corpora 19 % 8918 Eratex Djaja 29,7 % 8922 3. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2, litra a), er kun gyldige, hvis oprindelseslandene har underrettet Kommissionen om navnene og adresserne p(cid:134) de rege- ringsmyndigheder p(cid:134) deres omr(cid:134)de, som er bemyndiget til at udstede disse certifikater, sammen med prøver p(cid:134) (1) EFT L 275 af 8. 11. 1993, s. 1. L 111/58 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 stempler anvendt af disse myndigheder og navnene og adressene p(cid:134) de relevante regeringsmyndigheder, som er ansvarlige for kontrollen af certifikaterne. Stemplerne er gyldige fra den dato, hvor Kommissionen modtager prøverne. Certifikater udstedt 4. i henhold til stk. 2 er kun gyldige, hvis de fremlægges med valgmulighed a) og c) i rubrik 11 udstreget, og hvis de attesterer, at de p(cid:134)gæl- dende varer svarer til beskrivelsen i valgmulighed b). relevante gennemførelsesbestemmelser til 5. De Fællesskabets toldkodeks og navnlig bestemmelserne vedrørende administrativt samarbejde i artikel 93, 93 a) og 94 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (1), som ændret ved forordning (EF) nr. 12/97 (2), finder tilsva- rende anvendelse. Artikel 3 I medfør af artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist p(cid:134) 15 dage fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden tilkende- give deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist p(cid:134) en m(cid:134)ned fra datoen ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf. nærværende forordnings for Artikel 4 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den finder anvendelse for en periode p(cid:134) seks m(cid:134)neder. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand (1) EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 1. (2) EFT L 9 af 13. 1. 1997, s. 1. 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/59 BILAG I LISTE OVER SAMARBEJDSVILLIGE SELSKABER Folkerepublikken Kina Alle eksportører Egypten Alle eksportører Indonesien — PT Sandratex, — Group Batik Keris (PT Batik Keris, PT Danliris, PT Catur Jantra), — Group GKBI Primatexco), (Gabungan Koperasi Batik Indonesia, PT — PT Bina Nusantara Prima, — PT Batam Textile, — PT Maha Mujur Textile, — PT Five Star, — PT Bintang Agung. Pakistan — Abdur rahman corporation, — Abdyul rehman cor. kyc, — Acme Mills Karachi, — Ajaz Enterprise, Karachi, — Al Rehmat traders, — Al-Karam, Karachi, — Ali ind Ltd, — Arshad cor. kyc, Faisalabad, — Arzoo international, — Arzoo textile mills, — Baak ind. , — Bahrara fabrics fsd, — Be be jan pakistan, Faisalabad, — Bismillah tex. , — Chawala enterprises, — Chenab fabrics & pro, — Cotton arts Ltd, — Decent industries, — Decent textiles, Faisalabad, — Dowood textiles Ltd, — Ehsan Fabrics Ltd, Lahore, — Elahi enterprises Limited, Lahore, — Elahi Spinning & weaving mills, Lahore, — Em jay exports Ltd, — En em industries Ltd, — Fazal abdullah export, — Five star textile ind. , — Gohar enterprises, — Gohar international, — Gulistan Weaving Mills Ltd, — Gulsham weaving mills Ltd, Lahore, — ICC textiles Limited, Lahore, — Ihsan yousaf textiles, — Imran textile, — Ishaq textile mills, Faisalabad, — JK brothers Ltd, — JK Exports, Faisalabad, — JK Sons Ltd, Faisalabad, — JMS trading co kyc, — Kohinoor calico mill kyc, — Kohinoor Fabrics Limited, — Latif hansel kyc, — Mahboob amin, — Mahmood textile mills Limited, Multan, — Majeeda textile Ltd, — Master textile mills Limited, Lahore, — Megatex Limited, — Mian Textile, Lahore, — MK sons Ltd, — Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi, — MSC Textiles, Faisalabad, — Mughanum Ltd, — Mutual trading corporation, Karachi, — Mutual trading group, — Nakshbandi industries Limited, Karachi, — Nash garments, Karachi, — Nash textiles, Karachi, — Naveed Agencies, Karachi, — Naveed tex; ind, — Nishitex enterprises, — Paradise textile, — Parsons Limited Industries Ltd, — Prime Weaving Factory, Karachi, — Qayyum rashid textiles, — Regency textiles Ltd, Lahore, — Roomi enterprise Limited, Karachi, — Saba textiles Limited, Karachi, — Samin textiles Limited, Lahore, — Samira Fabrics, Karachi, — Saquib fabrics, — Saya weaving mills Ltd, Karachi, — Sayeeda syndicates kyc, — Service fabrics Limited, — Shahzad siddique Faisalabad, — Shams textile cor. , — Shams textile mills Ltd, Karachi, — Sharif tex. ind, — Sna tex. , — Suraj Cotton Mills Ltd, Lahore, — Syncotex agencies kyc, — Taha Garments Limited, Karachi, — Tanveer weavings Ltd, Lahore, — Tariq enterprises, — Tex-arts, L 111/60 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 98 — Texto print mills (pvt), — The Crescent textile mills Ltd, Faisalabad, — Tradex, — Worldover enterprises Ltd, Karachi, — Xebec tex, — ZA international, — Zahidjee brothers, — Zahidjee fabrics, — Zam Zam weaving & proc. Tyrkiet — Isko Tekstil Sanayi ve Ticaret A S, — GAP — G(cid:129)neydogu Tekstil Sanayi ve Ticaret A S, — Kipas — Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A S, — Tac Sanayive, — Isko. Indien — A S Marimuthu, Rajapalayam, — Anglo French Textiles, Pondicherry, — Anudeep Enterprises Pvt. Ltd, Mumbai, — Art Leather Limited, Mumbai, — Arumuga Textile Exporters, Chatrapatti, — Arun Textiles, Rajapalayam, — Aryan Finefab Ltd M/S, Mumbai, — Atlas Export Enterprises, Karur, — Auroville Exports Trust M/S, Auroville, — Ayyappan Textiles Limited, Madurai, — B K S Mills, Coimbatore, — B N Sardar & Sons, Calcutta, — Bharat Vijay Mills, Kalol, — Bhiwani Denim & Apparels Limited M/S, Haryana, — Blue Bull Textiles, Tirupur, — Bojaraj Textile Mills Ltd, Madurai, — Bonanza Overseas Pvt. Ltd, — Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Mumbai, — Chiranjilal Choudhary & Sons, Delhi, — Classic Connections, Bombay, — CLC Corporation, Delhi, — D V Textiles M/S, Mumbai, — Dhanalaksmi Weaving Works, Cannanore, — Durga Textiles, Tirupur, — Emperor Trading Company, Tirupur, — Emti Exports Ltd, Mumbai, — Esskay International M/S, Bombay, — Forbes Gokak Ltd, Mumbai, — GR Mani Textiles, Chatrapatti, — GD JD Exports, Chennai, — Ginni International Ltd, New Delhi, — Gokul Fabrics, Madras, — Govindji Trikamdas & Co. M/S, Mumbai, — Govindji Trikamdas Exports Ltd, Mumbai, — Group Ashima Texcellence (Ashima Fabrics, Ashima Denims, Ashima Syntex Limited), Ahmedabad, — Guru Nanak Exports, Gurgaon, — IA Intercontinental, Madras, — Ideal Expo Fabrics Limited, Salem, — Inter Globe Services, Mumbai, — JCT Limited, Mumbai, — Jindal (India), Ahmedabad, — Jindal Worldwide Ltd, Ambawadi, — Jyoti Overseas Limited, Indori, — Kanakalakshmi Mills (P) Ltd, Coimbatore, — Kanoria Chemicals & Industries Limited, Ahmedabad, — Keshavlal Talakchand M/S, Bombay, — Kitex Exports Limited, Cochin, — Lakshmi Apparels and Wovens Limited, Coimbatore, — Lotus Mills M/S, Tirupur, — Loyal Textile Mills Limited, Tamil Nadu, — M S Mathivanan M/S, Komarapalayam, — M U A Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti, — Mahavashtra state textile corporation Ltd, Mumbai, — Morarjee Goculdas Spg. & Wvg. Co. Ltd, Bombay, — N W Exports Limited, Mumbai, — Naatchiar Textile Exporters, Chatrapatti, — Nahar Fabrics Limited, Ludhiana, — National Textile Corporation Limited, New Delhi, — Navnitlal & Co. , Mumbai, — Niyati Overseas, Coimbatore, — Nowrosjee Wadia & Sons Ltd, Mumbai, — P A P Exports, Karur, — Pankaj Trading Co. M/S, Bombay, — Parag Trading Corporation, Mumbai, — Pasupati Fabrics Limited, New Delhi, — Patodia Syntex Ltd, Bombay, — Piramal Sons Ltd, Mumbai, — Piramal Spg. & Wvg. Mills Limited, Mumbai, — Pothys Cotton Products Pvt. Ltd, Srivilliputtur, — Pradeep Investments Pvt. Ltd, Mumbai, — Prakash Cotton Mills Ltd, Mumbai, — Prathishta Weaving & Knitting Company Limited, Coimbatore, — Preemier Textile, Tirupur, — Preeti Impex, Salem, — Premier Enterprises, Chatrapatti, — Premier Mills Limited, Coimbatore, — Premier Textile Exporters M/S, Chatrapatti, — Pushpsons Industries Ltd, New Delhi, — Ram Textiles M/s, Karur, — Rama Qualitex Limited, Bangalore, — Rite Exports, New Delhi, — S D Enterprises, Mumbai, — Sabare International, Karur, — Sajjan Textiles Mills Limited M/S, Mumbai, — Sajjan Udyog Export Limited M/S, Mumbai, — Sambandam Exports, Tirupur, — Sap Chemical Industries Pvt. Ltd, Mumbai, — Sathya Textiles, Tirupur, — Senthill textiles, Tirupur, — Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Baroda, — Shanudeep Private Limited, Mumbai, — Sheth Exports M/S, Bombay, — Sheth Investments & Trading Co. Ltd M/S, Bombay, — Shri Vishnu Fabrics, Tamil Nadu, — Sigma Exports, Mumbai, — Sitalakshmi Mills Limited, Madurai, — Sivakkumar Mills, Palladam, — Sivam Fabrics, Tirupur, 9. 4. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 111/61 — Sky International, Tirupur, — SMT Exports, Tirupur, — Sohanlal Balkrishna Export M/S, Bombay, — Sree Rangsan Textiles, Komarapalayam, — Sri Balaji Fabric, Tirupur, — Sri Dhavamani Textiles, Erode, — Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti, — Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills Ltd, Madurai, — Sri Saravanaa Exports Company, Rajapalayam, — Sri Sarita Synthetics Ltd, Hyderabad, — Sri Vasavi Impex (P) Ltd, Hyderabad, — Srinavasa Textiles, Chatrapatti, — Standard Industries Limited, Mumbai, — Sudha Mills M/S, Mumbai, — Sun Enterprises M/S, Mumbai, — Supreme Bandages, Chatrapatti, — Suresh & Company, Bombay, — Suruthi Fabricss, Madurai, — Surya Cotton Fabrics, Tirupur, — Tamarai Mills Ltd, Coimbatore, — The Arvind Mills Limited, Ahmedabad, — The Bombay Dyeing & Mfg. Co. Ltd, Mumbai, — The Hindoostan Spg. & Wvg. Mills Ltd, Mumbai, — The Lakshmi Mills Company Limited, Coimbatore, — The Ruby Mills Ltd, Mumbai, — The Western India Cottons Ltd, Pappinisseri, — Trend Setters, Mumbai, — Trident Textile Mills Ltd, Chennai, — V & K Associates, Bombay, — Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur, — Varadhalakshmi Mills Limited, Madurai, — Velraj Exporters Private Ltd, Coimbatore, — Vijayeswari Textiles Limited, Coimbatore, — Vrindavan Overseas, Hathras, — VTC Industries Limited, Mumbai, — Wisdom Fabrics, Palladam, — World-Tex Limited, Noida, — Yarn Syndicat Limited, Calcutta. ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II 1 Exporter (name, full address, country) Exportateur (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) ORIGINAL 2 No 3 Consignee (name, full address, country) Destinataire (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) CERTIFICATE in regard to HANDLOOMS, TEXTILE HANDICRAFTS and TRADITIONAL TEXTILE PRODUCTS, OF THE COTTAGE INDUSTRY, issued in conformity with and under the conditions regulating trade in textile products with the European Community CERTIFICAT relatif aux TISSUS TISSÉS SUR MÉTIERS À MAIN, aux PRODUITS TEXTILES FAITS À LA MAIN et aux PRODUITS TEXTILES RELEVANT DU FOLKLORE TRADITIONNEL, DE FABRICATION ARTI- SANALE, délivré en conformité avec et sous les conditions régissant les échanges de produits textiles avec la Communauté européenne 4 Country of origin Pays d’origine 5 Country of destination Pays de destination 6 Place and date of shipment — Means of transport Lieu et date d’embarquement — Moyen de transport 7 Supplementary details Donn(cid:130)es suppl(cid:130)mentaires 8 Marks and numbers — Number and kind of packages — DESCRIPTION OF GOODS Marques et num(cid:130)ros — Nombre et nature des colis — D(cid:144)SIGNATION DES MARCHANDISES 9 Quantity Quantit(cid:130) 10 FOB Value (1) Valeur fob (1) 11 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY — VISA DE L’AUTORIT(cid:144) COMP(cid:144)TENTE I, the undersigned, certify that the consignment described above includes only the following textile products of the cottage industry of the country shown in box No 4: a) fabrics woven on looms operated solely by hand or foot (handlooms) (2) b) garments or other textile articles obtained manually from the fabrics described under a) and sewn solely by hand without the aid of any machine (handicrafts) (2) c) traditional folklore handicraft textile products made by hand, as defined in the list agreed between the European Community and the country shown in box No 4. Je soussign(cid:130) certifie que l’envoi d(cid:130)crit ci-dessus contient exclusivement les produits textiles suivants relevant de la fabrication artisanale du pays figurant dans la case 4: a) tissus tiss(cid:130)s sur des m(cid:130)tiers actionn(cid:130)s (cid:133) la main ou au pied (handlooms) (2) b) v(cid:136)tements ou autres articles textiles obtenus manuellement (cid:133) partir de tissus d(cid:130)crits sous a) et cousus uniquement (cid:133) la main sans l’aide d’une machine (handicrafts) (2) c) produits textiles relevant du folklore traditionnel fabriqu(cid:130)s (cid:133) la main, comme d(cid:130)finis dans la liste convenue entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et le pays indiqu(cid:130) dans la case 4. 12 Competent authority (name, full address, country) Autorit(cid:130) comp(cid:130)tente (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) At — (cid:211). , on — le. (Signature) (Stamp — Cachet). e t n e v e d t a r t n o c u d e i a n n o m a l s n a D —. t c a r t n o c l e a s e h t f o y c n e r r u c e h t n I. ) s ( e l i t u n i ) s ( n o i t n e m ) s e l ( a l r e f f i B —. e t a i r p o r p p a s a e t e l e D ) 1 ( ) 2 (