title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston suositukseksi alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa"

eurovoc_concepts:
audiovisual industry
child protection
consumer protection
fundamental rights
information network

text: 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/25 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa” (98/C 214/07) Neuvosto päätti 16. joulukuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan 3 kohdan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuk- sesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 1. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Jocelyn Barrow. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 114 ääntä puolesta, yksi vastaan, ja kaksi pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Vihreä kirja alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta audiovi- suaalisissa ja tietopalveluissa (1) oli vastaus Euroopan parlamentin ja neuvoston esityksiin tutkia seikkaperäi- sesti audiovisuaalisten ja tietopalvelujen (joista vihreässä kirjassa käytetään nimitystä ”uudet palvelut”) kehityk- seen liittyviä seikkoja Euroopan unionin politiikassa. Vihreässä kirjassa tutkittiin niitä uusia palveluja koske- via seikkoja, joilla varmistetaan alaikäisten ja ihmisar- von asianmukainen suojelu, sillä kyseiset palvelut kehit- tyvät nopeasti perinteisistä suljetuista verkoista avoimiin on-line-palveluihin ja sekamuotoisiin palveluihin, kuten Web-lähetyksiin. Vihreässä kirjassa korostettiin, että uusien palvelujen luonteen vuoksi ilmenee seikkoja, jotka useinkaan eivät koske vain jäsenvaltioita tai Eurooppaa, vaan koko maailmaa. Vihreässä kirjassa analysoitiin tilannetta kokonaisuudessaan ja tarkastel- tiin uusien palvelujen kaikkien toimijoiden roolia – hallituksista ja palvelujen tarjoajista käyttäjiin – sekä kiinnitettiin erityistä huomiota Euroopan unionin aloit- teisiin. Vihreässä kirjassa kuvattiin uusien palvelujen kehitystä ja analysoitiin voimassa olevaa lainsäädäntöä, sääntelyä ja politiikkaa jäsenvaltio- ja unionitasolla sekä kansainvälisellä tasolla. Siinä tarkasteltiin myös käytettävissä olevia keskipitkän ja pitkän aikavälin vaihtoehtoja, joilla voidaan pyrkiä ratkaisemaan uusien palvelujen ajankohtaistamia kysymyksiä. Vaihtoehdot ulottuvat uusien palvelujen sääntelystä ja itsesääntelystä valveuttamiseen ja kasvatukseen sekä esto- ja luokitus- järjestelmien kehitykseen ja käyttöönottoon. 1. 1. Vihreän kirjan julkaisemista seuranneessa kuule- misprosessissa esitettiin tärkeitä asioita, jotka koskevat alaikäisten ja ihmisarvon suojelua uusissa palveluissa. 1. 2. Kuulemisprosessista saatu ensisijainen viesti oli, että jos uudet palvelut on määrä kehittää täyteen mittaansa, on hyvin tärkeää luoda luottamuksen ilmapii- ri, joka säilyy vain jos alaikäisten ja ihmisarvon suojelu voidaan taata. 2. Komission ehdotus neuvoston suositukseksi Ehdotuksessa neuvoston suositukseksi esitetään, 2. 1. että jäsenvaltiot: 2. 1. 1. rohkaisevat asianosaisia osallistumaan alai- käisten ja ihmisarvon suojeluun tähtääviin toimenpitei- siin jäsenvaltioissa sekä vaikuttamaan osaltaan unionin laajuisen arviointimenetelmän luomiseen; 2. 1. 2. kannustavat uusien palvelujen tarjoajia luo- maan itsesääntelykehyksen jäsenvaltioissa. Itsesääntelyn tulisi perustua: – kaikkien asianosaisten täysimittaiseen osallistumi- seen, – käytännesääntöihin, joihin kuuluu alaikäisten ja ih- misarvon suojelu sekä menettelytavat sääntöjä mah- dollisesti rikottaessa, – jäsenvaltioiden elinten yhteistyöhön unionin tasolla, – itsesääntelykehyksen arviointiin; 2. 1. 3. täydentävät voimassa olevaa sääntelykehystä kannustamalla lähettäjiä ja operaattoreita käyttämään alaikäisten suojeluun uusia menetelmiä [esim. väkivallan vastainen V-siru eli V-chip ja henkilökohtaiset tunnuslu- vut eli PIN-koodit (2)]; ottavat käyttöön menetelmiä sääntöjen louk- 2. 1. 4. kaajien tunnistamiseksi, syytteeseen asettamiseksi ja rankaisemiseksi sekä kehittävät poliisi- ja oikeusviran- omaisten välistä yhteistyötä; (1) KOM(96) 483 lopull. (2) PIN = personal identification number. C 214/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 edistävät toimia, 2. 1. 5. joiden ansiosta alaikäiset voivat käyttää uusia palveluja vastuuntuntoisesti ja jotka lisäävät tietoisuutta ja alaikäisten kannalta laadukasta sisältöä. 2. 2. Neuvosto kehottaa asianosaisia osapuolia: – luomaan valtakunnallisia rakenteita, joissa kaikki osapuolet ovat edustettuina, jotta ne voivat osallistua yhteistyöhön ja koordinaatioon eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla, – noudattamaan käytännesääntöjä, – kehittämään uusia menetelmiä alaikäisten suojelemi- seksi ja tiedon levittämiseksi käyttäjille, – kehittämään myönteisiä toimia alaikäisiä varten, – arvioimaan ja jatkamaan jäsenvaltioissa käynnistet- tyjä aloitteita. 2. 3. Neuvosto kehottaa komissiota: – helpottamaan itsesääntelykehyksestä vastaavien asianomaisten kansallisten osapuolten välisiä yhteyk- siä sekä osapuolten tietojen ja kokemusten vaihtoa Euroopan unionin tasolla, 3. 1. 2. Laiton sisältö voidaan tunnistaa helposti ja sitä voidaan käsitellä voimassa olevien lakien ja säännösten mukaan. Kysymystä haitallisen sisällön määrittelystä on kuitenkin pohdittava edelleen. Alaikäisiä suojelevilta järjestelmiltä on vaadittava, ettei alaikäisillä ole pääsyä palveluihin, joiden sisältö voi olla haitallista heidän henkiselle tai fyysiselle kehitykselleen. Aikuisille on kuitenkin sallittava tämänsisältöiset palvelut. 3. 1. 3. Laittoman ja haitallisen sisällön määrittely saattaa vaihdella maittain. Tietynlainen sisältö saattaa olla laiton tietyissä valtioissa, kun taas muissa valtioissa sama sisältö saatetaan katsoa lailliseksi. Näin ollen säännösten toimeenpano voi olla käytännössä vaikeaa valtiosta riippuen. Haitallisen sisällön määrittelyyn vai- kuttaa myös se, että seikat, jotka voivat loukata tiettyjä arvoja ja uskomuksia, johtuvat usein kulttuurieroista. 3. 1. 4. On yhä ilmeisempää, että koska alaikäisiä ei suojella kyllin tehokkaasti palvelujen laittomalta ja haitalliselta sisällöltä, vanhemmat ovat haluttomia salli- maan lapsilleen uusien palvelujen käytön. Yhtenä käytännön ratkaisuna voitaisiin varmistaa, että uusien palvelujen sisällön on vastattava tiettyjä laadullisia vähimmäisstandardeja ja että erityisesti alaikäisille suun- nattujen palvelujen sisällölle asetetaan tiukemmat säännöt kuin muulle sisällölle. – edistämään poliisi- ja oikeusviranomaisten yhteis- työtä Euroopan unionin tasolla, 3. 2. Sääntelyperiaatteet – edistämään kansainvälistä yhteistyötä, – kehittämään alaikäisten suojeluun tähtäävien toimien arviointimenetelmiä. 3. Erityistä 3. 1. Talous- ja sosiaalikomitea on sitä mieltä, että uusien palvelujen kehittäminen on tärkeää useilla mer- kittävillä aloilla Euroopan unionissa. Komitea uskoo, että uusien palvelujen kaikkia kehityspolitiikkoja olisi tuettava suojaamalla tiettyjä perusperiaatteita, mukaan lukien alaikäisten ja ihmisarvon suojelu. Komitea uskoo, että uudet palvelut voivat kasvaa täyteen mittaansa vain luottamuksen ilmapiirissä, ja että tällainen ilmapiiri voidaan luoda vain takaamalla alaikäisten ja ihmisarvon suojelu. 3. 1. 1. Tätä varten pääsy uusien palvelujen käyttäjiksi ja palvelujen sisällön luokittelu on ratkaisevaa. On hyvin tärkeää erottaa toisistaan laiton ja haitallinen sisältö, sillä niihin liittyy erilaisia periaatekysymyksiä ja siksi ne vaativat erilaisia oikeudellisia ja teknisiä lähestymistapoja. 3. 2. 1. Minkä tahansa sääntelytavan, muodollisen tai itsesääntelyn, tulisi olla tarkka, suhteellinen ja syr- jimätön. Liiallinen sääntely estää uusien palvelujen yleistymisen sekä mahdollisesti saavutettavat hyödyt jäsenvaltio- ja unionitasolla sekä kansainvälisellä ta- solla. 3. 2. 2. Itsesääntely rohkaisee uusien palvelujen kehitt- ämistä luomalla joustavia tapoja sopeutua lisääntyvään maailmanlaajuistumiseen sekä palvelujen nopeaan kehi- tykseen. 3. 2. 3. Voimassa olevia säännöksiä, toimintalinjoja ja menettelytapoja olisi käytettävä maksimaalisesti silloin, kun niitä voidaan soveltaa ongelmitta uusiin palveluihin. 3. 2. 4. Olisi otettava käyttöön toimintatapoja, joilla varmistetaan itsesääntelymenettelyjen säännöllinen ar- viointi jäsenvaltio- ja unionitasolla sekä kansainvälisellä tasolla. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/27 3. 2. 5. Sääntelyn tulisi olla ”teknologisesti neutraa- lia”, eli erityisesti uusia palveluja koskevia uusia säännöksiä ja menettelytapoja olisi oltava mahdollisim- man vähän. 3. 3. 6. Sisältöä koskevan itsesääntelyn ja vanhempien vastuun olisi oltava ensisijaisia sisältöön pääsyn valvon- tamenetelmiä. 3. 2. 6. Olisi tuettava sääntelylle vaihtoehtoisia toimia, kuten kasvatusta, tietoisuutta lisääviä aloitteita ja mer- kitsemistä. 3. 2. 7. Internet-palvelujen tarjoajien ja organisaatio- muotoisten sisällön tarjoajien toiminnan luvanvaraisuus sallisi säännösten tekijöiden liittää toimilupiin ehtoja ja sanktioita, joihin voitaisiin turvautua, mikäli alaikäisille tarjotaan palveluja, joiden sisältö on laitonta tai haital- lista. 3. 3. 7. Sisällön laatu on varmistettava laatimalla vähimmäisstandardit, joiden noudattamista sääntely- elinten olisi valvottava. 3. 3. 8. Kuten edellä mainittiin, laiton ja haitallinen sisältö on erotettava toisistaan, koska nämä kaksi sisältötyyppiä vaativat erilaisen lähestymistavan. Olisi otettava käyttöön maailmanlaajuisesti hyväksytyt vähimmäiskriteerit, mutta yksittäisten valtioiden olisi voitava halutessaan soveltaa tiukempia kriteereitä. 3. 2. 8. vähän yksityisyyteen ja sananvapauteen, keskeisiä periaatteita. Sääntelyn on vaikutettava mahdollisimman jotka ovat 3. 4. Organisaatiot 3. 2. 9. Olisi otettava käyttöön erityisrangaistuksia langetettaviksi säännösten ja käytännesääntöjen rikko- misesta. Sääntelyviranomaisia ja muita asianosaisia, 3. 2. 10. jotka vastaavat uusista palveluista olisi tehtävä tunne- tuksi jäsenvaltio- ja unionitasolla sekä kansainvälisellä tasolla. 3. 3. Vastuu sisällöstä 3. 3. 1. Sisällön tarjoajien olisi oltava ensi sijassa vas- tuussa sisällöstä. Palvelujen tarjoajien ei pitäisi olla vastuussa sisällöstä. 3. 3. 2. Olisi kehitettävä eräänlainen Euro-PICS (1) ja hyväksyttävä se euroopanlaajuiseksi standardivälineeksi luokitusjärjestelmiä ja esto-ohjelmia kehitettäessä. Euro-PICS olisi liitettävä PICS:iin. Euro-PICS:in kehitys- vaiheen aikana PICS:iä olisi käytettävä maailmanlaajui- sena standardina, sillä sen avulla voidaan valvoa sisällön käyttöä. 3. 3. 3. Olisi tutkittava edelleen sellaisten maailman- laajuisesti hyväksyttyjen luokitusjärjestelmien ja esto- ohjelmien kehittämistä, jotka käsittelisivät sisältöseik- koja kokonaisvaltaisesti varoitussivujen ja haitallisesta sisällöstä tiedottavien kuva- ja äänimerkkien käytön ohella. 3. 4. 1. Eurooppa on Pohjois-Amerikkaa huomatta- vasti vähemmän edustettuna maailmanlaajuisia uusia palveluja käsittelevissä organisaatioissa. Niillä on kes- keinen rooli pohdittaessa uusia palveluja, osatekijöitä, toimintalinjoja, prosesseja ja menetelmiä koskevia kysy- myksiä. Euroopan aktiivinen panos on keskeinen luotet- tavan, vakaan ja kestävän kansainvälisen foorumin varmistamiseksi. 3. 4. 2. Euroopan teollisuuden on osallistuttava maail- manlaajuisten organisaatioiden toimintaan yhä voimak- kaammin, jotta saadaan tietoa uusiin palveluihin vaikut- tavista tekijöistä, varmistetaan kehitys kansainvälisesti oikeudenmukaiselta pohjalta sekä luodaan väline, jonka avulla huolehditaan erityisesti eurooppalaisten tarpei- den täyttämisestä (esim. kulttuuri- ja kielierot). 3. 4. 3. Euroopan etujen kannalta olisi hyödyllistä, jos uusia palveluja koskevia asioita käsiteltäisiin kansain- välisellä tasolla koordinoidusti. Olisi myös oltava eu- rooppalaisia elimiä, jotka koordinoivat noudatettuja lähestymistapoja unionitasolla. 3. 5. Kasvatus 3. 5. 1. Koska uudet palvelut vaikuttavat voimakkaasti tämän päivän alaikäisten tuleviin mahdollisuuksiin ja ammattinäkymiin, alaikäisten kannalta on ratkaisevaa, että uudet palvelut voidaan liittää heidän kasvatuk- seensa. 3. 3. 4. Komission ja vakiintuneiden kansainvälisten organisaatioiden olisi koottava asianosaiset keskustele- maan sisältöä koskevista seikoista, luokitusjärjestel- mistä ja esto-ohjelmista. 3. 5. 2. Aikuisten ja kasvattajien olisi edistettävä sisältöä sekä sisällön hyväksyttävyyttä koskevaa koulu- tusta. 3. 3. 5. merkintää olisi kannustettava lisävaihtoehtona. Kolmannen osapuolen suorittamaa sisällön (1) PICS = Platform for Internet Content Selection. 3. 5. 3. Olisi perustettava alueellisia ja valtakunnallisia koulutuskeskuksia ja -instituutteja, jotta voitaisiin ke- hittää aihepiiriin liittyvää vanhempien ja kasvattajien koulutusta. Uusia palveluja koskevien kasvatuksellisten toimintalinjojen olisi edistettävä valtakunnallisten ja alueellisten koulujen verkottumista. C 214/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 3. 5. 4. Olisi otettava käyttöön uusia, erityisesti uusien palvelujen käyttöä varten luotuja oppimis- ja kasvatus- strategioita. 3. 7. 3. On laadittava perustaksi käytännesäännöt sekä eurooppalaisella että kansainvälisellä tasolla, ja käyttä- jien, sisällön ja palvelujen toimittajien sekä sääntelyelin- ten on hyväksyttävä ne ja sovellettava niitä. 3. 5. 5. Julkisen sektorin olisi tuettava koululaitosta nykyistä enemmän uusien kasvatusstrategioiden käyttö- önotossa. Olisi toimittava niin, että vanhemmat voisivat hyötyä kasvatusstrategioista ja näin auttaa lapsiaan. Kasvatusta koskevan tutkimuksen, toiminta- 3. 5. 6. linjojen ja strategioiden olisi oltava lähestymistavaltaan eurooppalaisia tai jopa kansainvälisiä, jotta varmiste- taan niiden täysi yhteentoimivuus ja avoimet standardit, sikäli kun ne koskevat uusia palveluja kasvatuksessa. 3. 5. 7. Olisi viitattava Yhdysvalloissa laadittuun neli- kohtaiseen suunnitelmaan Internetin siistimiseksi (van- hemmille tarkoitettu opaskirja Internetistä, valistuskam- panja, ehdoton jyrkkyys tietyntyyppisiin rikkomuksiin syyllistyneitä kohtaan sekä ns. vihjelinjat), sekä Saksan malliin, jossa äskettäin hyväksytyn lainsäädännön pe- rusteella nimitetään nuorison suojelusta vastaavia virka- miehiä (ks. liite I). 3. 5. 8. Olisi kehitettävä menetelmiä uusien palvelujen käyttöä koskevien hyvien käytäntöjen levittämiseksi unionitasolla. 3. 7. 4. Eurooppa on Pohjois-Amerikkaa huomatta- vasti vähemmän edustettuna maailmanlaajuisia uusia palveluja käsittelevissä organisaatioissa. Niillä on kes- keinen rooli pohdittaessa uusia palveluja. On hyvin tärkeää, että Euroopan unioni osallistuu nykyistä voi- makkaammin näihin kansainvälisiin organisaatioihin, jotta se voi osallistua toimintaan kansainvälisesti tasa- vertaiselta pohjalta ja huolehtia erityisesti eurooppalai- sista kysymyksistä. 4. Päätelmät 4. 1. Komitea uskoo, että uudet palvelut tarjoavat huomattavia etuja jäsenvaltio- ja unionitasolla sekä kansainvälisellä tasolla. On kuitenkin sovellettava asian- mukaista sääntelykehystä, toimintalinjoja ja menetel- miä, mikäli eduista halutaan saada kaikki mahdollinen hyöty. Komitea uskoo myös, että komission ehdotus neuvoston suositukseksi tarjoaa soveltuvan sääntelyke- hyksen, mikäli siihen kytketään komitean esittämät yleiset periaatteet, ehdotukset yhteistyöstä ja jäsenval- tioiden vastausten koordinoinnista, sekä eurooppalaisel- la ja kansainvälisellä tasolla saadut kokemukset. 3. 6. Määrärahat Lopuksi komitea: 3. 6. 1. Euroopanlaajuisella aloitteella olisi taattava määrärahat kasvatuksen ja valveuttamisen edistämiseen sekä jäsenvaltio- että unionitasolla. 3. 7. Yhteistyö ja koordinointi Koska uudet palvelut ovat luonteeltaan maail- 3. 7. 1. manlaajuisia, lähestymistapoihin on yhdistettävä yleis- eurooppalaisen lähestymistavan (jotta eurooppalaiset tekijät voidaan esittää yhtenäisesti) lisäksi myös kan- sainvälinen lähestymistapa. Tämä vaatii yhteistyötä ja koordinaatiota eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla. Uusien palvelujen hyväksyntä, tehokkuus ja menestys riippuu kaikkien osapuolten yhteistyöstä ja koordinaatiosta. 4. 1. 1. toivoo kansainvälistä lähestymistapaa etsit- täessä ratkaisuja uusiin palveluihin liittyviin kysymyk- siin; 4. 1. 2. mistapaa; toivoo sääntelyä koskevaa yhtenäistä lähesty- 4. 1. 3. esto-ohjelmia; kannustaa käyttämään luokitusjärjestelmiä ja 4. 1. 4. suosittaa kasvatus- ja valveuttamisaloitteita; 4. 1. 5. mukaan; kannustaa itsesääntelyyn mahdollisuuksien 4. 1. 6. toman ja haitallisen sisällön erottelua; toivoo sisältövastuun selkeyttämistä sekä lait- 3. 7. 2. Eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla tehtävää yhteistyötä ja koordinaatiota on helpotettava uusista palveluista vastuussa olevien, jäsenvaltioiden asianomaisten elinten verkottumisella kaikilla tasoilla (esim. hallitus, itsesääntelyelimet, kuluttajaryhmät). 4. 1. 7. toivoo yhteistyön ja koordinoinnin lisäämistä jäsenvaltioiden, Euroopan unionin ja kansainvälisten organisaatioiden välillä kaikkien uusia palveluja koske- vien seikkojen osalta; 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/29 4. 1. 8. ehdottaa eurooppalaisia (tai jopa kansainväli- sesti hyväksyttyjä) käytännesääntöjä, suuntaviivoja ja ruohonjuuritason välineitä, esimerkiksi ns. vihjelinjoja ja nuorison suojelusta vastaavia virkamiehiä; 4. 1. 9. ehdottaa, että kaikilla uusien palvelujen joh- dosta käyttöön otettavilla välineillä, toimintalinjoilla ja aloitteilla varmistetaan, että uusien palvelujen käyttöön kannustetaan, jotta käyttäjämäärä kasvaa. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan monivuotisen yhteisön toimintasuunnitelman hyväksymisestä”(1) (98/C 214/08) Neuvosto päätti 26. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 1. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Dédée Drijfhout-Zweijtzer. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 116 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Komissio myöntää Internetin tarjoavan suuria mahdollisuuksia talouselämälle sekä sosiaali-, koulutus- ja kulttuurin aloille mutta toteaa, että myös rikollisjär- jestöt voivat hyötyä siitä ja että siitä löytyy myös (jonkin verran) laitonta ja haitallista tietoa. 1. 1. 1. Laittomasta sisällöstä puhuttaessa ajatellaan välittömästi lapsipornografiaa, mutta asiaan liittyy to- dellisuudessa monia eri kysymyksiä: – kansallinen turvallisuus (pomminvalmistusohjeet, lai- ton huumetuotanto, terrorismi); – alaikäisten suojelu (alaikäisten väärinkäyttö mainon- nassa, väkivalta, pornografia); – ihmisarvon suojelu (rotuvihaan tai rotusyrjintään yllyttäminen); (1) EYVL C 48, 13. 2. 1998, s. 8. – taloudellinen turvallisuus (petokset, luottokorttien väärennysohjeet); – tietosuoja (haitallinen murtautuminen tietojärjestel- miin); – yksityisyyden suoja (henkilötietojen luvaton levittä- minen, elektroninen häirintä); – kunnian suoja (kunnianloukkaus, laiton vertaileva mainonta); – teollis- ja tekijänoikeudet (tekijänoikeussuojattujen teosten, esimerkiksi ohjelmistojen tai musiikin, luva- ton levittäminen). 1. 1. 2. Haitallisella sisällöllä tarkoitetaan sisältöä, joka on sallittua mutta jonka jakelua rajoitetaan (esimer- kiksi ainoastaan aikuisille tarkoitettu sisältö), sekä sisältöä, joka saattaa loukata tiettyjä käyttäjiä. 1. 2. Komissio on oikeutetusti sitä mieltä, että aktiivi- sen Internetin käytön edistämispolitiikan rinnalla tarvi- taan säännöksiä myös sopivaisuuden rajat ylittävän toiminnan lopettamiseksi


title: WRITTEN QUESTION No. 1346/98 by Viviane REDING to the Commission. Deduction of health insurance contributions from supplementary pensions received in another Member State

eurovoc_concepts:
EU national
France
equal treatment
free movement of workers
health insurance
pension scheme
social security
supplementary pension

formats: html pdf print

text: 22. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 402/115 (98/C 402/150) WRITTEN QUESTION E-1346/98 by Viviane Reding (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Deduction of health insurance contributions from supplementary pensions received in another Member State The general health insurance scheme contribution rates applied by the French CRIREP (Caisse RØgionale Interprofessionnelle de Retraite des Personnels › Regional Interprofessional Staff Retirement Fund) to beneficiaries resident outside France are almost four times as high as those applied to beneficiaries resident in France. This practice represents unjustified discrimination against cross-border workers resident in another Member State. The free movement of workers is one of the essential freedoms underlying the operation of the common market. In view of these facts: 1. Is the Commission aware of this discriminatory practice? 2. What measures does the Commission envisage taking in order to ensure that recipients of supplementary pensions living in or outside France are treated equally? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (4 June 1998) In the matter of social security, Council Regulation (EC) 118/97 of 2 December 1996 amending and updating Regulation (EEC) 1408/71 on the application of social security schemes to employed persons, to self-employed persons and to members of their families moving within the Community and Regulation (EEC) 574/72 laying down the procedure for implementing Regulation (EEC) 1408/71 (1) protects the social security rights › pensions in particular › of persons moving within the Community. However, Regulation (EEC) 1408/71 (2) applies only to (cid:145)statutory(cid:146) pension schemes, i. e. those based on legislation. Supplementary schemes based on collective agreement, such as the one in question, are not covered by Regulation (EEC) 1408/71 and the provisions of that Regulation cannot therefore be invoked in this particular case. It should be noted that in 1998 the Commission is due to launch a simplification and reform of the rules coordinating Member States(cid:146) social security systems, in the course of which the question of extending the scope of coordination will be examined. On 8 October 1997 the Commission, as a first step towards overcoming the obstacles to free movement linked to supplementary pensions, presented a proposal for a Directive on safeguarding the supplementary pension rights of employed and self-employed persons moving within the European Union (3). This proposal is at present before the Council for discussion, the European Parliament and the Economic and Social Committee having already delivered favourable opinions. (1) OJ L 28, 30. 1. 1997. (2) OJ C 149, 5. 7. 1971. (3) OJ C 5, 9. 1. 1998. (98/C 402/151) WRITTEN QUESTION E-1348/98 by Eolo Parodi (PPE) and Guido Viceconte (PPE) to the Commission Subject: Training and certification of flight service technicians (29 April 1998) Despite the fact that for years there has been gradual deregulation in the European aeroplane sector, there are still no Community › or in some cases national › rules on (cid:145)erga omnes(cid:146) licences and certification for flight service technicians. By analogy to what is being done for other AV and TA professionals such as air crews and weather forecasters, it now seems essential › also for safety reasons › to introduce European rules governing and harmonizing the sector


title: WRITTEN QUESTION No. 1320/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Portugal
budget deficit
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
third stage of EMU

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/93 (98/C 354/148) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1320/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EURO 1999 Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyva¤ksyi kesa¤kuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti ja¤senvaltiot asettavat keskipitka¤n aikava¤lin tavoitteeksi la¤hes tasapainoisen tai ylija¤a¤ma¤isen talousarvion. Mika¤li ja¤senvaltiot jatkavat budjettisopeutusta la¤hivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden ka¤sitella¤ talouden mahdollisen epa¤suotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon. Mutta millainen olisi komission mielesta¤ nykyinen tilanne Portugalissa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997? Komission ja¤senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesa¤kuuta 1998) Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1997 (1) antamasta pa¤a¤to¤slau- selmasta, julkisyhteiso¤jen rahoitusaseman valvonnan seka¤ talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 pa¤iva¤na¤ heina¤kuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1466/97 (2) seka¤ liiallisia alija¤a¤mia¤ koskevan menettelyn ta¤yta¤nto¤o¤npanon nopeuttamisesta 7 pa¤iva¤na¤ heina¤kuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1467/97 (2). Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mika¤ luo vakaat edellytykset kesta¤va¤lle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena ja¤senvaltiolle va¤ltta¤a¤ liiallista alija¤a¤ma¤a¤ ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alija¤a¤ma¤ kuitenkin syntyy. Portugalin julkistalouden alija¤a¤ma¤ vuonna 1992 oli 3,0 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT)) ja vuonna 1993 6,1 prosenttia BKT:sta¤. Tilanne johti 26 pa¤iva¤na¤ syyskuuta 1994 tehtyyn neuvoston pa¤a¤to¤kseen liiallisen alija¤a¤ma¤n olemassaolosta Portugalissa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Arvoisan parlamentinja¤senen kysymyksessa¤a¤n mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992(cid:150)1997 Portugalin finanssipoli- tiikassa keskityttiin pa¤a¤asiassa la¤hentymiseen eli liiallisen alija¤a¤ma¤n tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteiso¤jen rahoitusasemaa koskevien la¤hentymisperusteiden saavuttamiseen. Sita¤ paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa ma¤a¤ra¤ttyja¤ seuraamuksia ei sovellettu viela¤ talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa. (1) EYVL C 236, 2. 8. 1997. (2) EYVL L 209, 2. 8. 1997. (98/C 354/149) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1325/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Giuseppe Rauti (NI) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikka ja unionin laajentuminen Komissiota pyydeta¤a¤n selventa¤ma¤a¤n ka¤sitysta¤a¤n Euroopan unionin laajentumisprosessin yhteydessa¤ esiin tulevasta seuraavasta perusongelmasta. Kuten tiedeta¤a¤n, unionin ja¤seniksi on liittyma¤ssa¤ yksitoista uutta valtiota. Va¤hemma¤n tunnettua on sita¤ vastoin, etta¤ va¤esto¤lta¤a¤n yhteensa¤ sata miljoonaa asukasta ka¤sitta¤vien ja¤senehdokkaiden bruttokansantuote vastaa suunnilleen Belgian, Alankomaiden ja Luxemburgin bruttokansantuotetta. Asiantuntijat ennakoivat, etta¤ laajentumassa olevalla Euroopan unionilla on ta¤sta¤ syysta¤ ainakin seuraavien kahdenkymmenen vuoden ajan tekemista¤ edella¤ kuvailtuun kuiluun liittyvien ongelmien ratkaisemisessa, erityisesti talouden ja kaupan alan asioiden, sosiaalialan lainsa¤a¤da¤nno¤n ja maatalouspolitiikan kysymyksissa¤


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1271/98 af Freddy BLAK til Kommissionen. Ligeløn i Danmark

eurovoc_concepts:
Denmark
EU law
approximation of laws
code of conduct
equal pay
gender equality

text: C 354/86 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (27. maj 1998) Ifłlge Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds beslutninger i Amsterdam og Luxembourg skal ansłgerlandene opfylde Schengen-normerne for kontrol ved de ydre gr(cid:230)nser. Schengen-regelv(cid:230)rket er i łjeblikket til bearbejdning i R(cid:229)det. Fłrst efter, at R(cid:229)det har fastlagt Schengen-regelv(cid:230)rket, og at det er blevet kontrolleret, i hvilket omfang ansłgerlandene har overtaget det, vil de stillede spłrgsm(cid:229)l kunne besvares i enkeltheder. Kommissionen g(cid:229)r dog p(cid:229) grundlag af de hidtidige konstateringer ud fra, at ansłgerlandene endnu skal głre en stłrre indsats for at sikre de ydre gr(cid:230)nser. Det er i fłrste r(cid:230)kke ansłgerlandene, der skal afhj(cid:230)lpe manglerne. Kommissionen p(cid:229) sin side stłtte bestr(cid:230)belserne med de best(cid:229)ende EF-programmer, navnlig Phare. (98/C 354/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1271/98 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Ligelłn i Danmark Der er stadig langt til m(cid:229)let om ligelłn for m(cid:230)nd og kvinder i Danmark. Tal fra Danmarks Statistik (1995) viser, at danske kvinder i aldersgruppen 30-34 (cid:229)r har en gennemsnitsindt(cid:230)gt p(cid:229) 170. 500 dkr. om (cid:229)ret, mens m(cid:230)nd i samme aldersgruppe tjener 231. 000 dkr. om (cid:229)ret. I aldersgruppen 35-39 (cid:229)r har kvinder en gennemsnitsindt(cid:230)gt p(cid:229) 179. 899 dkr. om (cid:229)ret, mens m(cid:230)ndene tjener 253. 400 dkr. om (cid:229)ret. Kommissionen har tidligere n(cid:230)vnt kodeksen fra 1996, som et EU-initiativ, der skal skabe bedre betingelser for ligelłn. En kodeks er et udm(cid:230)rket initiativ. Den kan dog ikke st(cid:229) alene. Mener Kommissionen ikke, at der błr fłres en mere fremadrettet og offensiv politik fra EU(cid:146)s side, og at der błr tages skrappere midler i brug? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (10. juni 1998) Princippet om lige lłn til m(cid:230)nd og kvinder for samme arbejde har v(cid:230)ret kn(cid:230)sat i EF-lovgivningen lige siden undertegnelsen af traktaten i Rom (artikel 119 i EF-traktaten). Derudover er der vedtaget et s(cid:230)rligt direktiv om dette princip, nemlig R(cid:229)dets direktiv 75/117/E(cid:216)F af 10. februar 1975 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivninger om gennemfłrelse af princippet om lige lłn til m(cid:230)nd og kvinder (1), som er gennemfłrt i samtlige medlemsstaters lovgivninger, herunder ogs(cid:229) Danmarks. Ovenn(cid:230)vnte bestemmelser har dannet grundlag for en omfattende retspraksis i EF-Domstolen, som blandt andet har fortolket begrebet »lłn« meget bredt. Trods disse bestemmelser og denne retspraksis er der stadig i vid udstr(cid:230)kning forskel p(cid:229) kvinders og m(cid:230)nds lłn. Adf(cid:230)rdskodeksen fra 1996, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner i sin forespłrgsel, er t(cid:230)nkt som et redskab til at fremme overholdelsen af princippet om ligelłn. Kommissionen głr desuden opm(cid:230)rksom p(cid:229), at Domstolen l(cid:230)nge har anerkendt, at traktatens artikel 119 har direkte retsvirkning, s(cid:229)ledes at enhver kvindelig arbejdstager, som mener at v(cid:230)re udsat for forskelsbehandling, kan p(cid:229)ber(cid:229)be sig bestemmelserne i denne artikel ved en hvilken som helst kompetent national domsmyndighed. I lyset af ovenst(cid:229)ende og p(cid:229) baggrund af alle de retlige garantier, der allerede er indeholdt i EF-lovgivningen, har Kommissionen i łjeblikket ingen planer om som fłlge af de eksisterende problemer med den anvendte praksis at tage initiativ til at f(cid:229) vedtaget yderligere bestemmelser vedrłrende princippet om ligelłn. (1) EFT L 45 af 19. 2. 1975


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1292/98 af Patricia McKENNA til Kommissionen. Tildeling af støtte til den irske offentligt ejede skovbrugsvirksomhed Coillte

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU financing
Ireland
afforestation
collectivism
forestry holding
forestry policy

text: C 96/4 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 4. 1999 Det vil gl(cid:230)de det (cid:230)rede medlem at vide, at Kommissionens rapport om 15 meter lange busser forventes vedtaget om kort tid, og den vil derefter blive sendt til R(cid:229)det og Parlamentet til overvejelse. (1) EFT L 235 af 17. 9. 1996, s. 59. (1999/C 96/005) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1292/98 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Tildeling af stłtte til den irske offentligt ejede skovbrugsvirksomhed Coillte Sidste (cid:229)r forelagde Kommissionen en beretning for R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om EU(cid:146)s finansielle stłtte- ordning for skovbrugsforanstaltninger i Irland. Beretningen koncentrerede sig om anvendelsen af forordning (E(cid:216)F) 2080/92 vedrłrende den stłtte, der er blevet ydet under Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL). Forordningen fastl(cid:230)gger, at det er hensigtsm(cid:230)ssigt, at stłtten i henhold til forordningen gives til personer, der har landbrug som deres hovederhverv. Irlands parlament, DÆil Eireann, blev for nylig orienteret om, at den offentligt ejede skovbrugsvirksomhed Coillte modtog betydelige stłttebelłb under denne ordning. Med denne stłtte kunne virksomheden foretage plantning af 6. 125 ha landomr(cid:229)der i 1993, 5. 355 ha i 1994, 5. 155 ha i 1995, 3. 658 ha i 1996 og 2. 773 ha sidste (cid:229)r. Der er ingen bestemmelser i forordningen om finansiel stłtte til offentligt ejede virksomheder. I betragtning af, at sagen ikke var n(cid:230)vnt i sidste (cid:229)rs beretning fra Kommissionen, vil den da sikre, at dette nu undersłges? Mener Kommissionen, at Irlands anvendelse af disse midler til at yde stłtte til Coillte kunne v(cid:230)re i strid med forordning (E(cid:216)F) 2080/92? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. juni 1998) Det (cid:230)rede medlem siger, at forordning (E(cid:216)F) 2080/92 ikke indeholder bestemmelser om finansiel stłtte til halvoffentlige virksomheder. Ifłlge forordningens artikel 2 kan der imidlertid ydes stłtte til »alle fysiske og juridiske personer, der gennemfłrer skovrejsning p(cid:229) landbrugsarealer«. B(cid:229)de private virksomheder og offentlige organer er derfor potentielle stłttemodtagere under denne forordning. N(cid:229)r det fłrst og fremmest er landbrugere, der gennemfłrer skovrejsning, skyldes det, at der er forudset hłjere pr(cid:230)mier til dem til udligning af indkomsttab end til ikke-landbrugere. Kommissionen har ikke til hensigt at undersłge spłrgsm(cid:229)let om skovrejsning, der gennemfłres af halvoffentlige virksomheder i henhold til forordning (E(cid:216)F) 2080/92, da skovrejsning, som gennemfłres af disse virksomheder, ikke er i modstrid med forordningens bestemmelser. (1999/C 96/006) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1302/98 af Francesco Baldarelli (PSE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Indstillingen af Alitalias direkte flyvningen til Santiago i Chile Den italienske koloni i Chile har oplyst, at det italienske nationale luftfartsselskab Alitalia med virkning fra den 31. marts i (cid:229)r vil indstille sin ugentlige direkte flyforbindelse til Santiago i Chile. Alitalia vil derefter kun flyve til Buenos Aires, hvorefter den videre rejse til Santiago skal ske med L. A. N. Chile ifłlge en aftale mellem de to luftfartsselskaber


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1328/98 af Graham MATHER til Kommissionen. Obligatorisk udbud - sagen fra Oldham Metropolitan District Council (Det Forenede Kongerige)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
award of contract
building
invitation to tender
maintenance
public works

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/113 afgłrelse fra R(cid:229)det om et fler(cid:229)rigt program for turisme i EU, s(cid:229)ledes som det blev foresl(cid:229)et allerede i 1996 i forslaget til R(cid:229)dets afgłrelse om det fłrste fler(cid:229)rige program til stłtte for turismen i Europa PHILOXENIA (1997-2000) (1) og det (cid:230)ndrede forslag til R(cid:229)dets afgłrelse om det fłrste fler(cid:229)rige program til stłtte for turismen i Europa › Philoxenia (1997-2000) (2). Kommissionen mener i łvrigt ikke, is(cid:230)r i betragtning af sin kompetence, at der błr oprettes et europ(cid:230)isk turistkontor. (1) (2) EFT C 222 af 31. 7. 1996. EFT C 13 af 14. 1. 1997. (98/C 386/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1324/98 af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Oprettelse af et europ(cid:230)isk klimaagentur Kan Kommissionen i lyset af Europa-Parlamentets Miljłudvalgs stillingtagen til Kommissionens meddelelse om en strategi for mindskelse af methanemissionerne oplyse, hvordan den stiller sig til Miljłudvalgets forslag om at oprette et europ(cid:230)isk klimaagentur, og kan den oplyse, hvorn(cid:229)r den mener, at et s(cid:229)dant agentur błr se dagens lys? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juni 1998) Spłrgsm(cid:229)let om oprettelse af et europ(cid:230)isk klimaagentur er allerede blevet bragt p(cid:229) bane i Europa-Parlamentets beslutning med titlen »Strategi for mindskelse af methanemis-sionerne (1)«. Som svar p(cid:229) dette ganske s(cid:230)rlige spłrgsm(cid:229)l under debatten vedrłrende den ovenn(cid:230)vnte meddelelse udtalte EU- Kommissionen, at tanken om at oprette et europ(cid:230)isk klimaagentur var en interessant idØ, som fortjente at blive overvejet n(cid:230)rmere. Men inden Kommissionen kunne tage stilling hertil, ville et s(cid:229)dant skridt dog kr(cid:230)ve yderligere omhyggelige forundersłgelser, al den stund der hermed rejstes en lang r(cid:230)kke forskellige b(cid:229)de praktiske og institutionelle spłrgsm(cid:229)l vedrłrende et s(cid:229)dant agenturs rolle. Kommissionen er i łjeblikket ikke i gang med at fłlge denne sag op, da den koncentrerer sin indsats om opfłlgning af Kyoto-konferencen, som har allerhłjeste prioritet. (1) KOM(96) 557 endelig udg. (98/C 386/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1328/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Obligatorisk udbud › sagen fra Oldham Metropolitan District Council (Det Forenede Kongerige) Har Kommissionen kendskab til den seneste sag fra Det Forenede Kongerige vedrłrende en kontrakt om bygningsvedligeholdelse, som Oldham Metropolitan District Council gav til sin egen serviceenhed (Direct Services Organisation), uden at der blev gennemfłrt en behłrig udbudsprocedure? Sagen var i august 1995 genstand for advarsel i henhold til paragraf 14 i den lokale forvaltningslov om obligatorisk udbud (Local Government Act on Compulsory Competitive Tendering) fra 1988, som efterfłlgende (i begyndelsen af 1998) blev annulleret af den nyligt tiltr(cid:229)dte britiske regering


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1240/98 af Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA til Kommissionen. Forbrydelser mod børn

eurovoc_concepts:
EU programme
child protection
children's rights
educational institution
prostitution
right to justice
trafficking in human beings
violence

text: 22. 2. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 50/19 De overv(cid:229)gnings- og kontrolprocedurer, der finder anvendelse p(cid:229) denne ngo, svarer til dem, der g(cid:230)lder for de andre partnere, der er inddraget i foranstaltningerne inden for udviklingssamarbejdet. Udbetalingen af raterne foruds(cid:230)tter en godkendelse af aktivitets- og finansieringsrapporterne. I tvivlstilf(cid:230)lde gennemfłrer Kommis- sionen en endnu grundigere finanskontrol. (1999/C 50/026) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1240/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen Om: Forbrydelser mod błrn (29. april 1998) Błrn er yderst s(cid:229)rbare og har en begr(cid:230)nset evne til at forsvare sig mod vold af enhver art. En łdel(cid:230)ggelse af livet medfłrer en fors(cid:230)tlig kr(cid:230)nkelse af den menneskelige v(cid:230)rdighed. Halvdelen af verdens befolkning best(cid:229)r af błrn. Kommissionen anmodes om at sikre: 1. at błrn ikke l(cid:230)ngere betragtes som et socialt mindretal, men at ogs(cid:229) de kan nyde godt af en effektiv strafferetlig beskyttelse, selv om barndommen er en overgangsfase; 2. at denne universelle strafferetlige beskyttelse finder anvendelse p(cid:229) alle błrn uanset deres nationalitet. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anita Gradin (19. juni 1998) Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at błrns rettigheder, som nedf(cid:230)ldet i konventionen fra 1989 om dette emne, til enhver tid og uanset hvor skal overholdes og beskyttes. Błrn skal nyde effektiv beskyttelse i henhold til alle landes strafferet uanset deres nationalitet. Kommissionen głr det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229) den f(cid:230)lles aktion, der den 24. februar 1997 blev vedtaget af justits- og indenrigsministrene forsamlet i R(cid:229)det med henblik p(cid:229) at bek(cid:230)mpe menneskehandel og seksuel udnyttelse af błrn. Ifłlge aktionen skal medlemsstaterne betragte alle former for seksuel udnyttelse af błrn som strafferetlige forbrydelser og idłmme passende straffe. Herudover har Kommissionen fornylig forelagt en meddelelse om bek(cid:230)mpelse af vold mod kvinder og błrn. Meddelelsen indeholder et forslag til et fler(cid:229)rigt handlingsprogram om stłtte til ikke-statslige organisationers projekter p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Hvad den undervisningsm(cid:230)ssige side af sagen ang(cid:229)r, blev der i 1997 igangsat et initiativ med titlen »Vold i Skolen«. Gennem dette initiativ styrker Kommissionen samarbejdet om foran- staltninger til bek(cid:230)mpelse af vold i undervisningsinstitutioner gennem forebyggelses- og interventionsprogram- mer i skolerne. Der l(cid:230)gges s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) behovene hos de błrn, som er berłrte af f(cid:230)nomenet, herunder ofrenes. Initiativet besk(cid:230)ftiger sig s(cid:229) vidt muligt ogs(cid:229) med projekter, der omfatter skolen som helhed, og hvor alle involverede i og uden for skolen bidrager til indsatsen. P(cid:229) fłlgende Internet-adresse findes der flere oplysninger om disse initiativer: http://europa. eu/int/en/comm/dg22/violence/. (1999/C 50/027) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1242/98 af Rainer Wieland (PPE) til Kommissionen (9. april 1998) Om: Etableringsret for tyske l(cid:230)gger og l(cid:230)ger fra andre EU-lande, som łnsker at etablere sig i Tyskland I Tyskland l(cid:230)gges forholdet mellem befolkningstallet i en landkreds og antallet af speciall(cid:230)ger i den p(cid:229)g(cid:230)ldende landkreds til grund for, hvor mange l(cid:230)ger, der m(cid:229) neds(cid:230)tte sig her. G(cid:230)lder der for l(cid:230)ger, som er borgere i EU, de samme betingelser for at m(cid:229)tte neds(cid:230)tte sig som for tyske l(cid:230)ger?


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om samordnat införande av system för mobil och trådlös telekommunikation (UMTS) i gemenskapen"

eurovoc_concepts:
EU policy
new technology
radio telecommunications
standardisation
telecommunications industry
trade licence

text: C 214/92 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om samordnat införande av system för mobil och trådlös telekommunikation (UMTS) i gemenskapen” (98/C 214/25) Den 24 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för transport och kommunikation fick uppdraget att svara för kommitténs beredning av ärendet. Sektionen tillsatte en arbetsgrupp och utsåg Michael Mobbs till föredragande. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) utsåg Ekonomiska och sociala kommittén Michael Mobbs till huvudföredragande och antog följande yttrande med 65 röster för och 1 emot. 1. Inledning 1. 1. Den tekniska utvecklingen är så snabb och mobiltelefonmarknadens krav på en UMTS-strategi för gemenskapen är så starka att kommissionen under knappt ett år har lagt fram tre dokument om den tredje generationen mobiltelefoner, UMTS (1). Kommissionens första meddelande (2) var en 1. 2. rapport om den fortsatta utvecklingen för mobil tele- kommunikation. Det andra meddelandet (3) var en sammanställning av kommentarer och bidrag från alla som hade svarat på det första meddelandet. ESK antog ett yttrande om bägge dessa meddelanden i december 1997 (4). Vid samråden framkom en allmän enighet om att kommissionens förslag skulle bidra till att skapa goda förutsättningar för utveckling av UMTS och att de på så sätt skulle bidra till att fylla konsumenternas behov i Europa och att bevara den europeiska industrins konkurrenskraft. 1. 3. Den första generationen mobiltelefoner (analo- ga) kompletteras nu av den andra generationen (digitala) där det europeiska GSM-systemet (5) har blivit en allmänt accepterad standard för mobil telekommunikation med över 200 operatörer (i över 110 länder) som driver eller bygger upp nät, de flesta av dem utanför Europa. (1) Universal Mobile Telecommunications System (UMTS). (2) Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparla- mentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Region- kommittén om den vidare utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation i Europa — Utmaningar och val för Europeiska unionen — KOM(97) 217 slutlig, 29. 5. 1997. (3) Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparla- mentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Region- kommittén — Strategi och riktlinjer för den vidare utveck- lingen av mobil och trådlös telekommunikation — Slutsat- ser från det öppna samrådet och förslag till skapande av ett gynnsamt utvecklingsklimat. KOM(97) 513 slutlig, 15. 10. 1997. (4) EGT C 73, 9. 3. 1998. (5) Global System for Mobile Communications (GSM). 1. 4. I yttrandet av december 1997 konstaterade kom- mittén att det framgångsrika sätt på vilket Europa infört och etablerat GSM-systemet kunde tillskrivas den lägliga och lämpliga samordningen och samarbetet mellan industrin och de offentliga myndigheterna inom EU. Kommittén krävde att man skulle agera på motsvarande sätt i samband med övergången till UMTS. Detta är viktigt med tanke på att marknaden inom EU för mobiltelefontjänster inklusive UMTS omkring år 2005 beräknas ge en årlig avkastning på över 100 miljarder ecu (enligt kommissionen och UMTS Forum). 1. 5. UMTS är det europeiska projektet för tredje generationens mobila kommunikationer. Det kommer att erbjuda användarna trådlös tillgång till Internet och andra multimedietjänster förutom de tjänster för mobiltelefon och meddelandehantering som finns i dag. Att systemet även kommer att inkludera tjänster via satellit kommer att vara speciellt viktigt, inte bara i högt utvecklade samhällen, utan också i glesbefolkade regioner och i utvecklingsländer. 1. 6. Mot denna bakgrund föreslår kommissionen att beslut fattas om ett samordnat införande av ett system för mobil och trådlös kommunikation (UMTS). Samtidigt som det finns en bred enighet om att utvecklingen måste vara marknadsstyrd för att underlätta investeringar och innovation, måste man inom existerande regelverk säkerställa att tillstånd ges och att frekvensspektrum är tillgängliga i god tid. 2. Kommissionens förslag 2. 1. Motiveringen i kommissionens förslag ger en mycket klar och koncis introduktion till förslaget. Några av de centrala punkterna sammanfattas nedan. En stark hemmamarknad i Europa skapar de 2. 1. 1. bästa förutsättningarna för den europeiska industrin att 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/93 konkurrera på världsmarknaden och befästa den ledande ställning den innehar med GSM. 2. 1. 7. En förutsättning för införandet av UMTS- tjänster i gemenskapen är att frekvensspektrumet görs tillgängligt i tid. Tidtabellen (bilaga II) belyser detta för spektrumfördelning som identifierats av CEPT. 2. 1. 2. Att anta det föreslagna beslutet är att visa den politiska viljan att göra UMTS framgångsrikt och ger företagen den rättssäkerhet de behöver. Medlemsstater- na och deras regleringsmyndigheter måste se till att nationella tillståndsförfaranden och utfärdande av till- stånd och auktorisationer för UMTS harmoniseras. I förslaget till beslut ingår ett förfarande för att utforma samarbete med byggd en CEPT/ERC (1), CEPT/ECTRA (2) och ETSI (3). tillståndsprocess på Alla institutioner inom gemenskapen har beto- 2. 1. 3. nat behovet av en gemensam, öppen och internationellt konkurrenskraftig standard för UMTS-systemets radio- gränssnitt. Det avtal som företagen enades om inom ramen för ETSI den 29 januari 1998 avspeglar också detta behov. De tekniska specifikationerna måste nu fastställas för att ETSI skall kunna anta den slutgiltiga standarden för UMTS. Detta avtal bör ge UMTS en nyckelställning bland de standarder för mobilkommuni- kation — International Mobile Telecommunications (IMT 2000) — som för närvarande utarbetas av ITU (4) och som skall genomföras år 2000. Det måste ofördröjligen klarläggas hur nu 2. 1. 4. gällande lagstiftning kan tillämpas. Detta gäller i första hand direktivet om tillstånd (97/13/EG). 2. 1. 5. Det krävs också åtgärder för att säkerställa ett samordnat och snabbt införande av kompatibla UMTS-tjänster för att garantera Europatäckande roa- ming för gemenskapsövergripande och alleuropeiska tjänster. Till den 1 januari 2000 föreslås medlemsstaterna ha genomfört de auktorisationssystem som krävs för att införa UMTS. Tillhandahållande av UMTS-tjänster skall vara tillåtet i medlemsstaterna från den 1 januari 2002. Förslaget fastställer kommersiella operatörers rättigheter och skyldigheter att förhandla om internatio- nell roaming. 2. 1. 6. Det kvarstår att fastställa de enskilda kompo- nenterna i UMTS, men de egenskaper som anges i bilaga I avspeglar alla tillfrågade operatörers gemensam- ma uppfattning om systemet. (1) Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT); Euro- peiska radiokommittén (ERC). (2) Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT); Euro- peiska kommittén för regleringsfrågor på teleområdet (ECTRA). (3) Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI). 3. Allmänna kommentarer 3. 1. ESK gratulerar kommissionen till dess snabba handlande i samband med UMTS där det är ytterst viktigt att dra fördel av Europas framgång med GSM. Det krävs tydliga och stabila regler för att utvecklingen skall kunna fortsätta inom europeisk mobil och trådlös teknik. 3. 2. Kommittén välkomnar förslaget till beslut och bifaller kommissionens mål att underlätta ett snabbt införande av UMTS. Utvecklingen av UMTS kommer att ta hänsyn till den existerande GSM-plattformen. GSM-systemen kommer inte att bli överflödiga och de utvecklingsplaner man har för GSM kommer att fortleva i många år. 3. 3. ESK finner det speciellt tillfredsställande att i motiveringen läsa att kommissionen väntar sig att ”UMTS bör leda till skapandet av tiotusentals nya arbetstillfällen inom gemenskapen”. Kommittén skulle dock vilja se belägg som underbygger denna välkomna prognos. 3. 4. Det datum, den 1 januari 1998, då teletjänsterna skulle vara helt liberaliserade (med vissa undantag) har passerat. Medan kommissionen nådde sitt mål att tid är ha alla regler för liberaliseringen färdiga i genomförandet av dem i medlemsstaterna långt ifrån fullständigt. Kommissionens Tredje meddelande om genomförande av lagpaketet för telekommunikatio- ner (5) pekar på ett antal områden där framstegen är långt ifrån tillfredsställande. I flera fall har rättsliga förfaranden inletts. En del av de otillfredsställande områdena finns 3. 4. 1. inom mobiltelefonin. Detta visar att liberaliseringspro- cessen inom telefonin (fasta nät och mobiltelefoni) skiljer sig från medlemsstat till medlemsstat. Detta kan skapa problem eftersom det kan bli svårt att i rätt tid, i samma utsträckning och samtidigt genomföra de olika åtgärderna i kommissionens förslag. (4) Internationella teleunionen (ITU). (5) KOM(98) 80 slutlig. C 214/94 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 4. Särskilda kommentarer 4. 3. Artikel 4 — Roaming — Rättigheter och skyldig- 4. 1. Artikel 2 — Definition — UMTS-systemets egen- skaper A¨ ven ESK anser att UMTS skall definieras mot bakgrund av systemets kapacitet, vilken skall hållas isär från de tjänster det kan erbjuda. Framförallt skall definitionen vara marknadsstyrd och dess innehåll skall bestämmas av marknaden med hänsyn till hur tekniken och konsu- menternas behov utvecklas. Att räkna upp systemets viktigaste egenskaper i bilaga I skapar en risk för att detta inte är vad konsumenterna efterfrågar eller att det inte är tillräckligt. Kommittén inser behovet av en förteckning över systemets egenskaper, men det bör klart framgå att det är marknaden som bestämmer vad UMTS kommer att bestå av. Bilaga I bör innehålla en minsta uppsättning egenskaper för UMTS för början av introduktionsskedet. 4. 2. Artikel 3 — Samordnad auktorisation 4. 2. 1. Kommittén inser behovet av ett slutdatum för harmoniseringen av de nationella auktorisationssyste- men för att skapa säkerhet för införandet av UMTS. Detta får inte hindra de medlemsstater som kan eller helt enkelt vill införa UMTS tidigare än andra. 4. 2. 2. Tidtabellen i bilaga II gäller harmoniseringen av det frekvensspektrum som krävs för UMTS. Denna tidtabell måste hållas. Auktorisationen av nya operatörer i UMTS måste ta hänsyn till behovet av kompatibilitet i UMTS-systemen på europeisk nivå. Bryssel den 29 april 1998. heter Roaming omnämns även i artikel 3: ”Medlemsstaterna skall se till att tillstånden omfattar roaming inom hela gemenskapen”. Det framgår dock icke av artikeln om kommissionen avser att UMTS-operatörer endast skall förhandla om gränsöverskridande roaming eller om samma rättigheter och skyldigheter också skall gälla roaming inom en medlemsstat. Kommissionen bör förtydliga sina avsikter. 4. 4. Artikel 5 — Samarbete med CEPT För att Europa skall lyckas etablera UMTS som ledande internationell standard är det nödvändigt att CEPT har- moniserar användning och villkor beträffande frekvens- spektrumet för UMTS. Därför anser kommittén att det på nationell nivå borde finnas en möjlighet att snabbare reglera användningen av frekvenser och villkoren för auktorisation utan att äventyra den harmonisering som CEPT utför. Om UMTS skall lanseras framgångsrikt måste det svara mot marknadens krav. De administrativa förfarandena måste anpassas så att detta mål nås. Kom- missionen måste så snart som möjligt se till att alla nödvändiga steg tas på gemenskapsnivå i samarbete med berörda (CEPT/ECTRA, CEPT/ERC,ETSI)såatt etttillräckligtfrekvensspektrum fördelas till UMTS-operatörerna i tid. internationella organ 4. 5. Artikel 6 — Samarbete med ETSI Kommittén välkomnar de framsteg som nyligen gjorts inom ETSI då man antagit en gemensam och öppen gränssnittsstandard för UMTS, kallad UTRA (1). Alla berörda institutioner måste göra allt för att en gemensam standard skall kunna införas snarast. Det ökar möjlighe- terna för att UMTS skall accepteras i så vida kretsar som möjligt. 4. 6. Artikel 13 — Rapport Kommittén begär att den skall få en kopia av rapporten. (1) UMTS Terrestrial Radio Access (UTRA). Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1250/98 do Deputado Iñigo MÉNDEZ DE VIGO à Comissão. Programa PHARE-TACIS DEMOCRACIA

eurovoc_concepts:
CIS countries
Central and Eastern European Countries
EU programme
democracy
enlargement of the Union
financial aid
human rights
non-governmental organisation

text: 19. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 354/83 Resposta dada pelo Comissa·rio Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (18 de Maio de 1998) Nos termos do no 5 do artigo 6o do Regulamento (CEE) no 3887/92 da Comissa(cid:152)o, de 23 de Dezembro de 1992 (1), que estabelece as normas de execu(cid:231)a(cid:152)o do sistema integrado de gesta(cid:152)o e de controlo relativo a determinados regimes de ajudas comunita·rias, a notifica(cid:231)a(cid:152)o pre·via dos controlos no local deve ocorrer com a antecede(cid:136)ncia estritamente necessa·ria, que em regra geral na(cid:152)o pode ultrapassar 48 horas. Em princ(cid:14)·pio, depois de anunciados, os controlos no local devem ser executados integralmente. Neste contexto e· de referir que ao apresentarem um pedido de ajudas comunita·rias relativas a animais, os candidatos declaram que te(cid:136)m conhecimento das condi(cid:231)o(cid:152)es do regime de ajudas, entre as quais se conta a obriga(cid:231)a(cid:152)o de os Estados-membros realizarem controlos no local. O artigo 13o do Regulamento (CEE) no 3887/92 estipula que, salvo em caso de for(cid:231)a maior, um pedido de ajudas sera· rejeitado se na(cid:152)o for poss(cid:14)·vel proceder ao controlo no local por facto imputa·vel ao requerente. (1) JO L 391 de 31. 12. 1992. (98/C 354/133) PERGUNTA ESCRITA E-1250/98 apresentada por In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (29 de Abril de 1998) Objecto: Programa PHARE-TACIS DEMOCRACIA As organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais desempenham um papel de relevo na consecu(cid:231)a(cid:152)o dos objectivos dos programas PHARE e TACIS atrave·s do Programa PHARE-TACIS DEMOCRACIA (PPTD). Os resultados positivos demonstram o e(cid:136)xito da participa(cid:231)a(cid:152)o das ONG num processo de singular importa(cid:136)ncia para a UE: o seu alargamento. Pode a Comissa(cid:152)o Europeia indicar se subscreve as concluso(cid:152)es do relato·rio de avalia(cid:231)a(cid:152)o elaborado pela Universidade de Sussex? Ira· a Comissa(cid:152)o Europeia seguir as recomenda(cid:231)o(cid:152)es do mesmo e aumentar os fundos do Programa PPTD? Resposta dada pelo Comissa·rio Hans Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Maio de 1998) A Comissa(cid:152)o concorda que o programa para a democracia Phare e Tacis alcan(cid:231)ou bons resultados atrave·s da participa(cid:231)a(cid:152)o de muitas organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais. O relato·rio sobre a avalia(cid:231)a(cid:152)o do programa pela ISA Consult e pelo Instituto Europeu de Sussex deu uma contribui(cid:231)a(cid:152)o va·lida para as reflexo(cid:152)es da Comissa(cid:152)o sobre o melhor modo de apoiar o desenvolvimento da democracia e a promo(cid:231)a(cid:152)o dos direitos humanos na Europa Central e Oriental e nos Novos Estados Independentes (NEI). A Comissa(cid:152)o e· obrigada a ter em conta os recursos dispon(cid:14)·veis afectados a rubricas or(cid:231)amentais espec(cid:14)·ficas tendo em vista as prioridades gerais para a utiliza(cid:231)a(cid:152)o dos recursos comunita·rios. (98/C 354/134) PERGUNTA ESCRITA E-1251/98 apresentada por Odile Leperre-Verrier (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (29 de Abril de 1998) Objecto: Ajuda alimentar na Unia(cid:152)o Europeia No momento em que o Inverno esta· a terminar, pode a Comissa(cid:152)o apresentar um balan(cid:231)o relativo aos montantes destinados a‘ ajuda alimentar que pagou ou atribuiu para pagamento a‘s organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais reconhecidas? Ale·m disso, pode a Comissa(cid:152)o indicar quais as medidas que tenciona tomar a fim de fazer regredir a pobreza e a subnutri(cid:231)a(cid:152)o na Unia(cid:152)o Europeia, em aumento permanente nos Estados-membros?


title: WRITTEN QUESTION No. 1423/98 by Honório NOVO to the Commission. Restructuring and financial adjustment of the EPAC agrifoodstuffs and cereals company

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
agro-industry
cereals
exchange of information
industrial restructuring
job cuts
public sector

text: C 402/132 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 (98/C 402/174) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1423/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EPAC SA:n rakenneuudistus ja saneeraus Portugalin hallitus ilmoitti Euroopan komissiolle joulukuussa 1997 toimista, joita se on kaavaillut elintarvike- yhti(cid:246) EPAC SA:n (Empresa de Agroalimenta(cid:231)ªo e Cereals) saneeraamiseksi ja yhti(cid:246)n talouden rakenteen uudistamiseksi. Saatuaan t(cid:228)m(cid:228)n ilmoituksen Euroopan komissio pyysi Portugalin hallitukselta yksitoista tarpeelliseksi katso- maansa lis(cid:228)selvityst(cid:228) EPAC SA:n rakenneuudistushankkeen arvioimiseksi ja tarkistaakseen, onko se Euroopan unionista tehdyn sopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukainen. Sill(cid:228) v(cid:228)lin EPAC:in hallintoneuvosto p(cid:228)(cid:228)tti 1. huhtikuuta 1998 jakaa yhti(cid:246)n kahtia (EPAC COMERCIAL:ksi ja EPAC SA:ksi, joista j(cid:228)lkimm(cid:228)inen sittemmin lakkautettaisiin), ja samalla se on pyrkinyt irtisanomaan nykyisen EPAC SA:n ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228), joista suurin osa ik(cid:228)ns(cid:228) takia joutuisi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti pitk(cid:228)aikaisty(cid:246)tt(cid:246)miksi. N(cid:228)m(cid:228) EPAC SA:n hallintoneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ovat toki osa Empresa de Agroalimenta(cid:231)ªo e Cereais SA:n taloudellista rakenneuudistus- ja saneeraushanketta, joka l(cid:228)hetettiin komissiolle joulukuussa 1997, mutta tiet(cid:228)(cid:228)kseni komissio ei ole viel(cid:228) ilmaissut kantaansa asiasta. Pyyd(cid:228)nkin komissiolta ilmoittamaan minulle 1. Ovatko edell(cid:228) mainitut EPAC:n hallintoneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset mukana Portugalin hallituksen joulukuussa 1997 ilmoittamissa (cid:148)EPAC › Empresa de Agroalimenta(cid:231)ªo e Cereais SA:n(cid:148) rakenneuudistus- ja saneeraus- hankkeeseen kuuluvissa toimissa? 2. Mik(cid:228)li vastaus on my(cid:246)nteinen, ja koska komissio ei ole t(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228) ilmoittanut lopullista kantaansa t(cid:228)st(cid:228) rakenneuudistushankkeesta, pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228), ett(cid:228) EPAC SA:n hallintoneuvosto on tehnyt hankkeeseen, jota komissio ei ole viel(cid:228) arvioinut, mahdollisesti kuuluvia p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228), erityisesti noin 120 ty(cid:246)ntekij(cid:228)n irtisanomisen osalta? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio voi vahvistaa, ett(cid:228) Portugalin hallitus ilmoitti joulukuussa 1997 valtion omistaman vilja-alan kauppa- yhti(cid:246)n EPAC:n (Empresa Para a Agroalimenta(cid:231)ªo e Cereais, S. A. ) rakenneuudistusta ja taloudellista mukautta- mista koskevasta ohjelmasta. Koska ilmoitetut menettelyt liittyv(cid:228)t muun muassa valtiontukien my(cid:246)nt(cid:228)miseen EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksess(cid:228), komissio arvioi parhaillaan n(cid:228)it(cid:228) valtiontukia EY:n perustamissopimuksen kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. Koska asiakirja-aineisto on monimutkainen ja liittyy muihin ilmoitettuihin valtiontukitapauksiin (Silopor), komissio ei ole t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) voinut esitt(cid:228)(cid:228) ilmoitettua ohjelmaa koskevia n(cid:228)kemyksi(cid:228)(cid:228)n virallisesti. T(cid:228)m(cid:228)n takia se ei voi t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa paljastaa mainitun ohjelman sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228). Komissio haluaa kuitenkin t(cid:228)hdent(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) jos yhti(cid:246)n kahtiajako ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden irtisanominen eiv(cid:228)t liity laittoman valtiontuen my(cid:246)nt(cid:228)miseen, komission toimivaltaan ei kuulu kannanottojen esitt(cid:228)minen n(cid:228)ist(cid:228) asioista, vaikka kyseess(cid:228) onkin valtionyritys


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1168/98 del Graham WATSON a la Comisión. Aviación general

eurovoc_concepts:
air quality
air transport
airport
civil aviation
noise
transport infrastructure

text: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 402/85 (98/C 402/106) PREGUNTA ESCRITA E-1167/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Aviaci(cid:243)n general La aviaci(cid:243)n general constituye, con diferencia, el mayor sector de la aviaci(cid:243)n europea, con mÆs aeronaves, mÆs pasajeros y mÆs centros operativos que cualquier otro sector. ¿En quØ medida estÆ incluida la aviaci(cid:243)n general en la estrategia sobre el transporte aØreo de la Comisi(cid:243)n, y quØ estÆ haciendo la Comisi(cid:243)n para velar por que la aviaci(cid:243)n general pueda competir en pie de igualdad con el transporte aØreo comercial? (98/C 402/107) PREGUNTA ESCRITA E-1353/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Aeronaves de aviaci(cid:243)n general y pol(cid:237)tica integrada de los transportes ¿Reconoce la Comisi(cid:243)n que la inclusi(cid:243)n de la aviaci(cid:243)n general en una pol(cid:237)tica integrada de los transportes de la UE constituye un elemento imprescindible? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1167/98 y E-1353/98 dada por el Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de junio de 1998) Dado su carÆcter comercial, la aviaci(cid:243)n general estÆ totalmente cubierta por el tercer paquete de medidas de liberalizaci(cid:243)n del transporte aØreo. Por consiguiente, se beneficia de acceso pleno al mercado interior de la Comunidad en las mismas condiciones que cualquier otro transporte aØreo de carÆcter comercial. Teniendo en cuenta la importancia de la aviaci(cid:243)n general, la Comisi(cid:243)n trata asimismo de garantizar que los operadores dispongan del mayor acceso posible a los aeropuertos saturados. Este sector estÆ regulado por el Reglamento (CEE) 95/93 del Consejo, de 18 enero 1993, relativo a normas comunes para la asignaci(cid:243)n de franjas horarias en los aeropuertos comunitarios (1). (1) DO L 14 de 22. 1. 1993. (98/C 402/108) PREGUNTA ESCRITA E-1168/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Aviaci(cid:243)n general En los œltimos aæos, ha aumentado en la UE el nœmero de aer(cid:243)dromos cerrados o vendidos para otros usos industriales. Ello ha provocado que la aviaci(cid:243)n general dependa cada vez de menos aer(cid:243)dromos. Al tiempo que se trata de garantizar la existencia de normas razonables en materia de contaminaci(cid:243)n medioambiental y acœstica, ¿reconoce la Comisi(cid:243)n que existe una presi(cid:243)n considerable sobre la aviaci(cid:243)n general y sobre el nœmero, cada vez menor, de aer(cid:243)dromos con instalaciones adecuadas para atender a la aviaci(cid:243)n general?


title: WRITTEN QUESTION No. 1291/98 by Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ to the Commission. EU funds for the construction of a road through the planned Monte Epomeo nature reserve on Ischia

eurovoc_concepts:
EU aid
European Regional Development Fund
Italy
bird
hunting
nature reserve
protected area
road building
tourism

text: 5. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/31 (1999/C 31/037) SKRIFTLIG FR¯GA E-1291/98 fr(cid:229)n Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: EU-medel till v(cid:228)gbygge genom det planerade naturskyddsomr(cid:229)det Monte Epomeo (Ischia) Kommunen Serrara Fontana p(cid:229) Medelhavs(cid:246)n Ischia (Neapel/Italien) bygger sedan f(cid:246)rra helgen en bred tillfartsv(cid:228)g tv(cid:228)rs (cid:246)ver (cid:246)ns h(cid:246)gsta berg (Monte Epomeo). Enligt ett nu f(cid:246)religgande f(cid:246)rslag till beslut av Italiens milj(cid:246)minister Ronchi skall Monte Epomeo inom kort utses till Riserva Naturale dello Stato, bland annat p(cid:229) grund av dess mycket stora betydelse som rastplats f(cid:246)r europeiska flyttf(cid:229)glar. Arbetet med att st(cid:228)lla omr(cid:229)det under skydd framskrider emellertid l(cid:229)ngsamt sedan flera m(cid:229)nader, eftersom bland annat lokala j(cid:228)gare (cid:228)r oroliga f(cid:246)r att jakten p(cid:229) flyttf(cid:229)glar p(cid:229) Ischia skall upph(cid:246)ra. Utbyggnaden st(cid:246)ds med EU-medel, n(cid:228)rmare best(cid:228)mt 1 miljard italienska lire. Dessa pengar skall egentligen ha beviljats f(cid:246)r byggande och underh(cid:229)ll av vandringsleder f(cid:246)r turister. St(cid:228)mmer det att kommunen Serrara har erh(cid:229)llit EU-medel f(cid:246)r utbyggnad av vandringsleder? Om detta (cid:228)r 1. fallet, vilket exakt belopp har erh(cid:229)llits? Anser kommissionen att dessa medel ocks(cid:229) f(cid:229)r anv(cid:228)ndas till att bygga en bred v(cid:228)g tv(cid:228)rs igenom ett omr(cid:229)de 2. som enligt planerna skall utses till naturskyddsomr(cid:229)de? Vilka m(cid:246)jligheter anser komissionen att det finns n(cid:228)r det g(cid:228)ller att eventuellt kr(cid:228)va tillbaka medel som 3. anv(cid:228)nts oriktigt? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 juni 1998) Enligt kommissionens tillg(cid:228)ngliga men (cid:228)nnu obekr(cid:228)ftade uppgifter har de italienska myndigheterna f(cid:246)r ett projekt om att anl(cid:228)gga promenadstigar p(cid:229) Monte Epomeo, kommunen Serrara Fontana, beviljat ett statligt st(cid:246)d p(cid:229) 1,175 miljoner lire (cirka 600 000 ecu), varav 50 % utg(cid:246)r st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden. Detta ing(cid:229)r i det operativa programmet (cid:148)Turism(cid:148) f(cid:246)r italienska m(cid:229)l 1-omr(cid:229)den. Naturligtvis m(cid:229)ste detta projekt vara f(cid:246)renligt b(cid:229)de med gemenskapslagstiftningen p(cid:229) milj(cid:246)omr(cid:229)det och med best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r programmet ifr(cid:229)ga. St(cid:246)det f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l, som anl(cid:228)ggandet av en bred tillfartsv(cid:228)g till ber(cid:246)rda omr(cid:229)de. Det b(cid:246)r h(cid:228)r p(cid:229)pekas att Monte Epomeo ligger i omr(cid:229)det ITA 370300005, (cid:148)Corpo centrale dell(cid:146)Isola di Ischia(cid:148), som Italien har f(cid:246)reslagit som omr(cid:229)de av gemenskapsintresse och som b(cid:246)r klassificeras som s(cid:228)rskilt skydds- omr(cid:229)de, i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (1). Som det st(cid:229)r i artikel 6. 3 i n(cid:228)mnda direktiv: (cid:148)Alla planer eller projekt som inte direkt h(cid:228)nger samman med eller (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r sk(cid:246)tseln och f(cid:246)rvaltningen av ett omr(cid:229)de, men som. kan p(cid:229)verka omr(cid:229)det p(cid:229) ett betydande s(cid:228)tt, skall p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt bed(cid:246)mas med avseende p(cid:229) konsekvenserna f(cid:246)r m(cid:229)ls(cid:228)ttningen vad g(cid:228)ller bevarandet av omr(cid:229)det. Med ledning av slutsatserna fr(cid:229)n bed(cid:246)mningen av konsekvenserna f(cid:246)r omr(cid:229)det. skall de beh(cid:246)riga nationella myndigheterna godk(cid:228)nna planen eller projektet f(cid:246)rst efter att ha f(cid:246)rs(cid:228)krat sig om att det ber(cid:246)rda omr(cid:229)det inte kommer att ta skada och, om detta (cid:228)r l(cid:228)mpligt, efter att ha h(cid:246)rt allm(cid:228)nhetens (cid:229)sikt. (cid:148) Strukturfondernas medfinansiering av projektet f(cid:246)ruts(cid:228)tter att direktiv 92/43/EEG f(cid:246)ljs (vilket inf(cid:246)rlivats i italiensk lagstiftning genom presidentdekret nr 357 av den 8 september 1997). Kommissionen vill f(cid:246)r (cid:246)vrigt betona att artikel 24 i f(cid:246)rordningen om strukturfondernas samordning (2) f(cid:246)reskriver att st(cid:246)d fr(cid:229)n n(cid:228)mnda fonder f(cid:229)r reduceras, suspenderas eller upph(cid:228)vas i fall av (cid:246)vertr(cid:228)delse eller v(cid:228)sentlig f(cid:246)r(cid:228)ndring, som p(cid:229)verkar villkoren f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra verksamheten eller (cid:229)tg(cid:228)rden, och f(cid:246)r vilken man inte ans(cid:246)kt om kommissionens godk(cid:228)nnande. Kommissionen kommer ta kontakt med ber(cid:246)rda italienska myndigheter f(cid:246)r klarl(cid:228)gganden om detta projekt. (1) EGT L 206, 22. 7. 1992. (2) F(cid:246)rordning (EEG) 4253/88 › EGT L 193, 31. 7. 1993


title: WRITTEN QUESTION No. 1319/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Netherlands
budget deficit
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
euro
third stage of EMU

text: C 354/92 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 11. 98 Svar fr(cid:229)n Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) kommissionens va¤gnar (2 juni 1998) Stabilitets- och tillva¤xtpakten best(cid:229)r av en resolution fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det av den 7 juni 1997 (1), av r(cid:229)dets fo¤rordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om fo¤rsta¤rkning av o¤vervakningen av de offentliga finanserna samt o¤vervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (2), samt av r(cid:229)dets fo¤rordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om p(cid:229)skyndande och fo¤rtydligande av tilla¤mpningen av fo¤rfarandet vid alltfo¤r stora underskott (2). Pakten syftar till disciplin betra¤ffande de offentliga finanserna i den ekonomiska och moneta¤ra unionen (EMU) fo¤r att p(cid:229) s(cid:229) vis skapa de la¤mpliga stabilitetsvillkoren fo¤r en varaktig tillva¤xt. Pakten inneh(cid:229)ller en kraftfull uppsa¤ttning incitament fo¤r att en medlemsstat inte skall (cid:229)dra sig ett alltfo¤r stort underskott och snabbt korrigera det om en s(cid:229)dan situation skulle uppst(cid:229). Luxemburgs offentliga finanser har sedan bo¤rjan av detta decennium kontinuerligt visat o¤verskott, framfo¤r allt beroende p(cid:229) en stark ekonomisk tillva¤xt. R(cid:229)det har aldrig ansett att Luxemburg har haft ett alltfo¤r stort underskott. (1) EGT C 236, 2. 8. 1997. (2) EGT L 209, 2. 8. 1997. (98/C 354/147) SKRIFTLIG FR¯GA E-1319/98 fr(cid:229)n Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 april 1998) A¤mne: Euro 1999 Tack vare stabilitets- och tillva¤xtpakten, som antogs av Europeiska r(cid:229)det i Amsterdam i juni 1997, skall medlemsstaterna som medelfristiga m(cid:229)l uppn(cid:229) (cid:148)offentliga finanser som a¤r na¤ra balans eller i o¤verskott(cid:148). Om budgetanpassningen fortsa¤tter under de na¤rmaste (cid:229)ren, kommer medlemsstaterna att ha offentliga finanser som la¤ttare kan st(cid:229) emot budgetkonsekvenser orsakade av l(cid:229)gkonjunkturer. Men, hur tror kommissionen att den aktuella situationen i Nederla¤nderna skulle ha sett ut om stabilitets- och tillva¤xtpakten hade tilla¤mpats under perioden 1992-97? Svar fr(cid:229)n Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) kommissionens va¤gnar (2 juni 1998) Stabilitets- och tillva¤xtpakten best(cid:229)r av en resolution fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det av den 7 juni 1997 (1), av r(cid:229)dets fo¤rordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om fo¤rsta¤rkning av o¤vervakningen av de offentliga finanserna samt o¤vervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (2), samt av r(cid:229)dets fo¤rordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om p(cid:229)skyndande och fo¤rtydligande av tilla¤mpningen av fo¤rfarandet vid alltfo¤r stora underskott (2). Pakten syftar till disciplin betra¤ffande de offentliga finanserna i den ekonomiska och moneta¤ra unionen (EMU) fo¤r att p(cid:229) s(cid:229) vis skapa de la¤mpliga stabilitetsvillkoren fo¤r en varaktig tillva¤xt. Pakten inneh(cid:229)ller en kraftfull uppsa¤ttning incitament fo¤r att en medlemsstat inte skall (cid:229)dra sig ett alltfo¤r stort underskott och snabbt korrigera det om en s(cid:229)dan situation skulle uppst(cid:229). Det offentliga underskottet i Nederla¤nderna var 3,9 % av bruttonationalprodukten (BNP) 1992 och 3,2 % av BNP 1993. Denna situation ledde till ett r(cid:229)dsbeslut av den 26 september 1994 om att det fo¤rel(cid:229)g ett alltfo¤r stort underskott i Nederla¤nderna (artikel 104c. 6 i EG-fo¤rdraget). Beslutet uppha¤vdes i juni 1997. Under den period som omfattas av parlamentsledamotens fr(cid:229)ga, dvs. 1992(cid:150)1997, var Nederla¤ndernas budgetpolitik huvudsakligen inriktad p(cid:229) konvergens, med andra ord p(cid:229) att korrigera situationen med ett alltfo¤r stort underskott och da¤rmed uppfylla konvergenskriteriet om den offentliga sektorns finanser. Dessutom var inte artikel 104c. 9 och 104c. 11, som inneh(cid:229)ller besta¤mmelser om sanktioner, tilla¤mplig under etapp tv(cid:229) av EMU. (1) EGT C 236, 2. 8. 1997. (2) EGT L 209, 2. 8. 1997


title: Komission asetus (EY) N:o 916/98, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1998, voin vähimmäismyyntihintojen sekä kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä kahdeksannessa erityisessä tarjouskilpailussa

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
cream
farm price support
minimum price
sale

formats: pdf print

text: L 128/44 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 4. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 916/98, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, voin v(cid:132)himm(cid:132)ismyyntihintojen sek(cid:132) kermalle, voille ja voi(cid:148)ljylle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n tuen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)rien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 pysyv(cid:132)n tarjouskilpailun osana j(cid:132)rjestetyss(cid:132) kahdeksannessa erityisess(cid:132) tarjouskilpailussa joka EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisest(cid:132) mark- kinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1587/ 96 (2), ja erityisesti sen 6 artiklan 3 ja 6 kohdan ja 12 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) voin myynnist(cid:132) alennettuun hintaan sek(cid:132) konditoriatuot- teiden, j(cid:132)(cid:132)tel(cid:148)iden ja muiden elintarvikkeiden valmistuk- seen tarkoitetulle kermalle, voille ja voi(cid:148)ljylle my(cid:148)nnett(cid:132)- v(cid:132)st(cid:132) tuesta 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 annetun komis- sion asetuksen (EY) N:o 2571/97 (3) mukaisesti interven- tioelimet myyv(cid:132)t tiettyj(cid:132) hallussaan tarjouskilpailulla olevia voim(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) ja my(cid:148)nt(cid:132)v(cid:132)t kermalle, voille ja voi(cid:148)ljylle tukea; mainitun asetuksen 18 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) tarjoukset jokaisessa erityisess(cid:132) tarjouskilpailussa saadut huomioon ottaen on vahvistettava voin v(cid:132)himm(cid:132)ismyynti- jotka voidaan hinta sek(cid:132) kermalle, voille ja voi(cid:148)ljylle, erottaa niiden k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksen, voin rasva-ainepitoi- suuden ja k(cid:132)ytt(cid:148)tavan mukaisesti, my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n tuen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132), tai voidaan pit(cid:132)(cid:132) tarjouskilpailun j(cid:132)tt(cid:132)mi- sest(cid:132) ratkaisematta; jalostusvakuuksien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tai m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t on vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n mukaisesti, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksessa (EY) N:o 2571/97 s(cid:132)(cid:132)detyn pysyv(cid:132)n tarjous- kilpailun osana j(cid:132)rjestetyss(cid:132) kahdeksannessa erityisess(cid:132) tarjouskilpailussa jalostusva- kuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vahvistetaan liitteess(cid:132) olevassa taulukossa merkityll(cid:132) tavalla. tuen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 13 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 21 (3) EYVL L 350, 20. 12. 1997, s. 3 30. 4. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 128/45 LIITE voin v(cid:132)himm(cid:132)ismyyntihintojen sek(cid:132) kermalle, voille ja voi(cid:148)ljylle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n tuen enimm(cid:132)is- m(cid:132)(cid:132)rien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 s(cid:132)(cid:132)detyn pysyv(cid:132)n tarjouskilpailun osana j(cid:132)rjestetyss(cid:132) kahdeksannessa erityisess(cid:132) tarjouskilpailussa 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998 annettuun komission asetukseen Kaavat K(cid:132)ytt(cid:148)tavat A B (ecua/100 kg) Merkkiaineilla Ilman merkkiaineita Merkkiaineilla Ilman merkkiaineita V(cid:132)him- m(cid:132)ismyynti- hinta Voi A 82 % Jalostusvakuus Sellaisenaan Voi(cid:148)ljy Sellaisenaan Voi(cid:148)ljy Tuen enim- m(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Jalostus- vakuus Voi A 82 % Voi : 82 % Voi(cid:148)ljy Kerma Voi Voi(cid:148)ljy Kerma (cid:190) (cid:190) 109 104 134 (cid:190) 120 148 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 105 100 130 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 109 104 134 46 120 148 51 (cid:190) (cid:190) 105 100 130 44 (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1239/98 von den Abgeordneten Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA an die Kommission. Verbrechen gegen Kinder

eurovoc_concepts:
UN convention
child
child protection
crime against humanity
fight against crime
human rights

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/99 Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (29. Mai 1998) Als Folgema(cid:223)nahme zu ihrem Gr(cid:252)nbuch (cid:132)K(cid:252)nftige L(cid:228)rmschutzpolitik(cid:147) (1) setzt die Kommission gegenw(cid:228)rtig Arbeitsgruppen ein, die in enger Zusammenarbeit mit Sachverst(cid:228)ndigen aus den Mitgliedstaaten die technischen Vorbereitungen f(cid:252)r die k(cid:252)nftige Politik treffen sollen. Die Ergebnisse dieser technischen Analyse sollen die Kommission in die Lage versetzen, festzustellen, welche Initiativen in den von der Frau Abgeordneten genannten Bereichen am angemessensten sind. Die Kommission beabsichtigt noch vor Ende des Jahres eine Mitteilung zum Thema (cid:132)Luftverkehr und Umwelt(cid:147) vorzulegen. Dieses Dokument wird sich unter anderem mit Umweltthemen auseinandersetzen, die die Flugh(cid:228)fen und ihr Umfeld unmittelbar betreffen. (1) KOM(96) 540 endg. (98/C 402/127) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1239/98 von Amedeo Amadeo (NI) und Salvatore Tatarella (NI) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Verbrechen gegen Kinder Der Vorbereitungsausschu(cid:223) der UNO f(cid:252)r die Schaffung eines St(cid:228)ndigen Internationalen Strafgerichtshofes stellt in seinem Bericht fest: (cid:132)Folgende Straftaten, wenn sie systematisch oder in gro(cid:223)em Ma(cid:223)stab und auf Anstiftung oder unter Leitung einer Regierung, einer Organisation oder einer Gruppe begangen werden, gelten als Verbrechen gegen die Menschlichkeit: Zuf(cid:252)gen von Leid, Ausrottung, Folter, Versklavung, Verfolgung aus politischen, rassischen, religi(cid:246)sen oder ethnischen Gr(cid:252)nden, institutionalisierte Diskriminierung aus rassischen, ethnischen oder religi(cid:246)sen Gr(cid:252)nden, durch die die Freiheit oder die Grundrechte des Menschen verletzt werden und ein Teil der Bev(cid:246)lkerung schwer benachteiligt wird, willk(cid:252)rliche und zwangsweise Deportation von Volksgruppen, willk(cid:252)rliche Inhaftierung, Freiheitsberaubung, Gewalt, Antreibung zur Prostitution und alle anderen Formen sexueller Gewalt, alle anderen unmenschlichen Handlungen, die zu schweren Sch(cid:228)den an der k(cid:246)rperlichen und psychischen Unversehrtheit, der Gesundheit und der Menschenw(cid:252)rde f(cid:252)hren, sowie Ver- st(cid:252)mmelungen und schwere Mi(cid:223)handlungen. (cid:147) Kann die Kommission eine Richtlinie ausarbeiten, die folgende Aspekte ber(cid:252)cksichtigen wird: 1. Organisationen, die systematisch Kinder zu Tode qu(cid:228)len und ausbeuten, sollten anderen Formen der organisierten Kriminalit(cid:228)t (Drogenhandel, Waffen, Betrug) gleichgestellt werden; 2. Verbrechen gegen Kinder gelten als Verbrechen gegen die Menschlichkeit; 3. das mangelnde Urteilsverm(cid:246)gen des Kindes bzw. sein vermeintliches Einverst(cid:228)ndnis mu(cid:223) bei der Beurtei- lung der begangenen Verbrechen als strafversch(cid:228)rfender Umstand gewertet werden. Antwort von Frau Gradin im Namen der Kommission (2. Juni 1998) Die Kommission verabscheut wie die Herren Abgeordneten die in ihrer Anfrage aufgelisteten Verbrechen, insbesondere wenn derartige Verbrechen gegen Kinder begangen werden. Innerhalb der Europ(cid:228)ischen Union liegt die Zust(cid:228)ndigkeit im Bereich des Strafrechts, insbesondere f(cid:252)r die Einstufung der strafbaren Handlungen, bei den Mitgliedstaaten, allerdings vorbehaltlich ihrer Verantwortlich- keiten und Verpflichtungen im Rahmen internationaler (cid:220)bereinkommen und Vereinbarungen. Die Kommission unterst(cid:252)tzt aktiv die Arbeit der Europol-Drogenstelle zur Bek(cid:228)mpfung von Menschenhandel entsprechend ihrem Mandat im Rahmen der vom Rat (cid:132)Justiz und Inneres(cid:147) am 16. Dezember 1996 angenom- menen Gemeinsamen Ma(cid:223)nahme (1), mit der das der Europol-Drogenstelle erteilte Mandat auf den Menschen- handel ausgedehnt wurde. (1) ABl. L 342 vom 31. 12. 1996


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1181/98 του Katerina DASKALAKI προς την Επ τροπή. Eυρωπαiκές γλώσσες στο περιθώριο

eurovoc_concepts:
access to EU information
consumer information
dissemination of EU information
information policy
official language
single market

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1182/98 by Anna KARAMANOU to the Commission. Disastrous effects of video games on the physical and mental health of children

eurovoc_concepts:
automatic game
consumer information
consumer protection
early childhood
health risk
product safety
public health
toy industry
young person

text: 18. 1. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 13/25 (1999/C 13/034) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1182/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Videopelien tuhoisat vaikutukset lasten fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen Kuten nykyaikaiset tieteelliset tutkimukset ovat selv(cid:228)sti osoittaneet, videopeleill(cid:228) on tuhoisia vaikutuksia terveyteen › epilepsiakohtauksia, optisen hermon muutoksia, voimakasta p(cid:228)(cid:228)ns(cid:228)rky(cid:228), jopa kuolintapauksia. Lis(cid:228)ksi lasten psyykkinen terveys ja tasapaino k(cid:228)rsii v(cid:228)kivaltaan ja yhteenottoihin totuttautumisesta. Koska viime aikoina on yh(cid:228) tihe(cid:228)mp(cid:228)(cid:228)n esiintynyt lasten syyllistymist(cid:228) rikoksiin ja ennenkuulumattoman hirvitt(cid:228)vi(cid:228) tapauksia kuten (cid:228)skett(cid:228)inen veril(cid:246)yly arkansasilaisessa koulussa Yhdysvalloissa, komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: Mill(cid:228) tavoin se aikoo puuttua asiaan ja mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) se aikoo toteuttaa ensiksikin suojellakseen lasten psyykkist(cid:228) ja fyysist(cid:228) terveytt(cid:228) vahingollisilta videopeleilt(cid:228) ja toiseksi ehk(cid:228)ist(cid:228)kseen lapsirikollisuutta Euroopan unionissa? Komission j(cid:228)senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (18. kes(cid:228)kuuta 1998) Videopelien psyykeen kohdistuvien vaikutusten osalta parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) kehotetaan tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n suulliseen kysymykseen H-412/98 toukokuussa 1998 j(cid:228)rjestetyn parlamentin istunnon kyselytunnilla (1). Lasten fyysiseen terveyteen kohdistuvat vaarat kuuluvat lelujen turvallisuudesta 3. toukokuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 88/378/ETY (2) soveltamisalaan edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) videopeli voidaan katsoa direktiiviss(cid:228) tarkoitetuksi leluksi (vrt. liite I, luettelon kohta 18). Direktiiviss(cid:228) vahvistetaan toisaalta s(cid:228)hk(cid:246)ominaisuuksia koskevat olennaiset turvallisuusvaatimukset (liite II, kohta II. 4) ja toisaalta yleinen turvallisuusvaatimus, jonka mukaan lelujen k(cid:228)ytt(cid:228)jien on, lasten tavanomainen k(cid:228)ytt(cid:228)ytyminen huomioon ottaen, oltava suojattuja terveys- vaaroilta ja ruumiillisen vamman vaaroilta, kun leluja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n tarkoitetulla tai ennakoitavissa olevalla tavalla (liite II, kohta I. 1). Kysymyksess(cid:228) mainittuun epilepsiakohtausten vaaraan liittyen komissio on tietoinen, ett(cid:228) kahdessa j(cid:228)senval- tiossa, Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa ja Ranskassa, asiaa on tutkittu tieteellisesti ja ett(cid:228) Ranskassa on s(cid:228)(cid:228)detty laki, jonka mukaan videopelit, tietokoneohjelmat ja pelikonsolit on varustettava merkinn(cid:246)ill(cid:228), joissa varoitetaan pelaamiseen liittyv(cid:228)st(cid:228) epilepsiakohtauksen mahdollisuudesta tietyill(cid:228) riskiryhmill(cid:228) ja kerrotaan varotoimenpi- teist(cid:228), joita pelattaessa on syyt(cid:228) noudattaa. Komissio aikoo selvitt(cid:228)(cid:228), onko kyseisen Ranskan laki aiheellinen, ja se aikoo kuulla asiassa muita j(cid:228)senvaltioita. Lis(cid:228)ksi komissio hyv(cid:228)ksyi 15. huhtikuuta 1998 muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydess(cid:228) toteutettavan henkil(cid:246)vahinkojen ehk(cid:228)isemist(cid:228) koskevan yhteis(cid:246)n toimintaohjelman hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) (3). Ohjelmassa k(cid:228)ytetty ruumiillisen vamman k(cid:228)site pit(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n muun muassa kotona, koulussa ja vapaa-aikana lapsille sattuvat vahingot sek(cid:228) tietyt itse aiheutettuihin vahinkoihin liittyv(cid:228)t n(cid:228)k(cid:246)kohdat. Ohjelmaan sis(cid:228)ltyv(cid:228) toiminta koskee tietojen keruuta, riskitekij(cid:246)iden analy- sointia ja vammojen ehk(cid:228)isemist(cid:228), ja siin(cid:228) edistet(cid:228)(cid:228)n erityisesti ehk(cid:228)isy(cid:228) koskevien hyvien toimintatapojen ja -menetelmien tehokkaampaa omaksumista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Lelujen turvallisuutta ja niiden lapsiin kohdistuvia terveysvaikutuksia k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n asiantuntijoista koostuvissa verkoissa, joiden perustamista ja/tai vahvis- tamista ehdotetaan my(cid:246)s ohjelmassa. (1) Parlamentin keskustelut (toukokuussa 1998). (2) EYVL L 187, 16. 7. 1988. (3) KOM(98) 229 lopullinen. (1999/C 13/035) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1194/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Kiinteist(cid:246)alan teknisten asiantuntijoiden ammatillinen toiminta (24. huhtikuuta 1998) Kiinteist(cid:246)alan teknisten asiantuntijoiden ammattij(cid:228)rjest(cid:246), joka on perustettu ammattij(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) koskevan Espan- jan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti ja rekister(cid:246)ity asianmukaisesti toimivaltaisessa ministeri(cid:246)ss(cid:228), on harjoittanut laillisesti kiinteist(cid:246)nhoitoon ja -v(cid:228)litykseen liittyv(cid:228)(cid:228) toimintaa vuodesta 1993


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1248/98 del Glenys KINNOCK a la Comisión. Pasaportes para animales

eurovoc_concepts:
animal production
cattle
database
free movement of goods
identity document
labelling
passport
veterinary inspection


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1314/98 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Μετάβαση στο Ευρώ το 1999

eurovoc_concepts:
Community budget
Economic and Monetary Union
Finland
budget deficit
budgetary equilibrium
coordination of EMU policies
currency adjustment
economic convergence
euro
gross domestic product

text: C 323/124 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 21. 10. 98 (98/C 323/190) GRAPTH ERVTHSH E-1311/98 ypobolh· : Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Meta·bash sto Eyrv· to 1999 Xa·riw sth symfvni·a stauero·thtaw kai ana·ptyjhw poy ene·krine ton Ioy·nio toy 1997 to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy `msterntam ta kra·th me·lh ypoxreoy·ntai na ue·toyn vw mesopro·uesmo sto·xo toyw thn «epi·teyjh miaw sxedo·n isoskelisme·nhw h· pleonasmatikh·w dhmosionomikh·w kata·stashw». Ea· n synexi·soyn tiw dhmosionomike·w prosarmo- ge·w toyw kata· ta epo·mena e·th, ta kra·th me·lh ua diaue·toyn ple·on dhmo·sia oikonomika· poy ua toyw epitre·poyn na antimetvpi·zoyn poly· pio ey·kola tiw dhmosionomike·w syne·peiew endexome·nvn arnhtikv· n ejeli·jevn tvn oikonomikv· n toyw. Poia o·mvw ua h·tan, kata· thn Epitroph·, h shmerinh· kata·stash sthn Aystri·a ea·n to proanaferue·n sy·mfvno stauero·thtaw ei·xe isxy·sei sthn peri·odo 1992-1997; Apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Ioyni·oy 1998) To sy·mfvno stauero·thtaw kai ana·ptyjhw apotelei·tai apo· ch·fisma toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy thw 7hw Ioyni·oy 1997 (1), ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1466/97 thw 7hw Ioyli·oy 1997 gia thn eni·sxysh thw epoptei·aw thw dhmosionomikh·w kata·stashw kai thn epoptei·a kai ton syntonismo· tvn oikonomikv· n politikv· n (2), kai ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1467 thw 7hw Ioyli·oy 1997 gia thn epita·xynsh kai th diasafh·nish thw efarmogh·w thw diadikasi·aw yperbolikoy· ellei·mmatow (2). Sto·xow toy symfv· noy ei·nai h dhmosionomikh· peiuarxi·a sthn oikonomikh· kai nomismatikh· e·nvsh (ONE) me thn opoi·a ua dhmioyrghuoy·n oi kata·llhlew proy¤poue·seiw stauero·thtaw gia diarkh· ana·ptyjh. Pare·xei e·na isxyro· sy·sthma kinh·trvn v· ste ta kra·th me·lh na mhn e·xoyn yperboliko· e·lleimma h· na to dioruv· noyn taxy·tata an paroysiastei· mia te·toia kata·stash. To 1992, to dhmosionomiko· e·lleimma thw Aystri·aw anerxo·tan se 2,0% toy akaua·ristoy egxv· rioy proi¤o·ntow (AEP), kai to 1993 to e·lleimma h·tan 4,2% toy AEP. Meta· thn e·ntajh thw Aystri·aw sthn Koino·thta ton Ianoya·rio toy 1995, to Symboy·lio apofa·sise stiw 10 Ioyli·oy 1995 o·ti yph·rxe yperboliko· e·lleimma sthn Aystri·a (a·ruro 104G, para·grafow 6, thw synuh·khw EK). Thn peri·odo poy kaly·ptetai apo· thn erv· thsh toy ajio·timoy me·loyw toy Koinoboyli·oy, dhladh· apo· to 1992 e·vw to 1997, h dhmosionomikh· politikh· thw Aystri·aw h·tan prosanatolisme·nh sthn sy·gklish, dhladh· sth dio·ruvsh thw kata·stashw yperbolikoy· ellei·mmatow kai sthn th·rhsh tvn krithri·vn sy·gklishw sxetika· me th dhmosionomikh· kata·stash. Epiple·on, oi para·grafoi 9 kai 11 toy a·ruroy 104G, poy anafe·rontai stiw kyrv· seiw, den efarmo·sthkan kata· th dia·rkeia toy dey·teroy stadi·oy thw ONE. (1) EE C 236 thw 2. 8. 1997. (2) EE L 209 thw 2. 8. 1997. (98/C 323/191) GRAPTH ERVTHSH E-1314/98 ypobolh· : Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Meta·bash sto Eyrv· to 1999 Xa·riw sth symfvni·a stauero·thtaw kai ana·ptyjhw poy ene·krine ton Ioy·nio toy 1997 to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy `msterntam ta kra·th me·lh ypoxreoy·ntai na ue·toyn vw mesopro·uesmo sto·xo toyw thn «epi·teyjh miaw sxedo·n isoskelisme·nhw h· pleonasmatikh·w dhmosionomikh·w kata·stashw». Ea·n synexi·soyn tiw dhmosionomike·w prosarmo- ge·w toyw kata· ta epo·mena e·th, ta kra·th me·lh ua diaue·toyn ple·on dhmo·sia oikonomika· poy ua toyw epitre·poyn na antimetvpi·zoyn poly· pio ey·kola tiw dhmosionomike·w syne·peiew endexome·nvn arnhtikv· n ejeli·jevn tvn oikonomikv· n toyw. Poia o·mvw ua h·tan, kata· thn Epitroph·, h shmerinh· kata·stash sth Finlandi·a ea·n to proanaferue·n sy·mfvno stauero·thtaw ei·xe isxy·sei sthn peri·odo 1992-1997;