title: Reglamento (CE) n° 915/98 de la Comisión de 29 de abril de 1998 por el que se fija la restitución por la producción de aceite de oliva utilizado para la fabricación de determinadas conservas

eurovoc_concepts:
olive oil
preserved product
production refund

text: 30. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 128/43 REGLAMENTO (CE) No 915/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 29 de abril de 1998 por el que se fija la restituci(cid:155)n por la producci(cid:155)n de aceite de oliva utilizado para la fabricaci(cid:155)n de determinadas conservas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento no 136/66/CEE del Consejo, de 22 de septiembre de 1966, por el que se establece la organi- zaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de las materias grasas (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Regla- mento (CE) no 1581/96 (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 20 bis, Considerando que el art(cid:146)culo 20 bis del Reglamento no 136/66/CEE establece la concesi(cid:155)n de una restituci(cid:155)n por la producci(cid:155)n de aceite de oliva utilizado para la fabrica- ci(cid:155)n de determinadas conservas; que, de acuerdo con el apartado 6 de ese art(cid:146)culo y sin perjuicio de lo dispuesto en su apartado 3, importe de esa restituci(cid:155)n cada dos meses; Considerando que, con arreglo al apartado 2 del art(cid:146)culo 20 bis del Reglamento antes citado, la restituci(cid:155)n debe fijarse sobre la base de la diferencia existente entre los precios aplicados en el mercado mundial y los aplicados en el mercado comunitario, habida cuenta del gravamen por importaci(cid:155)n aplicable al aceite de oliva de la subpar- tida NC 1509 90 00 durante un determinado per(cid:146)odo de referencia y de los elementos utilizados para la fijaci(cid:155)n de las restituciones por exportaci(cid:155)n v(cid:145)lidas para ese aceite de la Comisi(cid:155)n fija el oliva durante un determinado per(cid:146)odo de referencia; que resulta conveniente considerar como per(cid:146)odo de refe- rencia el per(cid:146)odo de dos meses anterior al principio del per(cid:146)odo de validez de la restituci(cid:155)n por producci(cid:155)n; que, al importe antes citado se le a(cid:157)adir(cid:145) un importe igual a la ayuda al consumo vigente el d(cid:146)a en que se aplique dicha restituci(cid:155)n; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de los criterios antes citados lleva a fijar la restituci(cid:155)n que se indica a continua- ci(cid:155)n, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para los meses de mayo y junio de 1998, el importe de la restituci(cid:155)n por producci(cid:155)n a que se refiere el apartado 2 del art(cid:146)culo 20 bis del Reglamento no 136/66/CEE ser(cid:145) igual a 60,07 ecus por cada 100 kilogramos. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 1 de mayo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 29 de abril de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Hans VAN DEN BROEK Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO 172 de 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 11


title: Regulamentul (CE) nr. 955/98 al Comisiei din 29 aprilie 1998 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura Combinată

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
audiovisual equipment
classification

formats: html pdf print xhtml

text: 02/vol. 10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 257 31998R0955 L 133/12 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 7. 5. 1998 REGULAMENTUL (CE) NR. 955/98 AL COMISIEI din 29 aprilie 1998 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura Combinată COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară ș(cid:13)i statistică ș(cid:13)i Tariful Vamal Comun (1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2509/97 al Comisiei (2), în special articolul 9, întrucât, pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii Combinate anexate regulamentului menționat anterior, trebuie stabilite dispoziții privind clasificarea mărfurilor incluse în anexa la prezentul regulament; (CEE) nr. 2658/87 a stabilit regulile întrucât Regulamentul generale de interpretare a Nomenclaturii Combinate; întrucât aceste reguli se aplică, de asemenea, oricărei alte nomenclaturi care o include pe aceasta, chiar parțial sau, eventual, adăugându-i subdiviziuni, ș(cid:13)i care se stabileș(cid:13)te prin reglementări comunitare specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură, în cadrul schimburilor de mărfuri; întrucât, pentru aplicarea regulilor generale menționate, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului inclus în anexa la prezentul regu- lament trebuie clasificate în codurile NC corespunzătoare, indi- cate în coloana 2, în conformitate cu explicațiile incluse în coloana 3; întrucât este oportun ca informațiile tarifare obligatorii date de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce priveș(cid:13)te clasificarea mărfurilor în nomenclatura vamală ș(cid:13)i care nu sunt conforme cu dreptul instituit prin prezentul regulament să poată fi în continuare invocate de către titularul acestora, pe o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alinea- tul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (3); întrucât dispozițiile prezentului regulament sunt conforme cu avizul Secției pentru Nomenclatura tarifară ș(cid:13)i statistică a Comite- tului Codului Vamal, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului inclus în anexă trebuie să fie clasificate în Nomenclatura Combinată în codurile NC corespunzătoare, indicate în coloana 2 a tabelului menționat. Articolul 2 Informațiile tarifare obligatorii date de autoritățile vamale ale statelor membre care nu sunt conforme cu dreptul instituit prin în fi prezentul conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, pe o perioadă de trei luni. regulament pot în continuare invocate, Articolul 3 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzeci ș(cid:13)i una zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 29 aprilie 1998. Pentru Comisie Mario MONTI Membru al Comisiei (1) (2) JO L 256, 7. 9. 1987, p. 1. JO L 345, 16. 12. 1997, p. 44. (3) JO L 302, 19. 10. 1992, p. 1. 258 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 10 Descrierea mărfurilor 1 ANEXĂ Clasificare Codul NC 2 1. Căș(cid:13)ti stereofonice fără fir constând din: 8518 30 80 — căș(cid:13)ti care funcționează cu baterii, având incorporat un receptor radio de înaltă frecvență; — un emițător radio de înaltă frecvență cu trei canale, care emite la 100 m; — un adaptor care permite conexiunea emițătorului cu diverse aparate audio Explicație 3 Clasificarea este conformă cu dispozițiile cuprinse în regulile generale 1 ș(cid:13)i 6 de interpre- tare a Nomenclaturii Combinate, cu nota 4 din secțiunea XVI, precum ș(cid:13)i cu textul codurilor NC 8518, 8518 30 ș(cid:13)i 8518 30 80 8543 89 95 Clasificarea este conformă cu dispozițiile cuprinse în regulile generale 1, 3c ș(cid:13)i 6 de inter- pretare a Nomenclaturii Combinate, precum ș(cid:13)i cu textul codurilor NC 8543, 8543 89 ș(cid:13)i 8543 89 95. Funcția principală nu poate fi determinată. care permite 2. Aparat de audio-frecvență prevăzut cu un ș(cid:13)i procesor semnalelor provenite din convertirea diverse surse (de exemplu, cititor de CD, surse video sau proiectoare de filme) în semnale audio. recepția Acest aparat are următoarele funcții: — simularea mediilor (de exemplu, acustica unei biserici sau a unei discoteci) acustice — amplificarea frecvențelor audio


title: QUESTION ECRITE no 1316/98 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. EURO 1999

eurovoc_concepts:
European Monetary System
Ireland
budget deficit
coordination of EMU policies
economic growth
economic stabilisation
national budget
public finance

formats: html pdf print

text: C 31/34 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 5. 2. 1999 la convergence, c(cid:146)est-(cid:224)-dire qu(cid:146)elle visait (cid:224) corriger la situation de dØficit excessif et (cid:224) respecter ainsi les critŁres de convergence en matiŁre budgØtaire. Il convient par ailleurs de noter que les paragraphes 9 et 11 de l(cid:146)article 104 C, qui traitent des sanctions, ne s(cid:146)appliquaient pas pendant la deuxiŁme phase de l(cid:146)UEM. (1) JO C 236 du 2. 8. 1997. (2) JO L 209 du 2. 8. 1997. (1999/C 31/041) QUESTION (cid:201)CRITE E-1316/98 posØe par JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: EURO 1999 En vertu du Pacte de stabilitØ et de croissance qui a ØtØ adoptØ par le Conseil europØen d(cid:146)Amsterdam, en juin 1997, les (cid:201)tats membres se sont fixØ comme objectif budgØtaire (cid:224) moyen terme de parvenir (cid:224) une «situation proche de l(cid:146)Øquilibre ou excØdentaire». S(cid:146)ils poursuivent leurs efforts d(cid:146)ajustement budgØtaire au cours des annØes (cid:224) venir, la situation de leurs finances publiques leur permettra de faire face plus facilement aux consØquences budgØtaires d(cid:146)une Øventuelle Øvolution dØfavorable de l(cid:146)Øconomie. Quelle serait, de l(cid:146)avis de la Commission, la situation actuelle en Irlande si le Pacte de stabilitØ avait ØtØ appliquØ au cours de la pØriode 1992-1997? RØponse donnØe par M. de Silguy au nom de la Commission (2 juin 1998) Le Pacte de stabilitØ et de croissance est constituØ de la rØsolution du Conseil europØen du 17 juin 1997 (1), du rŁglement du Conseil (CE) 1466/97, du 7 juillet 1997, relatif au renforcement de la surveillance des positions budgØtaires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques Øconomiques (2) et du rŁgle- ment (CE) 1467/97 du Conseil, du 7 juillet 1997, visant (cid:224) accØlØrer et (cid:224) clarifier la mise en (cid:156)uvre de la procØdure concernant les dØficits excessifs (2). Il vise (cid:224) Øtablir une discipline budgØtaire au sein de l(cid:146)union Øconomique et monØtaire (UEM), crØant ainsi les conditions de stabilitØ nØcessaires (cid:224) une croissance soutenue. Il comporte un puissant systŁme incitatif susceptible d(cid:146)amener les (cid:201)tats membres (cid:224) Øviter les dØficits excessifs et (cid:224) les corriger rapidement dŁs leur apparition. En 1992, le dØficit des administrations publiques de l(cid:146)Irlande reprØsentait 2,5 % du produit intØrieur brut (PIB). En 1993, il se chiffrait (cid:224) 2,7 % du PIB. L(cid:146)Irlande n(cid:146)a jamais ØtØ considØrØe par le Conseil comme Øtant en situation de dØficit excessif. (1) JO C 236 du 2. 8. 1997. (2) JO L 209 du 2. 8. 1997. (1999/C 31/042) QUESTION (cid:201)CRITE P-1326/98 posØe par Rolf Berend (PPE) (cid:224) la Commission (24 avril 1998) Objet: Reconnaissance mutuelle des titres d(cid:146)enseignant dans l(cid:146)UE Un dipl(cid:244)me d(cid:146)enseignement acquis en Allemagne constitue-t-il un titre reconnu dans l(cid:146)UE, et le possesseur de ce titre peut-il prØtendre (cid:224) exercer ses activitØs dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE? Cela s(cid:146)applique-t-il aussi aux enseignants exer(cid:231)ant leurs activitØs dans les neuf nouveaux L(cid:228)nder d(cid:146)Allemagne, qui ont obtenu leurs dipl(cid:244)mes dans l(cid:146)ancienne RDA et disposent d(cid:146)une longue expØrience professionnelle? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (22 juin 1998) Afin de faciliter l(cid:146)exercice effectif des libertØs de circulation consacrØes par le traitØ CE, plusieurs instruments juridiques concernant la reconnaissance professionnelle des dipl(cid:244)mes ont ØtØ adoptØs au niveau communautaire


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1252/98 van Odile LEPERRE-VERRIER aan de Commissie. Gezondheid van de Europese jongeren

eurovoc_concepts:
World Health Organisation
action programme
educational system
health policy
public health
young person

text: C 354/84 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 11. 98 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (3 juni 1998) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (98/C 354/135) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1252/98 van Odile Leperre-Verrier (ARE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Gezondheid van de Europese jongeren Uit talrijke studies blijkt dat de Europese jongeren zich slecht of onvoldoende verzorgen. Kan de Commissie meedelen welke maatregelen zij wil nemen om de gezondheidsdiensten voor jongeren uit te bouwen (gezondheidszorg op school en op de universiteit, preventie, enz. )? Is op dit gebied geen behoefte aan een specifiek volksgezondheidsprogramma? Plant de Europese Commissie specifieke acties op dit gebied? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (5 juni 1998) De Commissie is zich ervan bewust dat de investering in de gezondheid van jongeren een hoeksteen is van het Europees beleid op het gebied van de volksgezondheid. Deze zienswijze blijkt ook uit de Europese actieprogramma(cid:146)s op het gebied van de volksgezondheid, of dit nu kanker, aids, drugs of gezondheidsbevordering betreft, waarin de jeugd een van de belangrijkste doelgroepen vormt. Door deze programma(cid:146)s wordt een groot aantal projecten ondersteund, zoals het Europese netwerk voor gezondheidsbevordering op school, een gezamenlijk initiatief van de Commissie, de Raad van Europa en de Wereldgezondheidsorganisatie (WHO) in Europa. Dit netwerk omvat nu 38 landen in Europa en heeft betrekking op meer dan een miljoen leerlingen. De gezondheidsbevordering op school beoogt een gezonde levenswijze voor de hele schoolbevolking te bereiken door de ontwikkeling van ondersteunende omstandigheden die een positieve invloed op de gezondheid hebben. Ze biedt mogelijkheden voor het cree¤ren van een veilige en gezondheidsbe- vorderende sociale en fysieke omgeving. Door actieve samenwerking tussen leerlingen, leraren, ouders en de gemeente bieden deze scholen een aantal voordelen, zoals de bevordering van het gevoel van eigenwaarde van de leerlingen waardoor zij hun fysiek, psychologisch en sociaal potentieel maximaal kunnen benutten. In een aantal landen wordt dit concept al met succes in het hele schoolsysteem toegepast. In andere landen moeten nog een aantal hindernissen worden overwonnen, met name ten aanzien van de toestemming van de beleidsmakers in onderwijs- en politieke structuren. De Commissie werkt ook aan een verslag over de gezondheidssituatie van jongeren in de Gemeenschap, dat te zijner tijd wordt gepubliceerd. (98/C 354/136) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1254/98 van Odile Leperre-Verrier (ARE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Jumelages met steden uit de MOEL Kan de Commissie informatie verstrekken over de communautaire financiering van jumelages tussen de Europese Unie en bepaalde gemeenten uit de landen van Midden- en Oost-Europa? Kan zij met name meedelen welke maatregelen in het kader van deze jumelages zijn genomen en welke landen hierbij vooral waren betrokken?


title: WRITTEN QUESTION No. 1271/98 by Freddy BLAK to the Commission. Equal pay in Denmark

eurovoc_concepts:
Denmark
EU law
approximation of laws
code of conduct
equal pay
gender equality

text: C 354/86 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 98 Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (27 May 1998) In accordance with the decisions of the Amsterdam and Luxembourg European Councils, the applicant countries must meet the Schengen standards regarding external frontier controls. The Schengen acquis is currently being formulated in the Council. It will be possible to provide detailed answers to the questions put only when the Council has established the Schengen acquis and has examined the extent to which the applicant countries have adopted it. Nevertheless, on the basis of what has been established so far, the Commission considers that in certain respects the applicant countries still have to make considerable efforts to ensure the security of the external frontiers. It is primarily the responsibility of the applicant countries to eliminate the shortcomings. The Commission will, however, support such efforts with the existing Community programmes, especially PHARE. (98/C 354/138) WRITTEN QUESTION E-1271/98 by Freddy Blak (PSE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Equal pay in Denmark The goal of equal pay for men and women in Denmark is still a long way off. Figures from the Danish Statistical Office (1995) show that Danish women in the 30-34 age category have an annual average income of DKR 170 500, whilst men in the same age group earn an annual DKR 231 000. In the 35-39 age group, women(cid:146)s annual average earnings are DKR 179 899, whilst men earn DKR 253 400 per year. The Commission has previously referred to the 1996 code as an EU initiative designed to create better conditions for equal pay. A code of practice is an excellent initiative, but cannot stand in isolation. Does the Commission not believe that a more forward looking and proactive policy ought to be pursued by the EU and that tougher measures ought to be employed? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (10 June 1998) The principle of equal pay for male and female workers doing the same work has been enshrined in Community law since the Treaty of Rome (Article 119 of the EC Treaty). It is also the subject of a specific directive, Directive 75/117 of 10 February 1975 on the approximation of the laws of the Member States relating to the application of the principle of equal pay for men and women (1), which has been transposed by all Member States including Denmark. These various provisions have given rise to extensive Court of Justice case law. In particular, the Court has interpreted the concept of (cid:145)pay(cid:146) very broadly. But despite these provisions and case law, practice shows that pay differences between women and men remain substantial. The 1996 code of practice referred to by the Honourable Member is designed to further the principle of equal pay in practice. The Commission also makes the point that the Court has long recognised the direct effect of Article 119 of the Treaty, thus allowing any female worker who feels she is the victim of discrimination to cite this Article in proceedings before any competent national court. Consequently, as current problems are questions of practice, and in view of all the legal guarantees already provided by Community law, the Commission at the moment is not planning any further legislative initiatives concerning the principle of equal pay. (1) OJ L 45, 19. 2. 1975


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1216/98 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. Konkurrencedygtighed

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
competitiveness
economic analysis
furniture industry
market access
productivity
single market

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/95 konkurrenceevne ((SEK(96) 2000) opfordres Kommissionen til at forel(cid:230)gge konklusioner om, hvorfor visse europ(cid:230)iske sektorer s(cid:229)som tobak fungerer bedre end de tilsvarende sektorer i USA og Japan, hvad ang(cid:229)r den industrielle v(cid:230)rditilv(cid:230)kst. Hvorn(cid:229)r agter den at forel(cid:230)gge sine konklusioner? (98/C 386/131) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1216/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Konkurrencedygtighed I Europa-Parlamentets bet(cid:230)nkning (A-0113/97) om Kommissionens meddelelse om kortl(cid:230)gning af den euro- p(cid:230)iske industris konkurrencedygtighed (KOM(96) 0463 › C-0622/96) og om arbejdsdokument fra Kommis- sionens tjenestegrene om en europ(cid:230)isk politik til fremme af kvalitet til styrkelse af den europ(cid:230)iske konkurrence- evne ((SEK(96) 2000) opfordres Kommissionen til at forel(cid:230)gge konklusioner om, hvorfor visse europ(cid:230)iske sektorer s(cid:229)som kapitalmarkedet fungerer bedre end de tilsvarende sektorer i USA og Japan, hvad ang(cid:229)r den industrielle v(cid:230)rditilv(cid:230)kst. Hvorn(cid:229)r agter den at forel(cid:230)gge sine konklusioner? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1207/98, E-1208/98, E-1209/98, E-1210/98, E-1211/98, E-1212/98, E-1213/98, E-1214/98, E-1215/98 og E-1216/98 (14. maj 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 386/132) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1217/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: ECB I henhold til EF-traktatens artikel 109 A, stk, 2, litra a), best(cid:229)r ECB(cid:146)s direktion af formanden, n(cid:230)stformanden og fire andre medlemmer. Det fasts(cid:230)ttes i litra b), at de alle udn(cid:230)vnes efter f(cid:230)lles overenskomst mellem medlemsstaternes regeringer p(cid:229) stats- eller regeringschefsniveau, p(cid:229) grundlag af en indstilling fra R(cid:229)det, efter hłring af Europa-Parlamentet og Styrelsesr(cid:229)det for ECB. Mener Kommissionen, at der kan oprettes andre hverv i direktionen, for at alle medlemslande i (cid:216)MU kan repr(cid:230)senteres i ECB(cid:146)s Styrelsesr(cid:229)d? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (11. juni 1998) EF-traktaten er klar, idet den fasts(cid:230)tter, at Den Europ(cid:230)iske Centralbanks direktion best(cid:229)r af formanden, n(cid:230)stformanden og fire andre medlemmer (EF-traktatens artikel 109 A, stk. 2). Hvis der er medlemsstater, der har dispensation, kan antallet af direktionsmedlemmer v(cid:230)re mindre, men m(cid:229) under ingen omst(cid:230)ndigheder v(cid:230)re under fire (EF-traktatens artikel 109 L, stk. 1)


title: WRITTEN QUESTION No. 1336/98 by Glyn FORD to the Commission. Opposition to further development of nuclear power stations in Lithuania

eurovoc_concepts:
EBRD
EU financing
Lithuania
nuclear policy
nuclear power station
nuclear safety

text: C 13/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 1. 1999 (1999/C 13/038) SKRIFTLIG FR¯GA E-1336/98 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Motst(cid:229)nd mot vidareutveckling av k(cid:228)rnkraft i Litauen Kan kommissionen informera om huruvida finansiering ges till Litauen f(cid:246)r att utveckla k(cid:228)rnkraften? Om ja, vilken finansiering ges till utforskning av andra br(cid:228)nsletyper? Svar fr(cid:229)n Hans Van den Broek p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 juni 1998) Kommissionen kan upplysa fr(cid:229)gest(cid:228)llaren om att inget gemenskapsst(cid:246)d utg(cid:229)r till Litauen f(cid:246)r utveckling av k(cid:228)rnkraften, inte heller ges n(cid:229)got gemenskapsst(cid:246)d till utforskning av andra br(cid:228)nsletyper. Det st(cid:246)d till k(cid:228)rnkraftssektorn som kommer direkt fr(cid:229)n gemenskapen eller via det k(cid:228)rns(cid:228)kerhetskonto som f(cid:246)rvaltas av Europeiska banken f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad och utveckling (ERBD) (cid:228)r inriktat p(cid:229) att f(cid:246)rb(cid:228)ttra s(cid:228)kerheten vid det befintliga k(cid:228)rnkraftverket i Ignalina. (1999/C 13/039) SKRIFTLIG FR¯GA E-1345/98 fr(cid:229)n Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) och Alonso Puerta (GUE/NGL) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Tecken p(cid:229) ol(cid:228)mpligt anv(cid:228)ndande av EU-medel i samband med Parque Lineal i Madrid, Spanien Sedan 1985 har Parque Lineal del Manzanares i Madrid utsatts f(cid:246)r olika ingrepp av Madrids kommun. Innan planerna p(cid:229) att anl(cid:228)gga en vattenpark var det en obebyggd plats, men nu (cid:228)r det inget annat (cid:228)n ett j(cid:228)ttestort sopberg som skall fungera som stomme f(cid:246)r vattenparken. Detta sopberg skymmer utsikten f(cid:246)r omkringliggande kvarter och orsakar obehagliga lukter. Grannkommunerna har arbetat f(cid:246)r idØn om att denna plats skulle bli n(cid:229)got av en landsortspark som kunde fungera som ett centrum f(cid:246)r ekonomisk verksamhet i kommunal regi i ett omr(cid:229)de i kraftig nedg(cid:229)ng med stora sociala problem. Tack vare sina anstr(cid:228)ngningar har de lyckats f(cid:229) Madrids kommun att fatta ett beslut om att ans(cid:246)ka om anslag ur Sammanh(cid:229)llningsfonden f(cid:246)r att restaurera omr(cid:229)det inom ramen f(cid:246)r den integrerade saneringsplanen. De lokala organisationerna (cid:228)r nu oroliga (cid:246)ver att den autonoma regeringen har f(cid:246)reslagit att parken skall privatiseras och styckas upp i tomter som skall s(cid:228)ljas till vinstdrivande f(cid:246)retag. De misst(cid:228)nker att det bakom denna spekulationsverksamhet ligger en stor EU-investering som nu kommer att anv(cid:228)ndas i andra syften. Det g(cid:246)rs f(cid:246)rs(cid:246)k att uppn(cid:229) en (cid:246)verenskommelse som inte skulle omfatta vare sig de lokala organisationerna eller milj(cid:246)organisationerna. Detta strider mot EU:s gr(cid:246)nbok om t(cid:228)tortsmilj(cid:246) och dess best(cid:228)mmelser om deltagande f(cid:246)r de akt(cid:246)rer som ber(cid:246)rs av f(cid:246)rslaget. 1. K(cid:228)nner kommissionen till denna situation? 2. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kan kommissionen vidta f(cid:246)r att garantera att de spanska myndigheterna till(cid:228)mpas gemenskapens milj(cid:246)lagstiftning, i f(cid:246)rsta hand direktiv 85/337/EEG (1) om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt? Kan kommissionen ange om detta projekt erh(cid:229)ller medel ur Europeiska unionens strukturfonder? Kan den 3. ocks(cid:229) ange om Parque Lineal har erh(cid:229)llit medel ur strukturfonderna och i s(cid:229) fall i vilket syfte?


title: WRITTEN QUESTION No. 1165/98 by Graham WATSON to the Commission. Regional airports and access to hub airports

eurovoc_concepts:
air traffic
air transport
airport
carriage of passengers
inland transport
intra-EU transport
transport capacity
transport planning
transport regulations

text: 22. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 50/15 (1999/C 50/020) SKRIFTLIG FR¯GA E-1165/98 fr(cid:229)n Graham Watson (ELDR) till kommissionen (29 april 1998) Ang(cid:229)ende: Regionala flygplatser och tilltr(cid:228)de till centrala flygplatser Flygtrafiken till och fr(cid:229)n regionala flygplatser utg(cid:246)r en betydande och v(cid:228)xande sektor inom flygbranschen. K(cid:228)nner kommissionen till att det i ljuset av den (cid:246)kade passagerarvolymen som utnyttjar regionala flygplatser (cid:228)r ekonomiskt sett oproportionerligt sv(cid:229)rt f(cid:246)r regionala flygplatser att f(cid:229) avg(cid:229)ngs- och ankomsttider vid centrala flygplatser? (1999/C 50/021) SKRIFTLIG FR¯GA E-1166/98 fr(cid:229)n Graham Watson (ELDR) till kommissionen (29 april 1998) Ang(cid:229)ende: Regionala flygplatser och tilltr(cid:228)de till centrala flygplatser Vilka planer har kommissionen att underl(cid:228)tta tillg(cid:229)ngen till centrala flygplatser f(cid:246)r flygbolag som verkar utg(cid:229)ende fr(cid:229)n regionala flygplatser? Eftersom det (cid:228)r ekonomiskt tilldela st(cid:246)rsta delen av ankomst- och avg(cid:229)ngstiderna till h(cid:246)gst bjudande, kunde kommissionen t(cid:228)nka sig att st(cid:246)dja inf(cid:246)randet av begreppet (cid:148)utvalda regionala flygplatser(cid:148) som skulle ha tillg(cid:229)ng till ett begr(cid:228)nsat antal ankomst- och avg(cid:229)ngstider vid centrala flygplatser till ett fast pris och med samma andel av trafiken under toppbelastningstiderna? l(cid:246)nsamt f(cid:246)r centrala flygplatser att Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1165/98 och E-1166/98 ingivna av Neil Kinnock f(cid:246)r kommissionen (29 maj 1998) Kommissionen (cid:228)r medveten om att flygbolag som flyger till och fr(cid:229)n regionala flygplatser har mycket sv(cid:229)rt att f(cid:229) l(cid:228)mpliga ankomst- och avg(cid:229)ngstider vid (cid:246)verbelastade navflygplatser. Kommissionen kan bekr(cid:228)fta att sedan r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler f(cid:246)r f(cid:246)rdelning av ankomst- och avg(cid:229)ngstider vid gemenskapens flygplatser (1), tr(cid:228)dde i kraft har trycket p(cid:229) f(cid:246)rdelningssystemet vid gemen- skapens flygplatser (cid:246)kat, speciellt till f(cid:246)ljd av (cid:246)kad trafik. Situationen f(cid:246)r regionala flygplatser beaktas i p(cid:229)g(cid:229)ende f(cid:246)rberedelser f(cid:246)r (cid:228)ndring och uppdatering av f(cid:246)rordning nr 95/93. En av de st(cid:246)rsta sv(cid:229)righeterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rdelning av ankomst- och avg(cid:229)ngstider (cid:228)r att hitta r(cid:228)tt balans mellan ber(cid:246)rda parter. St(cid:246)rre flygbolag anser att f(cid:246)rslaget skall underl(cid:228)tta verksamheten f(cid:246)r integrerade n(cid:228)tverk av navflygplatser och regionala flygplatser. Regionala flygbolag och flygplatser anser att regionala transport(cid:246)rer skall f(cid:229) en f(cid:246)rb(cid:228)ttrad eller till och med garanterad tillg(cid:229)ng till (cid:246)verbelastade flygplatser. I allm(cid:228)nhet (cid:228)r flygplatserna intresserade av regelbunden trafik, en begr(cid:228)nsning av h(cid:246)gsta antal passagerare samt av att f(cid:229) b(cid:228)ttre balans mellan den regionala marknaden och l(cid:229)ngdistansmarknaden. Det uppst(cid:229)r ofta en konflikt mellan dessa faktorer. Det vore d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att f(cid:246)r(cid:228)ndra nuvarande parametrar f(cid:246)r att prioritera en kategori operat(cid:246)rer framf(cid:246)r en annan. I nuvarande f(cid:246)rordning om ankomst- och avg(cid:229)ngstider planeras d(cid:228)rf(cid:246)r att den reviderade lagstiftningen skall ge m(cid:246)jlighet att reservera ankomst- och avg(cid:229)ngstider p(cid:229) v(cid:228)sentliga linjer till och fr(cid:229)n regionala flygplatser d(cid:228)r allm(cid:228)n trafikplikt inf(cid:246)rts enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 2408/92. Medlemsstaterna skall d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen kunna reservera ankomst- och avg(cid:229)ngstider f(cid:246)r att garantera fortsatt trafik mellan regionala flygplatser och navflygplatser. (1) EGT L 14, 22. 1. 1993


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevien sääntöjen osalta", ja - "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevien sääntöjen osalta"

eurovoc_concepts:
EAEC
EU programme
EU research policy
research and development
technological change

text: 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/51 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: – ”Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998–2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevien sääntöjen osalta”, ja – ”Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (1998–2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakou- lujen osallistumista koskevien sääntöjen osalta” (1) (98/C 214/13) Neuvosto päätti 6. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 170 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitealta lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 7. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Henri Malosse. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta ja yksi vastaan. 1. Johdanto 1. 1. Sen sijaan, että komitea kävisi läpi kohta kohdal- ta tämän muodoltaan yleisesti ottaen tyydyttävän teks- tin, se tekee eräitä yleishuomioita selventääkseen tiettyjä epätarkkuuksia ja antaa tarvittaessa suosituksia sisällön täydentämiseksi. Huomautukset liittyvät neljään päävaatimukseen: Ensimmäinen vaatimus on pyrkimys dynaami- 1. 1. 1. suuteen laadittaessa järjestelmää, joka määrää osallistu- mista ja levittämistä koskevat säännöt. Hallinnollisten sääntöjen tarkoitus on toisaalta asettaa rajat, toisaalta avata kulkuväylät. Niiden ei pidä muodostaa mitään esteiden sarjaa. Kaikilla hallintokehyksillä on mer- kittävä vaikutus niin toteuttamistapaan kuin toteutuk- sen sisältöön. Useita määritelmiä olisi komitean mielestä täsmennettävä, ja tietyt menettelytavat näyttävät aiheut- tavan hitautta ja raskautta. 1. 1. 2. Toiseksi on pyrittävä yhtenevyyteen viidennen puiteohjelman uuden lähestymistavan, erityisesti inte- groitua toimintaa vaativien avaintoimien ja yhteisöpoli- tiikan pääsuuntausten välillä. Pääsuuntauksista ensisi- jaisia ovat yhteenkuuluvuus, työllisyys ja pk-yritysten osallistuminen kehityspolitiikkaan. Kolmas vaatimus koskee Euroopan teollisuu- 1. 1. 3. den kilpailukykyä. Yhteisön tutkimustoiminnan ensisi- jaisena tavoitteena tulee olla eurooppalaisten yritysten (1) EYVL C 3, 7. 1. 1998, s. 5–13; EYVL C 40, 7. 2. 1998, s. 14. aseman parantaminen kansainvälisillä markkinoilla. Niiden kilpailukyky on kokonaisuudessaan heikentynyt kahdenkymmenen viime vuoden aikana tutkimuspanok- sen ja innovaatiokyvyn riittämättömyyden ja hajanai- suuden johdosta. 1. 1. 4. Neljäntenä vaatimuksena on tarve perusteelli- sesti uudistaa tutkimusprojektien yhteydessä sovelletta- vaa yhteisöavustusten jakomenettelyä. Tiedemaailma ja yritykset, erityisesti pk-yritykset, alkavat kiitettävistä pyrkimyksistä huolimatta lannistua, koska yhteisöme- nettelyt ovat hitaita ja mutkikkaita ja onnistumismah- dollisuudet yhä vähäisempiä. 1. 2. Komission ehdotuksen ydin on kiteytetty perus- teluosassa ilmaisuun ”innovaatio yhdistettynä jatkuvuu- teen”. Erityisesti seuraavat ”innovaatio”-kohdassa lue- tellut tekijät vastannevat kaikin puolin yhteisön päämääriä: – yksinkertaistaminen, joka perustuu mahdollisuuteen määrätä yleiskustannuksista kiinteämääräinen kor- vaus; – hyödyntämisehtojen mukauttaminen (yksinoikeus, omistusoikeus) epäsuoran toiminnan osalta hankkeen markkinaläheisyyden mukaisesti; – jo hallussa olevan taitotiedon suojelu; – eettisten tekijöiden huomioiminen osana valintakri- teerejä; – pk-yrityksen määritelmän laajentaminen koskemaan yrityksiä, joissa henkilökunnan määrä on 250–499 henkeä; C 214/52 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 – teknologian käyttöönottosuunnitelmat osatekijöi- neen, jotka koskevat hankkeiden rakennetta ja valvon- taa ja tulosten arviointia. via, vain mainitaan niitä mitenkään selittämättä. Todet- takoon etenkin seuraavat käsitteet: 1. 3. Nämä uudistukset osoittavat pyrkimystä ottaa huomioon sekä arvostelun, jota on esitetty liian hitaina, virkavaltaisina ja markkinoista etääntyneinä pidettyjä aiempia TTK-puiteohjelmia kohtaan, että Davignon- raportin tärkeimmät suositukset, joiden mukaan TTK- puiteohjelma tulee nähdä kilpailukykyä parantavien toimien rahoituskeinona. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että komission asettamat suuntaviivat vastaa- vat komitean esittämiä toiveita. Varmistaakseen näiden ehdotusten toteutettavuuden ja niiden yhdenmukaisuu- den asetettujen tavoitteiden kanssa komitea esittää eräitä erityissuosituksia. 2. Muotoseikat 2. 1. Kun otetaan huomioon viidennen puiteohjelman uudistava luonne neljänteen puiteohjelmaan verrattuna, on syytä varmistaa uusien käsitteiden ja tapojen oikea tulkinta ohjelman toteutuksessa. Täydennyksenä pyrki- mykselle soveltaa molempiin ehdotuksiin samoja määri- telmiä komitea katsoo, että: – olisi tehtävä ehdotus näiden kahden puiteohjelman vertailuvälineeksi; – käyttäjiä varten tulisi joka sisältäisi tiivistelmän kaikista uusista säännöistä ja viidennen TTK-puiteohjelman keskeisistä näkemyksistä. laatia opas, 2. 1. 1. Nämä kaksi välinettä, joiden tulisi olla osallis- tujien käytettävissä, auttaisivat määrittelemään sovelta- missäännöt ja poistamaan epäselvyydet. Ne vahvistaisi- vat myös ilmoitettua pyrkimystä selkeyttämiseen ja yksinkertaistamiseen. Kun muistetaan avaintoimien uudistava luonne 2. 2. monitieteellisinä välineinä, on välttämätöntä luoda yhte- näiset osallistumissäännöt kaikenlaiselle toiminnalle (tutkimukselle, tutkimustulosten hyödyntämiselle jne. ), vaikka epäsuorasta toiminnasta tehtävät sopimukset voivat itsessään vaihdella hankkeesta riippuen. Tämä tulisi ottaa huomioon uusissa osallistumista koskevissa määräyksissä sen sijaan, että ylläpidetään erilaisia sääntöjä, kuten käytäntö esimerkiksi pk-yrityksiä koske- vien erityistoimien kohdalla tällä hetkellä on. – Yleiskustannusten kiinteämääräinen korvaus: käsi- tettä tulisi tarkentaa käytännön yksityiskohdilla (tau- lukoilla, laskentamenetelmillä jne. ). – Hankkeen markkinaläheisyys: se mainitaan johdan- nossa, mutta tekstissä käsite ei esiinny missään toimin- nallisessa yhteydessä, vaikka on kyse ratkaisevasta tekijästä uudessa järjestelmässä. – Taitotiedon suojelu: asiaa ei käsitellä ehdotuksessa riittävän laajasti etenkään mitä tulee henkisen omai- suuden ja patenttioikeuden edistämiseksi tehtäviin järjestelyihin ja patenttiproblematiikkaan yleensä. 2. 4. Näiden huomautusten yhteydessä on syytä ko- rostaa, että 5 artiklassa, jossa käsitellään ”jäsenvaltioi- den ja assosioituneiden valtioiden oikeussubjektien osal- listumisehtoja”, ei osoiteta kyllin selkeästi, että pk- yrityksillä on mahdollisuus osallistua TTK-puiteohjel- maan. Tämä epätarkkuudesta ilmauksessa ”aikoo harjoittaa tutkimukseen liittyvää toimintaa”, mikä saattaa aiheuttaa erilaisia tulkintoja ja kiistoja ohjelman toimeenpanon yhteydessä. erityisesti johtuu Samoin 8 artiklassa esitetty vaatimus mahdolli- 2. 5. suudesta saada käyttöön toimen toteuttamiseksi tarvit- tavat voimavarat on ristiriidassa tutkimusyhteistyön periaatteiden kanssa (Craft-ohjelma), joiden mukaan pk-yritykset voivat teettää tutkimustyötä ulkopuolisilla. 3. Eurooppalaiset pk-yritykset ja niiden erityison- gelmat 3. 1. On valitettavaa, että ehdotetut TTK:ta koskevat osallistumis- ja levittämissäännöt perustuvat epätark- kaan määritelmään, joka ei toisaalta salli toiminnallista lähestymistapaa ja toisaalta sulkee lukuisat pk-yritykset TTK-puiteohjelman ulkopuolelle estäen niitä saamasta ohjelman tarjoamaa hyötyä. 3. 1. 1. Pk-yritysten taloudellinen merkitys on jatku- vasti kasvanut johtuen niiden määrästä, vaikutuksesta työllisyyteen (66 % yhteisön työpaikoista) ja osuudesta, jota ne edustavat nettovaroista (65 % Euroopan unio- nissa). Ne eivät kuitenkaan ole homogeeninen ryhmä, ja siksi ne on välttämätöntä tyypittää tämän problematii- kan puitteissa niiden TTK-tarpeiden ja -kykyjen mu- kaan. Yksi ainoa pk-yrityksen määritelmä ei ole tässä yhteydessä tarkoituksenmukainen, eikä sen pohjalta pystytä tekemään päteviä ja asianmukaisia käytännön päätelmiä. Ehdotettuja määritelmiä olisi syytä laajentaa ja 2. 3. jotka näyttävät tarkentaa. Määritelmien tietyt osat, olevan tekstin sisällön ja merkityksen kannalta ratkaise- Komitea ehdotti hiljattain lausunnossaan aihees- 3. 2. ta ”TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/53 yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin (yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla)” (1), että pk-yritykset jaoteltaisiin kolmeen ryhmään niiden nykyään jo perin- teisiksi muodostuneiden ominaispiirteiden mukaan. Ensimmäisen jotka harjoittavat ryhmän muodostavat pk- 3. 2. 1. vakiintunutta TTK- yritykset, toimintaa ja tuottavat tai käyttävät huipputeknologiaa. Ne ovat vähemmistönä, ja niiden arvioidaan edustavan alle kolmea prosenttia koko työvoimasta. Merkittävä osa näistä yrityksistä osallistuu Euroopan unionin ra- hoittamiin tutkimushankkeisiin. 3. 2. 1. 1. Näiden pk-yritysten osuus yhteisön tutkimus- toiminnasta täydentää itse asiassa useimmiten suuryri- tysten osuutta. Sen vuoksi otettaessa kyseiset yritykset mukaan useimpiin avaintoimiin tutkimuslaitosten ja suuryritysten rinnalle voidaan varmistaa innovaatio ja luovuus sekä kasvattaa näiden pk-yritysten osallistumis- ta TTK-ohjelmiin. Komitean mielestä tällainen täy- dentävä strategia on sopivampi kuin tähän asti liian usein käytetty strategia, jonka mukaan pk-yrityksille varataan marginaalisia toimia. Toisen ryhmän muodostavat pk-yritykset, joita 3. 2. 2. voidaan pitää edelläkävijöinä ja joilla on kyky kehittää uutta teknologiaa sisältäviä tuotteita kuulumatta kuiten- kaan edelliseen ryhmään. Nämä pk-yritykset ovat yleensä omalla alallaan teknologisesti kehittyneimpiä, ja niiden henkilöstömäärän arvioidaan olevan vajaat kymmenen prosenttia työvoimasta. 3. 2. 2. 1. Ne pystyvät tunnistamaan, määrittelemään ja ilmaisemaan TTK-tarpeensa mutta joutuvat tutki- mustyössään turvautumaan ulkopuolisiin, koska niillä itsellään ei ole riittävää TTK-kapasiteettia. Vaikka nämä yritykset pystyvät usein 3. 2. 2. 2. löytämään uusia ratkaisuja (valtio- ja aluehallinnon avustamina), ne tarvitsevat yhä useammin teknisiä ratkaisuja, joita voivat tarjota vain tutkimukseen erikois- tuneet yhteistyökumppanit. 3. 2. 3. Kolmantena ryhmänä ovat yritykset, jotka vain käyttävät teknisen tutkimustyön tuloksena syntyviä tuotteita. Ne muodostavat Euroopan pk-yritysten suu- ja niitä kiinnostavat vain TTK:n ren enemmistön, lopputuotteet. 3. 2. 3. 1. Riittävän rahoituksen, valveuttamisen, tie- dottamisen, valmistelutyön ja tukitoimien avulla nämä yritykset pääsevät osallisiksi yhteisön TTK-ohjelmien suomista mahdollisuuksista. 3. 3. On pantava merkille, että koko päätösehdotuk- sessa käsite pk-yritys esiintyy ainoastaan 5 artiklan (1) EYVL C 355, 21. 11. 1997. alakohdissa c) ja d), joissa puhutaan ”kartoitusvaiheen palkkioista” ja ”tutkimusyhteistyöhankkeista”, eli var- sin marginaalisista näkökohdista TTK-puiteohjelman kannalta. Euratomin perustamissopimukseen liittyvässä ehdotuksessa ei pk-yrityksiä mainita lainkaan, vaikka kyseisellä alalla toimii lukuisia aktiivisia pienyrityksiä. 3. 4. Komitea katsoo näin ollen aiheelliseksi muistut- taa pk-yrityksiin liittyvien erityiskysymysten olemassa- olosta. 3. 4. 1. Ensinnäkin voidaan mainita pk-yritysten vai- keudet määritellä todelliset teknologiatarpeensa. Sen lisäksi, että suurimmalta osalta pk-yrityksiä puuttuu hallintokapasiteetti, jota TTK-puiteohjelma edellyttää esimerkiksi Euroopan tutkimuskonsortioilta, ne tör- määvät alkuvaiheessa myös tarveanalyysistä ja strategi- sesta linjauksesta johtuviin ongelmiin. 3. 4. 2. Nämä yritykset kaipaavat täydentäviä toimen- piteitä pystyäkseen osallistumaan TTK-puiteohjelmaan. Seuraavassa muutamia ehdotuksia: – Luodaan säännöt erityisten ”teknisten välittäjien” osallistumisesta yritysten rinnalla TTK-puiteoh- jelmaan pk-yritysten auttamiseksi niille ominaisten tarpeiden tunnistamisessa ja muotoilussa tuotteisiin, markkinoihin ja teknologiaan liittyvissä kysymyk- sissä. – Annetaan tällaisille elimille (yhdistyksille, kauppaka- mareille, tekniikan keskuksille ym. ), joiden toiminta suuntautuu pk-yrityksiin ja käsiteollisuuteen, mah- dollisuus ehdottaa ja johtaa yritysten tarpeisiin laadit- tuja tutkimushankkeita. – Vahvistetaan tiedotusverkkojen neuvoa-antavaa tuki- roolia kentällä, jotta erityisesti pk-yritykset pystyvät paremmin tunnistamaan yhteisön TTK-toimintaan osallistumisen todelliset edut. Ehdotukseen olisi syytä lisätä erityisesti viimeksi 3. 5. mainittua yritysryhmää käsittelevä uusi kohta, jossa: – eritellään yritykset niiden teknologisen tason perus- teella; – pyritään takaamaan etukäteen muiden kuin ”high tech” -tyyppisten pk-yritysten mahdollisuus osallistua tutkimustoimintaan. Kaikki myöntävät nykyisin, että teknologialla on ratkaiseva merkitys pyrittäessä saa- vuttamaan kilpailuetuja ja että sen edelleen kehittämi- nen on ensisijaista. Pk-yritysten saattaa vain olla vaikea toteuttaa yksin merkittäviä TTK-hankkeita. Yhteistyö tutkimuskeskusten ja suuryritysten kanssa C 214/54 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 ja itseoikeutettujen välikäsien – ”teknologian välittä- jien” – osallistuminen on yksi ratkaisu tähän ongel- maan, sillä se mahdollistaa voimavarojen yhdistämi- sen. Lisäksi yhteistyökumppanit voivat usein tarjota hankkeelle täydentävää asiantuntemusta. laatimisesta lähtien koko yhteisöpolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin. TTK-politiikalla voi olla merkittävä rooli tässä prosessissa, sillä tieteellinen perusta on kestävän kasvun välttämätön tuki. 4. Yhteisöpolitiikan päälinjojen yhdentäminen 4. 1. Hallintomenetelmien ja ehdotettujen osallistu- mis- ja levittämissääntöjen osalta on tällä tasolla syytä varmistaa, että: – ne eivät sodi Euroopan unionin peruspolitiikkaa vastaan erityisesti työllisyyden ja koheesion alalla pyrittäessä pienentämään alueiden välisiä eroa- vuuksia; – vaan päinvastoin helpottavat ongelmien sääntelyä ja ratkaisemista. 4. 2. TTK-ohjelma ja työllisyys 4. 2. 1. Termi ”työllisyys” esiintyy ehdotuksessa vain kerran, 2 artiklassa, jossa käsitellään yhteisön etua. Kuitenkin komissio nimenomaan ilmoitti viidettä TTK- puiteohjelmaa valmisteltaessa, että tutkimustoiminta tulee kohdistaa Euroopan taloudellisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin kansalaisia palvelevalla tavalla. Työllisyys on tärkeä tekijä keskusteltaessa 4. 2. 2. yhteisön tutkimustoiminnan tulevaisuudennäkymistä. Ongelma olisi merkittävyytensä vuoksi otettava huo- mioon kaikessa Euroopan taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen liittyvässä pohdinnassa. Tutkimustyön kas- ja uusiksi vaminen innovaatioiksi, uusiksi tuotteiksi palveluiksi on tässä mielessä oleellista. 4. 2. 3. On valitettavaa, että tätä näkökantaa ei ole selkeästi sisällytetty ehdotukseen kriteereistä, joiden perusteella valitaan yhteisön tukea saavat hankkeet. Samoin tulisi teknisissä toteuttamissuunnitel- 4. 2. 4. missa nimenomaisesti mainita suorat ja välilliset vaiku- tukset työllisyyteen. 4. 3. 2. Voidaan kuitenkin usein todeta, että huonoim- massa asemassa olevat valtiot ja alueet ovat taipuvaisia suuntaamaan ponnistuksensa aloille, joilla teknologinen taso on alhainen ja työvoiman tarve suuri. Juuri näitä alueita tulisi kannustaa TTK-toimintaan, jotta ne pystyi- sivät parantamaan tieteellisiä ja teknisiä valmiuksiaan. 4. 3. 3. Pk-yrityksillä on tässä prosessissa päärooli. Ne tarvitsevat kyseisissä valtioissa ja kyseisillä alueilla erityisapua pystyäkseen osallistumaan tutkimustoimin- taan ja tekniseen innovaatioon ja ovat erittäin vastaanot- tavia kaikelle tuelle, joka auttaa niitä kohottamaan teknologista tasoaan. 4. 3. 4. Työllisyyskysymyksen tavoin myös koheesio mainitaan ehdotuksessa vain hyvin lyhyesti 2 artiklassa, jossa käsitellään yhteisön etua. Asiaa tulisi täydentää valintaperusteita käsittelevässä kohdassa. On huomatta- va, että komissio on esittänyt samansuuntaisen tavoit- teen, jonka mukaan innovaation merkitystä tulisi vahvis- taa rakennerahastojen uudessa määritelmässä. 5. TTK-toiminnan yhtenäisyys Euroopassa 5. 1. Kun otetaan huomioon, että yhteisön TTK- toiminta edustaa vain noin neljää prosenttia tutkimus- ja kehitystyöstä Euroopan unionissa, on erittäin tärkeää, että yhteisötoimet täydentävät toisiaan ja valtiollisia/ alueellisia tai yksityisiä toimia,. Komitea suosittelee seuraavia konkreettisia toimenpiteitä: – niveltäminen muihin yhteisöohjelmiin etenkin perus- ja ammattikoulutuksen alalla sekä unionin ”innovaa- tiosuunnitelmaan” liittyvässä ja tutkijoiden liikku- vuutta edistävässä toiminnassa; – hakijoille tarkoitettujen informaatio- ja neuvonta- verkkojen yhdistäminen tutkimusohjelmiin siten, että koko eurooppalainen tarjonta, oli se sitten yhteisön, jäsenvaltioiden yhteisesti (Eureka) tai erikseen organi- soimaa tai jopa yksityistä, esiteltäisiin kokonaisvaltai- sesti avoimuuteen ja tehokkuuteen pyrkien; 4. 3. TTK-ohjelma ja koheesio Taloudellisten ja teknisten eroavuuksien pie- 4. 3. 1. nentäminen on kuulunut Maastrichtin sopimuksen – teknologian ja sen kaupallisen hyödyntämisen aktivoi- minen tehostamalla yhteistyötä ja koordinointia mui- den mekanismien, esim. Eurekan suuntaan. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/55 6. TTK-ohjelma, kilpailukyky ja teknologian käyttöö- notto 6. 1. Kansainväliseen kilpailukykyyn viitataan vain artiklassa ”Yhteisön edut”. Siitä ei ole muuta mainintaa kummassakaan ehdotuksessa. Se on kuitenkin tärkeä tekijä, joka tulee ottaa huomioon kaikissa teknologiseen ja taloudelliseen kehittämiseen liittyvissä pohdinnoissa ja ehdotuksissa. varataan tämän seurantavälineen rahoittamiseen erityi- sesti silloin, kun seuranta annetaan alan erikoistuntijoi- den, esim. tekniikan keskusten, kehittämistoimistojen tai pk-yritysten innovaationeuvojien hoidettavaksi. Ko- mitea katsoo, ettei suunnitelmien tule olla rajoittavia, vaan niitä tulee voida mukauttaa suunnitteluvaiheessa tapahtuvan kehityksen mukaan. Komitea suosittelee, että suunnitelmia käytetään seurantamekanismeina, joi- den avulla mitataan toteutettujen toimien vaikutuksia, parannetaan teknisiä hyödyntämisedellytyksiä ja helpo- tetaan tutkimuksen rahoittamiseen tarvittavien varojen etsintää. Kilpailukyvyn tehostaminen tulisi siis varmistaa 6. 2. mahdollisimman selvästi: 7. TTK-ohjelma ja menetelmien yksinkertaistaminen – Käytettävissä olevat varat tulisi keskittää hankkeisiin, jotka Euroopan unioni asettaa etusijalle ja jotka on valittu niiden taloudellisen, teknisen ja sosiaalisen merkityksen ja niiden tuoman eurooppalaisen lisäar- von perusteella. – Joustavuuden ja kohdennuksen edistämiseksi kaikki kehitys osallistumis- ja levittämissäännöissä tulee sovittaa muutoksiin, jotka tapahtuvat puiteohjelmien tämänhetkisessä oikeuskehyksessä. 7. 1. Hyvien ja lupaavien aikomusten lisäksi menetel- mäehdotukset eivät sisällä mitään uutta avustusten myöntämisestä tai jakamisesta. Komitea pitää tätä hyvin valitettavana. 7. 2. TSK suosittelee yksinkertaistettujen menetel- mien kokeilua erityisesti pk-yrityksiin liittyvissä hank- keissa. Komitea suosittelee varsinkin seuraavien suunta- viivojen selvittämistä: – Kilpailukyvyn järjestelmällisen tehostamisen tavoite olisi asetettava etusijalle kaikissa suosituksissa, jotka koskevat uusia lähestymistapoja TTK-puiteohjelman toteuttamiseksi. – ennakkovalintajärjestelmien hajauttaminen Leonar- do-ohjelman täytäntöönpanon esimerkkiä noudat- taen (tiedotuspisteet jäsenvaltioissa, ehdotusten esi- tutkinta jne. ) palauttamatta ohjelmaa kuitenkaan jäsenvaltioiden valvontaan; 6. 3. Komitea kehottaa komissiota varmistamaan selvästi esimerkiksi yhtenäisen esittelymallin muodossa, että teknologian käyttöönottosuunnitelmissa täsmen- netään kunkin hankkeen tavoitteet ”yhteisön edun” kannalta erityisesti ajatellen niiden vaikutusta työllisyy- teen (lyhyellä ja pitkällä aikavälillä), Euroopan kilpailu- kykyyn, ympäristöön jne. korostetaan tutkimuksen 6. 4. Viides puiteohjelma on oikean suuntainen siinä mielessä, että puhuttaessa teknologian käyttöönotto- suunnitelmista teollisen päämäärän välttämättömyyttä. On kuitenkin tärkeää, että teknologian käyttöönottosuunnitelmat ovat paitsi valvontavälineitä, myös toimijoiden käyttämä hallinta- väline, jonka avulla voidaan varmistaa tutkimusten todellinen hyödyntäminen ja soveltaminen käytäntöön. Täydennettynä hyväksymismenettelyllä, jota tässä ta- pauksessa ohjaisi yhteinen tutkimuskeskus, nämä suun- nitelmat edistäisivät osaltaan tutkimushankkeiden teol- lisia sovelluksia ja olisivat rahoituslaitosten ja -mekanis- mien apuna yksi riski- ja kehityspääoman tukimuodois- ta. Komitea ehdottaa, että osa yhteisöavustuksista – kiinnostuksen herättämisen pysyvä ja yleinen järjes- telmä, jonka avulla voitaisiin tunnistaa tärkeimmät tutkimuskohteet ja saataisiin aikaan tarkkaan suun- nattuja tarjouskilpailuja, joiden avulla voitaisiin opti- moida toiseen vaiheeseen osallistuvien aloitteenteki- jöiden onnistumismahdollisuudet; – asiantuntija-arvioinnin järjestelmä, joka tulisi sisäl- lyttää osallistumissääntöihin ja jossa otettaisiin huo- mioon mainitut tärkeimmät suuntaviivat: kilpailuky- ky, työllisyys ja koheesio. 7. 3. TSK korostaa, että perustettavat järjestelmät tulee koordinoida jäsenvaltioiden säännöstön ja Eureka- ohjelman kanssa, jotta kukin hanke voidaan ohjata sille parhaiten sopivan ohjelman puitteisiin. 7. 4. Menetelmien näkyvyyden parantamiseksi ja to- dellisen avoimuuden varmistamiseksi toimijoiden tulee saada käyttöönsä nimenomaan uuden teknologian an- C 214/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 siosta laaja tieto- ja hyödyntämisverkko, joka sopii yhteen kaikkien jäsenvaltio- ja yhteisötason järjestel- mien kanssa. Komitea valmistelee aiheesta oma- aloitteista lausuntoa. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto ‘Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet – Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja‘” (98/C 214/14) Komissio päätti 19. joulukuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edella¨ mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 7. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Peter Morgan. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Talous- ja sosiaalikomitea ilmaisee tyytyväisyytensä valkoiseen kirjaan, joka muodostaa rakentavan ja myön- teisen jatkon aiemmin julkaistulle vihreälle kirjalle (1). Valkoinen kirja sisältää neljä lukua: – taustaa; – toimintasuunnitelma; – vauhdittamiskampanja; – seuranta ja täytäntöönpano. Myös tämä lausunto noudattaa samaa jäsentelyä. 2. Taustaa 2. 1. Luvun kahdessa ensimmäisessä osassa kerrataan vihreän kirjan teesit ja esitellään kirjaan tehtyjä ehdotuk- sia. Komitealla ei ole tässä yhteydessä lisättävää vih- reästä kirjasta esittämiin ehdotuksiinsa. Komitea hyväksyy myös täysin tavan, jolla strate- 2. 2. giset tavoitteet kerrataan luvun kolmannessa osassa. (1) EYVL C 206, 7. 7. 1997. 2. 3. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että valkoi- sessa kirjassa esitelty strategia ja toimintasuunnitelma tähtäävät kohti tavoitetta nostaa uusiutuvien energialäh- teiden osuus Euroopan unionissa vuoteen 2010 mennessä 12 prosenttiin. Komitea on jo antanut tukensa tälle kunnianhimoiselle ja radikaalille tavoitteelle. Se ei kui- tenkaan ole pyrkinyt arvioimaan tai todentamaan asia- kirjassa esitettyjä työpaikkojen luomiseen, energian tuottamiseen, hiilidioksidipäästöjen alentamiseen jne. liittyviä väitteitä. Olemme ainoastaan hyväksyneet ne ohjelman perustana. 2. 3. 1. Jäsenvaltioiden tavoitteiden ja strategioiden osalta komitea kannattaa vihreästä kirjasta antamansa vastauksen mukaisesti niiden päätökseen saattamista. Edellä esitetty käy ilmi seuraavasta lainauksesta: ”Uusiutuvien energialähteiden 12 prosentin keski- määräistä osuutta koskevan unionin ohjeellisen yleistavoitteen saavuttaminen riippuu olennaisesti siitä, miten yksittäisten uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa onnistutaan ja missä määrin niiden käyttö lisääntyy. Vihreän kirjan julkaisemisen jälkei- sen kuulemisajan kuluessa esitetyt näkemykset vah- vistavat, että on tärkeää selvittää, miten kukin energiantuotannon ala voi myötävaikuttaa yleista- voitteen saavuttamiseen. ”


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1218/98 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Europese Centrale Bank

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Central Bank
European System of Central Banks
decision-making body (EU)
institutional structure
president of an institution
vice-president of an institution

text: C 386/96 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 De Raad van bestuur van de ECB › het hoogste besluitvormende orgaan van de bank › is samengesteld uit de presidenten van de nationale centrale banken van alle deelnemende lidstaten en de leden van de directie van de ECB. Voorts behoort ook de Algemene Raad tot de besluitvormende organen van de ECB. De bevoegdheden van dit orgaan zijn vastgesteld in artikel 47 van de statuten van het Europees Stelsel van centrale banken (ESCB). In deze Algemene Raad hebben de presidenten van de nationale centrale banken van alle lidstaten zitting. (98/C 386/133) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1218/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Europese Centrale Bank Overeenkomstig artikel 109 A, paragraaf 2, sub a) van het Verdrag betreffende de Europese Unie zal de directie van de Europese Centrale Bank bestaan uit een voorzitter, een vice-voorzitter en vier leden. In sub b) staat te lezen dat deze worden benoemd door de lidstaten wanneer op het niveau van de staatshoofden en regeringsleiders overeenstemming is bereikt op aanbeveling van de Raad en na raadpleging van het Europees Parlement en de Raad van bankgouverneurs. Hoe denkt de Commissie over het volgende: is er bij de samenstelling van de directie van de Europese Centrale Bank rekening gehouden met de mogelijkheid dat vertegenwoordigers van landen die niet met de EMU meedoen, participeren? Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (11 juni 1998) De directie van de Europese Centrale Bank (ECB) bestaat uit de president, de vice-president en vier andere leden. Alleen zij die de nationaliteit van ØØn van de deelnemende lidstaten hebben, kunnen lid van de directie zijn. De Raad van bestuur van de ECB bestaat uit de leden van de directie van de ECB en de presidenten van de nationale centrale banken van de deelnemende lidstaten. De Raad van bestuur en de directie zijn de besluit- vormende organen van de ECB die het Europese Stelsel van Centrale Banken (ESCB) leiden. Het derde besluitvormende orgaan van de ECB is de Algemene Raad, die is samengesteld uit de president, de vice-president en de presidenten van de nationale centrale banken van alle lidstaten. De Algemene Raad heeft hoofdzakelijk adviserende bevoegdheden en zorgt voor het contact tussen de centrale banken van deelnemende en niet-deelnemende lidstaten. Het EG-Verdrag en de statuten van het ESCB sluiten niet uit dat de ECB functionarissen uit nog niet deelnemende lidstaten ((cid:132)pre-ins(cid:148)) in dienst neemt. (98/C 386/134) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1219/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Europese Centrale Bank Overeenkomstig artikel 109 A, paragraaf 2, sub a) van het Verdrag betreffende de Europese Unie zal de directie van de Europese Centrale Bank bestaan uit een voorzitter, een vice-voorzitter en vier leden. In sub b) staat te lezen dat deze worden benoemd door de lidstaten wanneer op het niveau van de staatshoofden en regeringsleiders overeenstemming is bereikt op aanbeveling van de Raad en na raadpleging van het Europees Parlement en de Raad van bankgouverneurs


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1295/98 του James NICHOLSON προς την Επ τροπή. Δημοσίευση - Τί είναι ακριβώς η Ευρώπη;

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU publication
access to EU information
dissemination of EU information
promotion of the European idea
public awareness campaign
religion
school textbook
statistics

text: C 354/88 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 H oma·da e·labe orisme·new apofa·seiw me sto·xo thn apotelesmatiko·terh syllogh· kai antallagh· plhroforiv· n anaforika· me to zh·thma thw para·nomhw diaki·nhshw. Symfvnh·uhke na proxvrh·sei h Epitroph· sthn ekpo·nhsh mele·thw me antikei·meno thn prosfora· kai tiw phge·w efodiasmoy· tvn CFC kai tvn miktv· n alogonanura·kvn sthn Koino·thta. Symfvnh·uhke ako·ma na katagrafoy·n kateyuynth·riew gramme·w gia toyw ypallh·loyw tvn telvnei·vn, v· ste na beltiv· siyn tiw gnv· seiw toyw pa·nv sto ue·ma tvn oysiv· n poy katastre·foyn to o·zon kai sta ypa·rxonta me·tra ele·gxoy. H oma·da zh·thse apo· thn Epitroph· na probei· sthn kata·rtish pi·naka shmei·vn epafh·w sta Kra·th me·lh gia na dieykolynuei· e·tsi h antallagh· plhroforiv· n, ako·mh kai empisteytikh·w fy·sevw, env· orisme·na me·lh thw oma·daw ane·laban to kauh·kon na enhmerv· noyn thn Epitroph· sxetika· me tiw eka· stote analambano·menew dra·seiw antimetv· pishw toy problh·matow sta Kra·th me·lh. H oma·da symfv· nhse na sygklhuei· kai pa·li sto dey·tero eja·mhno toy 1998. (98/C 354/141) GRAPTH ERVTHSH E-1295/98 ypobolh· : James Nicholson (I-EDN) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Dhmosi·eysh › Ti· ei·nai akribv· w h Eyrv· ph; Eyuy·netai h Epitroph· gia th dhmosi·eysh. «T(cid:146)i· ei·nai akribv· w h Eyrv· ph;» poy xrhsimopoih·uhke sta ekpaideytika· idry·mata gia ta paidia· apo· 11 e·vw 14 etv· n; Ea·n nai, me ba·sh poia· krith·ria e·gine h katanomh· tvn urhskeyma·tvn sta kra·th me·lh; Apa· nthsh toy k. Oreja ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Ioyni·oy 1998) H dhmosi·eysh «Ti ei·nai akribv· w h Eyrv· ph;» ekponh·uhke apo· thn antiprosvpei·a thw Epitroph·w sto Hnvme·no Basi·leio. Proori·zetai gia «Sxoliko·w odhgo·w gia thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh». Apodei·xuhke o·ti ei·nai mia eyrei·aw apodoxh·w dhmosi·eysh kai e·xei mega·lh zh·thsh apo· toyw ekpaideytikoy·w. (cid:201)xei h·dh gi·nei mi·a epane·kdosh kai programmati·zetai kai dey·terh. To yliko· gia tiw urhskeytike·w pepoiuh·seiw sta kra·th me·lh e·xei lhfuei· apo· to e·rgo anafora· w «To bibli·o eyrvpai¤kv· n stoixei·vn Guinness». ˙tan e·na apo· ta polla· epejhghmatika· stoixei·a poy epile·xuhkan gia na synodey·soyn to kei·meno thw dhmosi·eyshw thw Epitroph·w. Vsto·so, gia na mhn ypa·rxoyn amfiboli·ew pa·nv se ayto· to ue·ma, ua symperilhfuei· sthn prosexh· epane·kdosh plh·rhw pi·nakaw apo· to e·rgo anafora·w. (98/C 354/142) GRAPTH ERVTHSH E-1299/98 ypobolh· : Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Kondy·lia gia thn kataskeyh· prostateytikoy· kaly·mmatow gia ton antidrasth·ra ariu. 4 toy pyrhnikoy· staumoy· toy Tsernompi·l To y·cow thw oikonomikh·w boh·ueiaw thn opoi·a proti·uentai na xorhgh·soyn oi xv· rew G7 kai h EE gia thn kataskeyh· prostateytikoy· kaly·mmatow gia ton antidrasth·ra ariu. 4 toy pyrhnikoy· staumoy· toy Tsernompi·l uevrei·tai aneparke·w gia thn diekperai·vsh toy e·rgoy. Me·xri stigmh·w e·xei sygkentrvuei· to h·misy toy synolika· apaitoy·menoy posoy· tvn 750 ekat. dolari·vn HPA. Poia ei·nai h a·poch thw Epitroph·w o·son afora· th sygke·ntrvsh toy ypoloi·poy toy apaitoyme·noy posoy·; Poia me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia thn ekplh·rvsh thw symperilhfuei·saw sthn e·kuesh Adam apai·thshw toy Koinoboyli·oy na dieyuethuei· to ue·ma thw xrhmatodo·thshw thw kataskeyh·w toy prostateytikoy· kaly·mmatow kai na mhn paradouei· to analogoy·n sthn EE me·row thw oikonomikh·w boh·ueiaw stoyw dikaioy·xoyw protoy· kataue·soyn th syneisfora· toyw gia thn diekperai·vsh toy e·rgoy kai oi a·llew xv· rew;


eurovoc_concepts:
application of EU law
free movement of goods
single market
trade restriction

text: C 214/90 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets forordning (EF) om indførelse af en interventionsmekanisme for Kommissionen med henblik på at bringe bestemte handelshindringer til ophør« (98/C 214/24) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 2. februar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode Det Økonomiske og Sociale Udvalg om en udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Bo Green til ordfører og Klaus Schmitz til medordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 93 stemmer for, 15 imod og 10 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Baggrund — Kommissionens forslag enten ske for at få bragt handelshindringen til ophør eller for at opnå skadeserstatning. 1. 1. Der har i en række tilfælde været hindringer for den fri bevægelighed for varer, rettet mod borgere og virksomheder fra andre medlemslande. 2. Generelle bemærkninger 1. 2. Det Europæiske Råd i Amsterdam vedtog at anmode Kommissionen »om at undersøge, hvordan der effektivt kan sikres fri bevægelighed for varer, herunder muligheden af at pålægge medlemsstaterne sanktioner«. Rådet bad yderligere Kommissionen »om at fremsende forslag herom inden næste møde i december 1997«. I Kommissionens forslag angives traktatens arti- 1. 3. kel 235 som retsgrundlag. Forslaget omfatter hindringer af den frie bevæge- 1. 4. lighed af varer, som skyldes en medlemsstats handling eller passivitet. For at være omfattet skal hindringerne være 1. 5. »åbenbare, umiskendelige og uberettigede«. Desuden skal de medføre alvorlig forstyrrelse af de frie varebevæ- gelser, volde alvorlig skade for de krænkede personer og kræve øjeblikkelig handling for at hindre, at forstyrrelsen eller skaden vedvarer, breder sig eller forværres. 1. 6. I forslagets forstand udviser en medlemsstat passivitet, når den undlader at træffe foranstaltninger, som er nødvendige og passende i forhold til krænkelsens art, og som gør det muligt at sikre varernes frie bevægelighed uden at krænke udøvelsen af de grundret- tigheder, som er anerkendt i national ret. 2. 1. ØSU stiller sig positivt til, at man sikrer den frie bevægelighed for varer i det indre marked. Tilsvarende er der en positiv indstilling til over for ulovlige handels- hindringer at indføre indgreb, der træder i kraft hurtigere end de 4-5 år, som i øjeblikket er normalen for sager efter traktatens artikel 169. ØSU kan imidlertid ikke støtte forslaget, som det foreligger. 2. 1. 1. R e t s g r u n d l a g e t ØSU mener, at Kommissionen — i samarbejde med medlemsstaterne — burde finde ordninger til hurtigt at tage proceduren i henhold til traktatens artikel 169 i anvendelse, især i de tilfælde hvor handelshindringerne nødvendiggør en hurtig løsning, frem for at vælge traktatens artikel 235 som retsgrundlag, som alene i kraft af sin subsidiære karakter ikke bør tages i brug. I denne forbindelse henleder ØSU opmærksomheden på traktatens artikel 186, som giver EF-Domstolen beføjelse til at træffe midlertidige foranstaltninger. 2. 1. 2. I n d s k r æ n k n i n g v a r e b e v æ g e l s e r a f d i r e k t i v e t t i l ØSU stiller det spørgsmål, hvorfor forslaget kun om- handler den frie bevægelighed for varer, og ikke også de tre andre friheder i det indre marked: tjenesteydelser, kapital og personer. Forslagets indhold er en procedure, der er inspire- 1. 7. ret af traktatens regler for statsstøtte. 2. 1. 3. T i d s f r i s t e r 1. 8. Den bindende virkning af Kommissionens beslut- ning betyder, at skadelidte vil kunne gøre beslutningen gældende over for de nationale domstole. Dette kan ØSU finder ikke, at de af Kommissionen foreslåede frister for reaktion fra medlemsstaternes side er realistiske, især for forbundsstaters vedkommende. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/91 2. 1. 4. S o c i a l e g r u n d r e t t i g h e d e r Den af Kommissionen foreslåede interventionsmekanis- me for at sikre varernes frie bevægelighed må under ingen omstændigheder føre til indgreb mod kollektive kampskridt i forbindelse med arbejdskonflikter. Det ville være problematisk, hvis EF-Domstolen blev tvunget til at prøve retmæssigheden af arbejdskonflikter og derved greb ind i nationale retssystemer. Dette ville være i konflikt med subsidiaritetsprincippet. 2. 1. 4. 1. Det skal derfor klart fremgå, at man ved prøvelsen af en foranstaltning, der truer den frie bevæge- lighed af varer, først bør tage den specielle afgrænsning af Fællesskabsretten i betragtning (især traktatens arti- kel 36). Uden for denne afgrænsning skal retmæssigheden af kollektive kampskridt alene vurderes på basis af nationale bestemmelser og alene af de nationale myn- digheder og domstole. 2. 1. 5. E F - D o m s t o l e n tillægger Kommissionen Europa- Naturligvis Domstolens domme stor betydning. ØSU sætter dog spørgsmålstegn ved, om Kommissionens forberedende arbejde kan fremskyndes så meget, at der bliver mulighed for rettidigt at anmode om og få iværksat de foreløbige foranstaltninger. 3. Konklusioner og forslag og mere effektiv måde at gribe ind over for medlemssta- ter, der ved aktiv handling eller ved passivitet skaber hindringer. 3. 2. ØSU kan imidlertid ikke støtte forslaget, som det foreligger, fordi traktaten ikke hjemler kompetence til Kommissionen, som forudset i forslaget. ØSU er også kritisk over for forslaget, fordi der er usikkerhed om dets rækkevidde. 3. 3. Der er problemer i dette forslag, og Rådet har stillet sig afvisende (1). ØSU foreslår derfor, at Kommissionens interventionsmekanisme kun kan tages i anvendelse, når en medlemsstat gennemfører forskels- behandling af EU-borgere eller virksomheder på grund- lag af nationalitet. Kommissionen bør udvikle et nyt retsgrundlag for en sådan interventionsmekanisme på basis af traktatens artikel 6, 7A og 5, og i henhold til traktatens artikel 169 og 186. En sådan fremgangsmåde ville også gøre det lettere at inddrage de tre andre indre markedsfriheder: tjenesteydelser, kapital og personer. 3. 4. ØSU foreslår, at Kommissionen udarbejder en meddelelse indeholdende en analyse af den nuværende situation, EF-Domstolens retspraksis samt forslag til, hvordan man kan udvikle en interventionsmekanisme, der f. eks. kan tages i anvendelse, når en medlemsstat diskriminerer EU-borgere eller -virksomheder på grund- lag af nationalitet. 3. 1. ØSU går ind for fri bevægelighed for varer og er derfor tilhænger af, at det bliver muligt på en hurtigere (1) Ra˚dsmødet (ministrene for det indre marked) den 30. marts 1998, 6875/98 — PV/CONS. 16 — MI 19. Bruxelles, den 29. april 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1344/98 van José SALAFRANCA SÁNCHEZ- NEYRA aan de Commissie. Wet-Helms-Burton en betrekkingen met de Verenigde Staten

eurovoc_concepts:
Cuba
EU relations
United States
extra-territoriality
humanitarian aid
international law
liberalisation of trade
ministerial meeting

text: 11. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 386/115 (98/C 386/156) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1334/98 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Eindverslag van de Internationale MOX-evaluatie (plutonium in gemengd oxide) Kan de Commissie mededelen welke maatregelen worden genomen naar aanleiding van de conclusies in het eindverslag van de Internationale MOX-evaluatie › (cid:132)Comprehensive social impact assessment of MOX in Light Water Reactors(cid:148) (Evaluatie van de algemene maatschappelijke gevolgen van MOX in lichtwaterreactoren)? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (24 juni 1998) De Commissie heeft nota genomen van het rapport dat in november 1997 is gepubliceeerd door een non- gouvernementele organisatie(NGO), waarnaar het geachte parlementslid lijkt te verwijzen. De conclusies van dit rapport verschillen van die van de deskundigen van de G8. De Commissie wijst erop dat, ongeacht de overwegingen die zij ten aanzien van dit punt zou kunnen maken, de afzonderlijke kernenergie producerende lidstaten zelf mogen beslissen om al dan niet gemengd-oydesplijtstof(MOX) te gebruiken. Die lidstaten moeten dus ook zelf de eventuele gevolgen van die keuze inschatten. (98/C 386/157) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1343/98 van JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Wet-Helms-Burton Op 13 maart jl. beantwoordde Sir Leon Brittan mijn vraag aan de Europese Commissie (E-0236/98 (1)) over de onderhandelingen die de Gemeenschap voert met de Verenigde Staten over de Wet-Helms-Burton en andere onderwerpen. Kan de Commissie nadere gegevens verstrekken en mij mededelen op welke data en op welk niveau de vergaderingen ter voorbereiding van de ministersconferentie van 15 januari hebben plaatsgevonden? Kan zij het werkrooster mededelen voor de komende onderhandelingen en vergaderingen tussen de Gemeen- schap en de Verenigde Staten over de wet-Helms-Burton? Kan de Commissie mededelen, gelet op enkele recente verklaringen van Sir Leon Brittan dat bedoelde onderhandelingen (cid:132)voor de helft(cid:148) zijn afgerond alsof er voor de oplossing van deze kwestie geen eindtermijn is vastgesteld, over welke punten een akkoord werd bereikt en de punten ten aanzien waarvan nog menings- verschillen bestaan? Tot nu toe is nog geen enkele slotdatum voor de onderhandelingen vastgesteld. Tot wanneer denkt de Commissie dat de huidige situatie kan blijven voortduren? (1) PB C 323 van 21. 10. 1998, blz. 29. (98/C 386/158) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1344/98 van JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Wet-Helms-Burton en betrekkingen met de Verenigde Staten Onlangs heeft de Noord-Amerikaanse regering besloten de restricties ten aanzien van reizen en humanitaire hulp- en geldzendingen aan Cuba ten dele te beperken. Acht de Commissie het mogelijk dat dit besluit werd be(cid:239)nvloed door de standpunten die de Europese Unie heeft ingenomen tijdens de onderhandelingen over de wet-Helms- Burton? Werd deze kwestie tijdens de ministersconferentie van 15 januari jl. aan de orde gesteld?


title: WRITTEN QUESTION No. 1287/98 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. Measures to promote self-employment for young people

eurovoc_concepts:
action programme
employment aid
financial institution
labour market
self-employed person
youth employment

text: 11. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 386/107 (98/C 386/146) SKRIFTLIG FR¯GA E-1287/98 fr(cid:229)n Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Fr(cid:228)mjande av (cid:229)tg(cid:228)rder som gynnar egenf(cid:246)retagande bland ungdomar En del finansinstitut har skapat olika st(cid:246)dstrukturer f(cid:246)r egenf(cid:246)retagande bland ungdomar, som ett s(cid:228)tt att fr(cid:228)mja att det h(cid:246)ga antalet arbetsl(cid:246)sa bland ungdomar kan komma in p(cid:229) arbetsmarknaden. Resultaten (cid:228)r verkligen hoppingivande, varf(cid:246)r finansinstituten har fortsatt att avs(cid:228)tta delar av sin vinst f(cid:246)r att fr(cid:228)mja verksamheten och utvecklingen av n(cid:228)mnda st(cid:246)dstrukturer, som ett s(cid:228)tt att skapa nya s(cid:228)tt att fr(cid:228)mja syssels(cid:228)ttningen bland ungdomar, framf(cid:246)rallt genom ungdomsf(cid:246)retagandet. Anser kommissionen att man borde utnyttja de positiva erfarenheterna p(cid:229) detta omr(cid:229)de f(cid:246)r att uppr(cid:228)tta metoder genom vilka finansinstituten avs(cid:228)tter delar av sin vinst f(cid:246)r att fr(cid:228)mja egenf(cid:246)retagandet bland ungdomar, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt bidra med sina vinster, i form av social (cid:229)terb(cid:228)ring, till staten. Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 maj 1998) Den nya europeiska strategin f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen som initierades vid r(cid:229)dets extraordin(cid:228)ra m(cid:246)te i Luxemburg i november 1997 och de riktlinjer f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen som antogs som en f(cid:246)ljd d(cid:228)rav visar tydligt att problemen med ungdomsarbetsl(cid:246)sheten prioriteras. Den europeiska strategin, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av integrer- ingen av ungdomar, l(cid:228)gger bl. a. tonvikten p(cid:229) utvecklingen av nya partnerskap, framf(cid:246)r allt arbetsmarknadens parter och f(cid:246)retagen. Det exempel som parlamentsledamoten tar upp utg(cid:246)r en mycket intressant illustration till hur n(cid:228)ringslivet kan bidra till att ungdomar integreras p(cid:229) arbetsmarknaden genom att de f(cid:229)r hj(cid:228)lp med att skapa sina egna arbetstillf(cid:228)llen. Utbyte av information, erfarenheter och god praxis har alltid varit en central del av gemenskapens verksamhet. Denna verksamhet kommer att f(cid:229) nya impulser till f(cid:246)ljd av r(cid:229)dets beslut 98/171/EG av den 23 februari 1998 (1) om gemenskapsverksamhet f(cid:246)r analys, forskning och samarbete p(cid:229) syssels(cid:228)ttnings- och arbetsmarknadsomr(cid:229)det. Framtida genomf(cid:246)rande av artikel 129 i Amsterdamf(cid:246)rdraget skall ocks(cid:229) stimulera innovativa projekt som kan st(cid:246)dja den europeiska strategin f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen. Fr(cid:229)gan om entrepren(cid:246)rskap och egenf(cid:246)retagande bland ungdomar (cid:228)r ett exempel p(cid:229) god praxis som beskrivs i 1997 (cid:229)rs gemensamma syssels(cid:228)ttningsrapport (2). Detta kan vara ett av de omr(cid:229)den p(cid:229) vilket utbyte b(cid:246)r uppmuntras, s(cid:229) att alla medlemsstater kan ha nytta av dem som redan har viktiga praktiska erfarenheter p(cid:229) omr(cid:229)det. F(cid:246)rutom det ovann(cid:228)mnda utbytet av erfarenheter st(cid:246)der gemenskapens handlingsprogram (cid:148)Europeisk volont(cid:228)r- tj(cid:228)nst f(cid:246)r ungdomar), som f(cid:246)rv(cid:228)ntas bli antaget snart (3), direkt initiativ fr(cid:229)n ungdomar som efter en period av europeisk volont(cid:228)rtj(cid:228)nst (cid:246)nskar p(cid:229)b(cid:246)rja en verksamhet och framf(cid:246)r allt skapa sitt eget arbete. Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna fr(cid:229)n programmet (cid:148)Ungdom f(cid:246)r Europa(cid:148) › en interimsutv(cid:228)rdering har visat att en tredjedel av de initiativ som ungdomar har inlett med st(cid:246)d av gemenskapen har lett till skapande av arbetstillf(cid:228)llen › kan gemenskapsst(cid:246)d till ungdomar som har innehaft europeisk volont(cid:228)rtj(cid:228)nst utg(cid:246)ra en viktig stimulans f(cid:246)r finansiella akt(cid:246)rers anstr(cid:228)ngningar att fr(cid:228)mja syssels(cid:228)ttning f(cid:246)r ungdomar liksom ett adekvat komplement till det finansiella st(cid:246)d som dessa akt(cid:246)rer tillhandah(cid:229)ller. EGT L 63, 4. 3. 1998. (1) (2) SEK(97) 1769 slutlig. (3) KOM(98) 201 slutlig


title: WRITTEN QUESTION No. 1185/98 by Richard CORBETT to the Commission. Producer responsibility (packaging waste) legislation

eurovoc_concepts:
EC Directive
United Kingdom
environmental protection
national implementing measure
packaging
waste
waste disposal
waste management
waste recycling

text: C 50/16 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 (1999/C 50/022) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1185/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Tuottajavastuuta (pakkausj(cid:228)te) koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset Onko komissio tietoinen niist(cid:228) vaikeuksista, jotka liittyv(cid:228)t pakkauksia ja pakkausj(cid:228)tteit(cid:228) koskevan direktiivin soveltamiseen Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa? Vaikeudet aiheutuvat niiden valtuutettujen j(cid:228)lleenk(cid:228)sittelij(cid:246)i- den, jotka voivat my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) todistuksia pakkausj(cid:228)tteen hy(cid:246)tyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), rekister(cid:246)intikriteerist(cid:228). Hyv(cid:228)ksyyk(cid:246) komissio sen, ett(cid:228) riippumattomille j(cid:228)tepaperin j(cid:228)lleenk(cid:228)sittelij(cid:246)ille ei harkita valtuutetun j(cid:228)lleen- k(cid:228)sittelij(cid:228)n aseman my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228)? Eik(cid:246) kyseess(cid:228) ole kaupan rajoittaminen, jota direktiivin ehdot eiv(cid:228)t oikeuta? Komission j(cid:228)senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on tietoinen pakkauksista ja pakkausj(cid:228)tteist(cid:228) annetun direktiivin 94/62/EY (1) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa liittyvist(cid:228) vaikeuksista, jotka koskevat valtuutettujen j(cid:228)lleenk(cid:228)sittelij(cid:246)iden rekister(cid:246)inti(cid:228). Komissio selvitt(cid:228)(cid:228) parhaillaan, ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan toimenpiteet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) yhdenmukaisia t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin kanssa. T(cid:228)m(cid:228)n tarkastelun yhteydess(cid:228) otetaan huomioon direktiivin 94/62/EY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa sis(cid:228)markkinoille aiheutuvat vaikutukset. Arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) kehotetaan toimittamaan asiaa koskevat lis(cid:228)tiedot suoraan komissiolle, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon t(cid:228)ss(cid:228) tarkastelussa. (1) EYVL L 365, 31. 12. 1994. (1999/C 50/023) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1189/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Henkil(cid:246)kunnan sijoittaminen Kuinka monella PO XVII:n kaikkien yksikk(cid:246)jen henkil(cid:246)kunnasta on sama kansalaisuus kuin p(cid:228)(cid:228)osastosta vastaavalla komissaarilla? Kuinka t(cid:228)m(cid:228) on verrannollinen komissaarin kansalaisuuden omaavan henkil(cid:246)kunnan lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kanssa komissiossa kaiken kaikkiaan? Kuinka monta komissaarin kansalaisuuden omaavaa henkil(cid:246)(cid:228) on palkattu PO XVII:nteen vuoden 1995 alusta l(cid:228)htien ja kuinka t(cid:228)m(cid:228) on verrannollinen t(cid:228)m(cid:228)n kansalaisuuden omaavan henkil(cid:246)kunnan palkkaukseen koko- naisuudessaan vuodesta 1995 l(cid:228)htien? Komission j(cid:228)senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (3. hein(cid:228)kuuta 1998) Energian p(cid:228)(cid:228)osaston (PO XVII) henkil(cid:246)kunnasta oli 1. huhtikuuta 1998 arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kirjalli- sessa kysymyksess(cid:228)(cid:228)n mainitsemaa kansalaisuutta seuraavasti: Ura-alue A Ura-alue B Ura-alue C Yhteens(cid:228) 191 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 24 183 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 10 133 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 7 507 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 41 Tilanne koko komissiossa on seuraava: Ura-alue A Ura-alue B 6007 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 341 3564 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 131