title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1187/98 von Richard CORBETT an die Kommission. Auswirkungen gesetzlicher Feiertage in den USA auf Banküberweisungen innerhalb der EU

eurovoc_concepts:
European Union
United States
application of EU law
credit transfer
financial transaction
national implementing measure
public holiday

text: 5. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 31/21 (1999/C 31/024) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1187/98 von Richard Corbett (PSE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Auswirkungen gesetzlicher Feiertage in den USA auf Bank(cid:252)berweisungen innerhalb der EU Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) bestimmte Gesch(cid:228)ftsbanken im Vereinigten K(cid:246)nigreich die Betr(cid:228)ge, die aus anderen Mitgliedstaaten auf die Konten ihrer Kunden (cid:252)berwiesen werden, nicht › wie es der (cid:252)blichen Gesch(cid:228)ftspraxis entspricht › am Tag nach Eingang der (cid:220)berweisung gutschreiben, wenn dieser Tag mit einem gesetzlichen Feiertag in den Vereinigten Staaten zusammenf(cid:228)llt? In solchen F(cid:228)llen werden die Betr(cid:228)ge, die bereits im Besitz der Bank sind, den Kunden erst am ersten Arbeitstag nach dem gesetzlichen Feiertag in den USA gutgeschrieben (was, wenn Wochenenden oder Feiertage im VK dazwischenkommen, eine Versp(cid:228)tung von mehreren Tagen bedeuten kann). Teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) eine Geld(cid:252)berweisung von einem Mitgliedstaat der Union in einen anderen nicht durch einen gesetzlichen Feiertag in einem dritten Land behindert werden sollte? Wenn nicht, wie ist ihrer Ansicht nach eine solche Situation zu rechtfertigen? Wird sich daran mit der Einf(cid:252)hrung des Euro etwas (cid:228)ndern? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (13. Juli 1998) Am 27. Januar 1997 haben das Europ(cid:228)ische Parlament und der Rat die Richtlinie 97/5/EG (cid:252)ber grenz(cid:252)ber- schreitende (cid:220)berweisungen erlassen (1). Die Richtlinie gilt f(cid:252)r grenz(cid:252)berschreitende (cid:220)berweisungen (cid:252)ber einen Betrag von weniger als 50. 000 Ecu (bzw. 50. 000 EURO ab dem 1. Januar 1999) und die entsprechenden Betr(cid:228)ge in den nationalen W(cid:228)hrungen der Mitgliedstaaten. Sie tritt am 14. August 1999 in Kraft; die Mitgliedstaaten haben allerdings zugesagt, sich um ein Vorziehen dieses Termins auf den 1. Januar 1999 zu bem(cid:252)hen. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 der Richtlinie ist ein Institut gehalten, eine (cid:220)berweisung innerhalb der mit dem Kunden vereinbarten Frist abzuwickeln. Besteht eine solche Vereinbarung nicht, werden Standardfristen zugrundegelegt, denen zufolge die Mittel u. a. dem Beg(cid:252)nstigten sp(cid:228)testens am Bankgesch(cid:228)ftstag nach dem Tag, an dem der Betrag dem Konto des Instituts des Beg(cid:252)nstigten gutgeschrieben wurde, zur Verf(cid:252)gung zu stellen sind (Artikel 6 Absatz 1 zweiter Satz der Richtlinie). Dies bedeutet, da(cid:223) in dem vom Herrn Abgeordneten genannten Fall die britischen Banken › sofern sie keine anderen Vereinbarungen mit ihren Kunden getroffen haben › die Mittel dem Beg(cid:252)nstigten an dem Tag zur Verf(cid:252)gung stellen sollten, der dem Tag des Eingangs des Betrags infolge einer (cid:220)berweisung folgt. Auch wenn der Begriff (cid:132)Bankgesch(cid:228)ftstag(cid:147) in der Richtlinie nicht definiert wird, vertritt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) er im Sinne der Bestimmungen oder Praktiken f(cid:252)r Bankfeiertage in dem Land festgelegt werden sollte, in dem die Empf(cid:228)ngerbank ans(cid:228)ssig ist. In den vom Herrn Abgeordneten beschriebenen F(cid:228)llen sollten also die britischen Bankfeiertagsbestimmungen zur Anwendung gelangen und die amerikanischen Bankfeiertage nicht ber(cid:252)cksichtigt werden. Damit w(cid:252)rde die vom Herrn Abgeordneten gestellte Frage allerdings nicht unmittelbar beantwortet, da die Umsetzungsfrist f(cid:252)r die Richtlinie 97/5/EG (14. August 1999) noch nicht abgelaufen ist. Die Mitgliedstaaten haben allerdings zugesagt, die bestm(cid:246)glichen Anstrengungen zu unter- nehmen, um die Richtlinie bis zum 1. Januar 1999 umzusetzen, und auch die Kommission wird sich um eine m(cid:246)glichst rasche Umsetzung bem(cid:252)hen. (1) ABl. L 43 vom 14. 2. 1997. (1999/C 31/025) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1190/98 von John Cushnahan (PPE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Gl(cid:252)cksspiele im Internet Beabsichtigt die Kommission, Vorschriften f(cid:252)r Gl(cid:252)cksspiele im Internet zu erlassen? Wie weitreichend werden diese Vorschriften sein, welche m(cid:246)glichen Folgen werden sie haben?


title: Regolamento (CE) n. 918/98 della Commissione del 29 aprile 1998 che fissa le restituzioni all'esportazione del riso e delle rotture di riso

eurovoc_concepts:
export refund
rice

formats: pdf print

text: 30. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 128/49 REGOLAMENTO (CE) N. 918/98 DELLA COMMISSIONE del 29 aprile 1998 che fissa le restituzioni all’esportazione del riso e delle rotture di riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, dal regolamento (CE) n. 444/98 (5), che in sede di fissa- zione delle restituzioni occorre tenerne conto; visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo all’organizzazione comune del mercato nel settore del riso (1), modificato dal regola- mento (CE) n. 192/98 (2), in particolare l’articolo 13, para- grafo 3, secondo comma, considerando che, a norma dell’articolo 13 del regola- mento (CE) n. 3072/95, la differenza fra i corsi od i prezzi sul mercato mondiale dei prodotti di cui all’articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di detti prodotti nella Comunità può essere compensata da una restituzione all’esportazione; considerando che, in virtù dell’articolo 13, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 3072/95, le restituzioni devono essere fissate tenendo conto della situazione e delle prospettive di evoluzione, da un lato, delle disponibilità in riso e in rotture di riso e dei loro prezzi sul mercato della Comu- nità e, dall’altro, dei prezzi del riso e delle rotture di riso sul mercato mondiale; che, in conformità dello stesso articolo, occorre altresì assicurare ai mercati del riso una situazione equilibrata ed uno sviluppo naturale sul piano dei prezzi e degli scambi e tener conto, inoltre, dell’a- spetto economico delle esportazioni previste, nonché dell’interesse di evitare perturbazioni sul mercato della Comunità e dei limiti derivanti dagli accordi conclusi a norma dell’articolo 228 del trattato; considerando che il regolamento (CEE) n. 1361/76 della Commissione (3) ha fissato la quantità massima di rotture che può contenere il riso per il quale è fissata la restitu- zione all’esportazione ed ha determinato la percentuale di diminuzione da applicare a tale restituzione quando la proporzione di rotture contenute nel riso esportato è superiore alla detta quantità massima; considerando che esistono possibilità di esportazione di un quantitativo pari a 1 014 tonnellate di riso verso deter- minate destinazioni; che è indicato il ricorso alla proce- dura di cui all’articolo 7, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 1162/95 della Commissione (4), modificato da ultimo considerando che il regolamento (CE) n. 3072/95 ha defi- nito all’articolo 13, paragrafo 5 i criteri specifici di cui bisogna tener conto per il calcolo della restituzione all’e- sportazione del riso e delle rotture di riso; considerando che la situazione del mercato mondiale e le esigenze specifiche di certi mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione; considerando che, per conto della domanda tener esistente di riso a grani lunghi confezionato su taluni mercati, occorre prevedere la fissazione di una restituzione specifica per il prodotto in questione; considerando che la restituzione deve essere fissata almeno una volta al mese; che essa può essere modificata nel periodo intermedio; considerando che l’applicazione di dette modalità alla situazione attuale del mercato del riso ed in particolare al corso o prezzo del riso e rotture di riso nella Comunità e sul mercato mondiale conduce a fissare la restituzione agli importi di cui in allegato al presente regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione, come tali, dei prodotti di cui all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 3072/95, ad esclusione di quelli contemplati dal paragrafo 1, lettera c) dello stesso articolo, sono fissati agli importi di cui in allegato. Articolo 2 (1) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (2) GU L 20 del 27. 1. 1998, pag. 16. (3) GU L 154 del 15. 6. 1976, pag. 11. (4) GU L 117 del 24. 5. 1995, pag. 2. Il presente regolamento entra in vigore il 1o maggio 1998. (5) GU L 56 del 26. 2. 1998, pag. 12. L 128/50 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 4. 98 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 aprile 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione al regolamento della Commissione, del 29 aprile 1998, che fissa le restituzioni all’esportazione del riso e delle rotture di riso ALLEGATO Codice prodotto Destinazione (1) (ECU / t) Ammontare delle restituzioni (2) Codice prodotto Destinazione (1) (ECU / t) Ammontare delle restituzioni (2) 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 30,00 36,00 41,00 30,00 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 05 (cid:190) (cid:190) 30,00 30,00 36,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 36,00 (cid:190) (cid:190) (1) Per le destinazioni seguenti: 01 Liechtenstein, Svizzera, i territori dei comuni di Livigno e Campione d’Italia, 02 le zone I, II, III, VI, Ceuta e Melilla, 03 le zone IV, V, VII c), il Canada e la zona VIII, esclusi il Suriname, la Guiana e il Madagascar, 04 le destinazioni di cui all’articolo 34 del regolamento (CEE) n. 3665/87 della Commissione, modificato, 05 Ceuta e Melilla. (2) Restituzioni fissate nell’ambito della procedura prevista dall’articolo 7, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1162/95 modificato, per un quantitativo di 1 014 tonnellate. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione modificato


title: WRITTEN QUESTION No. 1271/98 by Freddy BLAK to the Commission. Equal pay in Denmark

eurovoc_concepts:
Denmark
EU law
approximation of laws
code of conduct
equal pay
gender equality

formats: html pdf print

text: C 354/86 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 19. 11. 98 Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 1998) Euroopan unionin ja¤senyytta¤ hakeneiden maiden on Amsterdamissa ja Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston pa¤a¤to¤sten mukaisesti ta¤ytetta¤va¤ ulkorajojen valvontaa koskevat Schengenin sa¤a¤nno¤sto¤n mukaiset vaatimukset. Neuvostossa laaditaan parhaillaan kyseisia¤ sa¤a¤nno¤ksia¤. Esitettyihin kysymyksiin voidaan vastata yksityiskohtaisesti vasta sen ja¤lkeen, kun neuvosto on vahvistanut Schengenin sa¤a¤nno¤sto¤n ja on tutkittu, missa¤ laajuudessa ja¤senyytta¤ hakeneet maat ovat ottaneet sen ka¤ytto¤o¤n. Komissio katsoo kuitenkin toteamustensa perusteella, etta¤ ja¤senyytta¤ hakeneiden maiden on viela¤ tietyin osin toteutettava huomattavia toimia ulkorajojen turvaamiseksi. Puutteiden korjaaminen on ensisijaisesti ja¤senyytta¤ hakeneiden maiden tehta¤va¤. Komissio tukee kuitenkin na¤ita¤ toimia ka¤ynnissa¤ olevien yhteiso¤n ohjelmien, erityisesti Phare-ohjelman, avulla. (98/C 354/138) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1271/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Freddy Blak (PSE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Samapalkkaisuus Tanskassa Naisten ja miesten samapalkkaisuuden tavoitteeseen on Tanskassa viela¤ pitka¤ matka. Tanskan tilastokeskuksen luvut (1995) osoittavat, etta¤ tanskalaisten naisten keskima¤a¤ra¤iset vuositulot ika¤ryh- ma¤ssa¤ 30 › 34 vuotta ovat 170 500 Tanskan kruunua vuodessa, kun saman ika¤ryhma¤n miehet ansaitsevat 231 000 kruunua vuodessa. Ika¤ryhma¤ssa¤ 35 › 39 vuotta naisten keskima¤a¤ra¤iset tulot ovat 179 899 kruunua vuodessa, kun miesten vuosiansiot ovat 253 400 kruunua. Komissio on aikaisemmin maininnut vuoden 1996 sa¤a¤nno¤sto¤n, jolla on EU-aloitteena ma¤a¤ra¤ luoda paremmat edellytykset samapalkkaisuudelle. Sa¤a¤nno¤sto¤ on erinomainen aloite, mutta se ei voi toimia yksina¤a¤n. Eiko¤ komissio katso, etta¤ EU:n on noudatettava edistyksellisempa¤a¤ ja hyo¤kka¤a¤va¤mpa¤a¤ politiikkaa, ja etta¤ ka¤ytto¤o¤n on otettava tehokkaampia keinoja? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (10. kesa¤kuuta 1998) Mies- ja naispuolisten tyo¤ntekijo¤iden samapalkkaisuuden periaate on kirjattu yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nto¤o¤n jo Rooman sopimuksessa (EY:n perustamissopimuksen 119 artikla). Siita¤ on myo¤s annettu oma direktiivi (miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan ja¤senvaltioiden lainsa¤a¤da¤nno¤n la¤henta¤misesta¤ 10 pa¤iva¤na¤ helmikuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 75/117/ETY (1), joka on pantu ta¤yta¤nto¤o¤n kaikissa ja¤senvaltioissa, myo¤s Tanskassa. Eri sa¤a¤nno¤kset ovat luoneet Euroopan tuomioistuimen oikeuska¤yta¤nno¤n, jossa on tulkittu laajasti ka¤sitetta¤ (cid:146)palkka(cid:146). Oikeuska¤yta¤nno¤sta¤ huolimatta kokemukset osoittavat, etta¤ naisten ja miesten va¤liset palkkaerot ovat edelleen suuret. Vuoden 1996 sa¤a¤nno¤sto¤, johon arvoisa parlamentin ja¤sen kysymyksessa¤a¤n viittaa, on tarkoitettu va¤lineeksi, jonka avulla voidaan edista¤a¤ samapalkkaisuuden periaatetta. Komissio haluaa myo¤s muistuttaa, etta¤ tuomioistuin on jo kauan sitten todennut, etta¤ perustamissopimuksen 119 artiklalla on va¤lito¤n vaikutus, ja kaikki naispuoliset tyo¤ntekija¤t, jotka katsovat joutuneensa syrjinna¤n kohteeksi, voivat vedota ta¤ha¤n artiklaan kansallisissa toimivaltaisissa tuomioistuimissa. Ta¤ma¤nhetkiset ka¤yta¤nno¤n ongelmat ja yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nno¤ssa¤ jo tarjotut oikeudelliset takuut huomioon ottaen komissio ei suunnittele muita lainsa¤a¤da¤nto¤aloitteita, jotka koskevat samapalkkaisuuden periaatetta. (1) EYVL L 45, 19. 2. 1975


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1335/98 van Glyn FORD aan de Commissie. Ontwikkeling van een MOX (plutonium en uranium) reactorbrandstof

eurovoc_concepts:
CERN
nuclear fuel
nuclear reactor
nuclear safety
plutonium
research and development
technological change
uranium

text: 22. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 402/113 (98/C 402/146) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1335/98 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Ontwikkeling van een MOX (plutonium en uranium) reactorbrandstof Welke kredieten zijn, in verband met de regeling voor het opruimen van radioactief afval en met betrekking tot de andere optie voor de behandeling van plutonium, te weten het immobiliseren van ge(cid:239)soleerd plutonium, voor deze optie beschikbaar? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (29 juni 1998) In het kader van de verkenning van innovatieve benaderingen, een onder het programma (cid:132)Veiligheid van kernsplijting(cid:148) vallend onderzoekterrein, zijn enkele theoretische studies verricht met betrekking tot het gebruik van (cid:132)geavanceerde(cid:148) gemengd-oxidesplijtstoffen (MOX) voor de transmutatie van plutonium. Bovendien heeft de Commissie gedurende een aantal jaren de kenmerken en het gedrag bestudeerd van MOX-splijtstof. Er is ook financiºle steun verleend aan onderzoek en technologische ontwikkeling op het gebied van de berging van afgewerkte splijtstof in diepe ondergrondse opslagplaatsen. Er is echter geen communautaire steun voorzien voor investeringen in de berging van afgewerkte splijtstof of de fabricage van MOX. (98/C 402/147) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1337/98 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Financiering van een MOX-proefinstallatie Kan de Commissie, als aanvulling op het antwoord op schriftelijke vraag E-2891/97 (1) mededelen welke instantie verantwoordelijk is voor de vaststelling van de normen in de proefinstallatie voor materialen met een lage verspreidingsgraad? (1) PB C 158 van 25. 5. 1998, blz. 17. Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (23 juni 1998) Het ontwerpen van materialen als LDM ((cid:132)weinig dispergeerbaar materiaal › low dispersible material(cid:148)) moet een door de betrokken bevoegde autoriteiten verleende officiºle goedkeuring krijgen. Het is de taak van deze veiligheidsinstanties om de kwalificatiemethodologie van LDM, overeenkomstig de door de Internationale Organisatie voor Atoomenergie (IAEA) aanbevolen criteria, zonodig in de proefinstallaties vast te stellen. Het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek (GCO) zou ØØn van deze kunnen zijn. (98/C 402/148) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1338/98 van Anita Pollack (PSE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Habitat-richtlijn en Conventie van Bern Welke maatregelen neemt de Commissie om te zorgen dat zij instemt met opneming in de bijlagen bij de Conventie van Bern en in het Emerald Netwerk van de cruciale species die buiten de bijlagen bij de Habitatrichtlijn zijn gelaten?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1230/98 van Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS aan de Commissie. Zonering van luchthavens op basis van de geluidsbelasting voor de omgeving

eurovoc_concepts:
European standard
air transport
airport
approximation of laws
environmental protection
noise
residential area
restriction on competition

text: C 402/98 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 12. 98 (98/C 402/125) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1230/98 van Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Zonering van luchthavens op basis van de geluidsbelasting voor de omgeving In zijn resolutie A-0183/97 (1), die goedgekeurd werd op 10 juni 1997 over het groenboek van de Commissie: een toekomstig beleid inzake de bestrijding van geluidshinder, verzoekt het Europees Parlement de Commissie met een richtlijn te komen ten aanzien van de dwingende normen en de zonering van de luchthavens op basis van een Europees geluidsbelastingsysteem (paragraaf 30 van deze resolutie). Kan de Commissie mededelen: 1. 2. of er reeds een uniforme meetmethode bestaat voor het meten van de geluidsbelasting rondom luchthavens? Zo niet, of de Commissie voorstander is van het vaststellen van een dergelijke uniforme meetmethode? of zij voorstander is van het zoneren van luchthavens op basis van een Europees belastingsysteem als manier om de geluidsbelasting van de Europese luchthavens duidelijk in kaart te brengen en als basis voor verdere maatregelen met betrekking tot de luchthavens die het meest belastend zijn voor hun omgeving? (1) PB C 200 van 30. 6. 1997, blz. 28. Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (29 mei 1998) 1. Er bestaat momenteel geen uniforme methode voor de berekening van geluidsoverlast rond luchthavens in de Gemeenschap. Ter voorbereiding van een toekomstig rechtsmiddel inzake omgevingslawaai onderzoekt de Commissie momenteel in nauwe samenwerking met de lidstaten en organisaties van deskundigen de haalbaarheid van een gemeenschappelijke maateenheid voor de meting van lawaai en een methode voor geluidmeting. Een toekomstig voorstel van de Commissie zal zijn gebaseerd op de resultaten van deze technische evaluatie. De Commissie is ook bezig met het in kaart brengen van de effecten van geluidsoverlast met inbegrip van 2. geluidsoverlast veroorzaakt door vliegtuigen rond luchthavens. (98/C 402/126) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1231/98 van Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Beperking van geluidsoverlast in gebieden rondom vliegvelden In zijn resolutie A-0183/97 (1), die goedgekeurd werd op 10 juni 1997 over het groenboek van de Commissie: een toekomstig beleid inzake de bestrijding van geluidshinder, verzoekt het Europees Parlement aan de Commissie (cid:132)dwingende normen voor het luchtverkeer vast te stellen en te uniformeren om de geluidslast van vliegtuigen en in gebieden rondom de vliegvelden te beperken(cid:148) (paragraaf 29 van deze resolutie). Kan de Commissie mededelen: 1. welke maatregelen of initiatieven zij inmiddels nam om gevolg te geven aan dit verzoek; 2. of zij de mening deelt dat Europese dwingende normen inzake de beperking van de geluidshinder de enige manier is om te vermijden dat bepaalde regionale luchthavens een lakser beleid voeren inzake geluids- bestrijding om zo hun concurrentiepositie tegenover de grote luchthavens te versterken? (1) PB C 200 van 30. 6. 1997, blz. 28


title: WRITTEN QUESTION No. 1223/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Charging for parking in Rome

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
free competition
parking area
parking charge
research and development
urban area
urban transport

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/95 (98/C 402/121) SKRIFTLIG FR¯GA E-1222/98 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: (cid:214)ppnande av ett gruvschakt i Pittolo Mot bakgrund av kommissionens svar p(cid:229) min skriftliga fr(cid:229)ga E-3370/97 (1) undrar jag f(cid:246)ljande: 1. Har kommissionen kontaktat de italienska myndigheterna? 2. Kan den i s(cid:229) fall, med st(cid:246)d i de uppgifter den f(cid:229)tt, garantera att (cid:246)ppnandet av gruvschaktet p(cid:229) denna ort inte strider mot Europeiska unionens normer p(cid:229) detta omr(cid:229)de? (1) EGT C 134, 30. 4. 1998, s. 151. Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 juni 1998) En skrivelse har s(cid:228)nts till de italienska myndigheterna om det problem som framf(cid:246)rts av parlamentsledamoten. Som svar erh(cid:246)ll kommissionen en skrivelse fr(cid:229)n de italienska myndigheterna. P(cid:229) grundval av informationen fr(cid:229)n de italienska myndigheterna framg(cid:229)r att en anl(cid:228)ggning f(cid:246)r utvinning av olika material, s(cid:229) kallad (cid:148)Pittolo(cid:148), planerades i kommunen Piacenza i enlighet med regionplanen (cid:148)Piano Infraregionale delle Attivit(cid:224) Estrattive(cid:148) (PIAE) och att denna plan antogs p(cid:229) grundval av en milj(cid:246)konsekvensutredning. Eftersom planen g(cid:228)llde flera kommuner och antogs i enlighet med lagstiftningen f(cid:246)r regionen Emilia Romagna m(cid:229)ste anl(cid:228)ggningen innan den kan tas i drift godk(cid:228)nnas i enlighet med detaljplanen (cid:148)Piano Particolareggiato(cid:148). Denna detaljplan g(cid:228)ller hela det ber(cid:246)rda omr(cid:229)det av kommuner och verkar vara en milj(cid:246)konsekvensutredning, (cid:246)ppen f(cid:246)r eventuellt samr(cid:229)d med allm(cid:228)nheten. Den n(cid:228)mnda lagstiftningen f(cid:246)r regionen Emilia Romagna antogs framf(cid:246)rallt mot bakgrund av r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n (1) av vissa offentliga och privata projekt. All regional lagstiftning om inf(cid:246)rlivande av direktiv 85/337/EEG i nationell lagstiftning granskas inom ramen f(cid:246)r (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarandena mot Italien. (1) EGT L 175, 5. 7. 1985. (98/C 402/122) SKRIFTLIG FR¯GA E-1223/98 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Avgiftsbelagd parkering i Rom Liksom i de flesta europeiska huvudst(cid:228)der har man i Rom problem med framkomlighet, trafik och parkeringar. F(cid:246)r att angripa dessa problem har de kommunala myndigheterna ansett det vara l(cid:228)mpligt att i stor skala inf(cid:246)ra avgiftsbelagd parkering och installera parkeringsautomater. Detta system f(cid:246)r att reglera parkeringen utan att anordna avgiftsfri parkering riskerar att drabba inte bara de medborgare som bedriver yrkesverksamhet i de omr(cid:229)den som omfattas av avgiftsbelagd parkering, utan (cid:228)ven de butiks(cid:228)gare som har sina aff(cid:228)rer i dessa omr(cid:229)den


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1229/98 του Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS προς την Επ τροπή. Ευρωπαiκοί κανόνες για τον περιορισμό των νυκτερινών πτήσεων

text: 22. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 402/97 Apa· nthsh toy K. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (29 Mai(cid:143)oy 1998) H Epitroph· den e·xei sth dia·uesh· thw stoixei·a sxetika· me thn ela·xisth apo·stash apo· toyw diadro·moyw 1. apo-prosgeiv· sevn, nomouetika· epibeblhme·nhw apo· ta Kra·th me·lh me skopo· thn e·gkrish sxedi·vn gia thn epe·ktash tvn diadro·mvn apo-prosgeiv· sevn. Systa·seiw ston tome·a ayto· diatypv· nontai apo· ton Dieunh· Organismo· Politikh·w Aeropori·aw. Oi systa·seiw aytoy· toy ei·doyw den e·xoyn desmeytikh· isxy·. H Epitroph· den diaue·tei antiprosvpeytika· stoixei·a anaforika· me tiw aposta·seiw metajy· diadro·mvn 2. apo-prosgeiv· sevn kai katoikhme·nvn perioxv· n, poy proble·pontai sta dia·fora Kra·th me·lh. 3. H Epitroph· den proti·uetai na kauierv· sei ypoxrevtika· ela·xista pro·typa ston en lo·gv tome·a. Vsto·so, skopey·ei na dhmosiey·sei Anakoi·nvsh gia tiw Enae·riew Metafore·w kai to Periba·llon, kata· to te·low toy xro·noy. Sto e·ggrafo ayto· ua ejeta·zontai ue·mata poy dhmioyrgoy·ntai me·sa kai gy·rv apo· ta aerodro·mia. (98/C 402/124) GRAPTH ERVTHSH E-1229/98 ypobolh· : Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Eyrvpai¤koi· kano·new gia ton periorismo· tvn nykterinv· n pth·sevn Sto ch·fisma A-0183/97 (1) poy egkri·uhke stiw 10 Ioyni·oy 1997 kai poy afora· «to Pra·sino Bibli·o thw Epitroph·w: mellontikh· politikh· gia to uo·rybo», to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio zhtei· na perioristei· h nykterinh· enae·ria kyklofori·a (para·grafow 31 toy en lo·gv chfi·smatow). Gia ta mega·la aerodro·mia poy den kindyney·oyn na xa·soyn thn antagvnistikh· toyw ue·sh uespi·sthke nykterino· klei·simo. Kato·pin toy·toy oi nykterine·w pth·seiw kateyuy·nontai o·lo kai perisso·tero prow ligo·tero shmantika· aerodro·mia, ta opoi·a gia oikonomikoy·w lo·goyw den mporoy·n na efarmo·soyn paro·moioyw kano·new. Vw apote·lesma toy·toy, oi peri·oikoi tvn mikrv· n aytv· n aerodromi·vn yfi·stantai epiple·on nykterinh· hxory·pansh. Den kri·nei h Epitroph· o·ti, e·xontaw ypo·ch thn kata·stash ayth·, h opoi·a prokalei· stre·blvsh toy antagvnismoy·, apaitei·tai enarmo·nish tvn eunikv· n kai perifereiakv· n nomouesiv· n sxetika· me ton periorismo· tvn nykterinv· n pth·sevn; (1) EE C 200, 30. 6. 1997, sel. 28. Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (29 Mai¤oy 1998) Oi synuh·kew uory·boy diafe·royn shmantika· apo· to e·na aerodro·mio sto a·llo ana·loga me thn eggy·thta toy aerodromi·oy se katoikhme·new perioxe·w kai ton o·gko tvn metaforv· n. Vw ek toy·toy me·xri sh·mera h Epitroph· den e·xei ejeta·sei to endexo·meno enarmo·nishw tvn eunikv· n kai periferiakv· n kanonismv· n sxetika· me ton periorismo· tvn nykterinv· n pth·sevn. Vsto·so h Epitroph· ua ejakoloyuh·sei na parakoloyuei· stena· tiw ejeli·jeiw thw agora·w ston tome·a ayto· me sto·xo thn epanekti·mhsh thw ana·gkhw gia ana·lhch dra·shw se koinotiko· epi·pedo env· para·llhla ua merimnh·sei v· ste na ejakoloyuh·sei h th·rhsh thw koinotikh·w nomouesi·aw stiw periptv· seiw poy epiba·lletai apago·reysh tvn hxhtikv· n oxlh·sevn. H Epitroph· proti·uetai na ekdv· sei anakoi·nvsh sxetika· me tiw ena·eriew metafore·w kai to periba·llon ev· w to te·low toy tre·xontow e·toyw. Ta periballontika· zhth·mata poy proky·ptoyn ento·w kai peri· toyw aerolime·new sygkata- le·gontai metajy· tvn uema·tvn poy ua ejetasuoy·n sto e·ggrafo ayto·


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1295/98 von James NICHOLSON an die Kommission. Veröffentlichung "Was ist eigentlich Europa?"

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU publication
access to EU information
dissemination of EU information
promotion of the European idea
public awareness campaign
religion
school textbook
statistics

text: C 354/88 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 Die Ad-hoc-Gruppe traf eine Reihe von Entscheidungen, die auf die Verbesserung der Beschaffung und des Austauschs von Informationen in der Frage des illegalen Handels abzielen. Sie kam u¤berein, da(cid:223) die Kommission die Durchfu¤hrung einer Studie u¤ber die Verfu¤gbarkeit und die Versorgungsquellen von FCKW und Halonen in der Gemeinschaft veranlassen sollte. Ferner wurde die Ausarbeitung von Leitlinien fu¤r Zollbeamte vereinbart, die deren Bewu(cid:223)tseinsbildung fo¤rdern und ihre Kenntnisse des Handels mit ozonabbauenden Stoffen und der bestehenden Kontrollma(cid:223)nahmen vervollkommnen sollen. Die Gruppe ersuchte die Kommission, die Mo¤glichkeit der Abhaltung eines Seminars auf europa¤ischer Ebene zur Schulung von Zollbeamten zu pru¤fen. Ferner wurde beschlossen, eine Liste der Kontaktstellen in jedem Mitgliedstaat zu erstellen, um den Austausch von (auch vertraulichen) Informationen zu erleichtern. Die Mitglieder der Gruppe verpflichteten sich zudem, die Kommission laufend u¤ber die Durchsetzungsma(cid:223)nahmen in jedem Mitgliedstaat zu informieren. Die na¤chste Zusammenkunft wurde fu¤r das zweite Halbjahr 1998 vereinbart. (98/C 354/141) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1295/98 von James Nicholson (I-EDN) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Vero¤ffentlichung (cid:132)Was ist eigentlich Europa?(cid:147) Tra¤gt die Kommission die Verantwortung fu¤r die Vero¤ffentlichung (cid:132)Was ist eigentlich Europa?(cid:147), die fu¤r die Verwendung in Schulen der Altersgruppen von 11 bis 14 Jahren vorgesehen ist, und, wenn ja, nach welchen Kriterien wurde das Scheitern der Religion in den Mitgliedstaaten der EU festgestellt? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (15. Juni 1998) Die Vero¤ffentlichung (cid:132)What exactly is Europe(cid:147) ((cid:132)Was ist eigentlich Europa?(cid:147)) wurde von der Vertretung der Kommission im Vereinigten Ko¤nigreich als im Schulunterricht zu verwendende Informationsschrift u¤ber die Europa¤ische Union konzipiert. Sie hat sich als sehr erfolgreich erwiesen und wird von Lehrern allseits gescha¤tzt. Bislang gab es eine Neuauflage; eine zweite ist geplant. Die Informationen u¤ber die Religionszugeho¤rigkeit in den Mitgliedstaaten sind dem Nachschlagewerk (cid:132)The Guinness European data book(cid:147) entnommen und sollen neben vielen anderen Beispielen den Text der Vero¤ffentlichung der Kommission veranschaulichen. Um jegliche Bedenken in dieser Frage zu zerstreuen, wird die demna¤chst erscheinende Neuauflage die vollsta¤ndige Tabelle aus dem Nachschlagewerk enthalten. (98/C 354/142) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1299/98 von Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Fonds fu¤r die Ummantelung des Tschernobyl-Reaktors Der Beitrag der G7-La¤nder und der EU zum Fonds fu¤r die Ummantelung des Reaktorblocks IV von Tschernobyl reicht nicht aus, um das Projekt durchzufu¤hren. Von den beno¤tigten 750 Millionen Dollar ist bisher erst die Ha¤lfte aufgebracht worden. Wie ko¤nnen nach Ansicht der Kommission die restlichen Mittel aufgebracht werden, und wie gedenkt sie auf den im Bericht Adam vertretenen Standpunkt zu reagieren, wonach eine solide und effiziente Finanzierung des Projekts gewa¤hrleistet sein mu(cid:223) und die EU erst dann in den Fonds einzahlen sollte, wenn die anderen Geber ihren Beitrag geleistet haben?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1288/98 af Reino PAASILINNA til Kommissionen. Den offentlige sektor og ØMU

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
budget policy
closing of accounts
job security
public expenditure
public finance
public sector
public service

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1255/98 by Leonie van BLADEL to the Commission. Damage to small and medium-sized businesses as a result of the Netherlands and European postal authorities' abuse of their monopoly position

eurovoc_concepts:
Netherlands
liberalisation of the market
monopoly
postal and telecommunications services
quality standard
restriction on competition
single market
small and medium-sized enterprises


title: WRITTEN QUESTION No. 1276/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Enlargement, freedom of movement and transitional periods

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
accession to the European Union
enlargement of the Union
free movement of persons
transitional period (EU)

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/87 (98/C 354/139) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1276/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gerhard Hager (NI) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Laajentuminen › vapaa liikkuvuus › siirtyma¤ajat Henkilo¤iden vapaata liikkuvuutta koskevalle alalle asetetut siirtyma¤ajat osoittautuivat hyo¤dyllisiksi toimenpi- teiksi tarvittavan mukaututtamisen varmistamiseksi jo edellisen, etela¤a¤n laajentumisen yhteydessa¤, kun Espanja ja Portugali liittyiva¤t yhteiso¤o¤n. Myo¤s tulevan laajentumiskierroksen aikana on odotettavissa, etta¤ ja¤senyytta¤ hakeneista valtioista unioniin suuntautuva muuttoliike voimistuu huomattavasti ja etta¤ muuttoliike suuntautuu ennen kaikkea ympa¤ro¤iviin ja¤senvaltioihin. 1. Minka¤ syiden perusteella komissio teki pa¤a¤to¤ksen siirtyma¤ajan pituudesta etela¤a¤n laajentumisen yhteydes- sa¤? 2. Minka¤ tutkielmien tai tutkimusten perusteella pa¤a¤to¤s tehtiin? 3. Mita¤ tutkielmia tai tutkimuksia komissiolla on ollut ta¤ha¤n saakka ka¤yto¤ssa¤a¤n tulevan laajentumisen valmistelua varten? 4. Mika¤ on komission mielesta¤ siirtyma¤ajan pituutta koskeva realistinen arvio tulevan ita¤a¤n laajentumisen yhteydessa¤? Jos siirtyma¤ajan pituudesta verrattaessa sita¤ etela¤a¤n laajentumisen yhteydessa¤ sovellettuun siirtyma¤aikaan 5. on olemassa muita arvioita, miten komissio perustelee ta¤ma¤n eron? 6. Mika¤ on komission arvio muuttoliikkeen laajuudesta tyo¤markkinoiden avautuessa? 7. Mika¤ on komission arvio muuttajien ika¤-, sukupuoli-, ym. rakenteesta? 8. Mitka¤ ovat komission mielesta¤ muuttoliikkeen syyt? 9. Mika¤ on komission arvio muuttajien suuntautumisesta eri ja¤senvaltioihin? Toivoisin, etta¤ edella¤ mainittuihin kysymyksiin vastatessa ottaisitte huomioon tiedot, jotka on kera¤tty Agenda 2000:n viime vuoden heina¤kuussa tapahtuneen julkaisemisen ja¤lkeen. Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. kesa¤kuuta 1998) Ja¤senyysneuvottelut ovat hallitustenva¤lisia¤ neuvotteluja, jotka ka¤yda¤a¤n ja¤senvaltioiden ja kunkin hakijamaan va¤lilla¤. Vaikka komissiota pyydeta¤a¤n tekema¤a¤n kaikkia ja¤senyysneuvotteluihin liittyvia¤ kysymyksia¤ koskevia ehdotuksia, ja¤senvaltiot yhdessa¤ muotoilevat yhteiso¤n kannat. Arvoisan parlamentin ja¤senen kysymykset komission neuvotteluissa tekemista¤ pa¤a¤to¤ksista¤ eiva¤t siksi ole asiaankuuluvia. (98/C 354/140) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1294/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Robin Teverson (ELDR) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Otsonia tuhoavien aineiden laitonta kauppaa ka¤sitteleva¤ tilapa¤inen tyo¤ryhma¤ Mita¤ pa¤a¤to¤ksia¤ tehtiin otsonia tuhoavia aineita ka¤sitteleva¤n tilapa¤isen tyo¤ryhma¤n kokouksessa 26. maaliskuuta 1998, ja milloin se kokoontuu uudelleen? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (3. kesa¤kuuta 1998) Otsonikerrosta heikenta¤vien aineiden laitonta kauppaa ka¤sitteleva¤n tyo¤ryhma¤n kokoukseen osallistuivat komission, ja¤senvaltioiden ympa¤risto¤- ja tullihallintojen, Euroopan kemian teollisuuden ja laittomasta CFC- yhdisteiden ja halonien laittomasta kaupasta Euroopassa kirjan julkaisseen kansalaisja¤rjesto¤n edustajat. Kokouksessa vaihdettiin hyo¤dyllista¤ tietoa otsonikerrosta heikenta¤vien aineiden saatavuudesta ja hinnoista yhteiso¤ssa¤. Sen perustella CFC-yhdisteet na¤ytta¤isiva¤t ka¤yneen entista¤ harvinaisemmiksi, mutta laiton tuonti aiheuttaa edelleen ongelmia


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1341/98 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EURO 1999

eurovoc_concepts:
budget deficit
economic convergence
gold standard
loan
money-market liquidity
privatisation
public administration
public debt
redemption
third stage of EMU

text: 22. 2. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 50/27 mod konvergens med henblik p(cid:229) at korrigere det uforholdsm(cid:230)ssigt store underskud og derved opfylde konvergenskriterierne, hvad budgetstillingen ang(cid:229)r. Endvidere blev stk. 9 og 11 i EF-traktatens artikel 104 C, som omhandler sanktioner, ikke anvendt i anden fase af (cid:216)MU. (1) EFT C 236 af 2. 8. 1997. (2) EFT L 209 af 2. 8. 1997. (1999/C 50/035) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1341/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: EURO 1999 Det anfłres p(cid:229) side 110 i Kommissionens rapport fra den 25. marts 1998 om konvergenssituationen og de dertil knyttede anbefalinger i forbindelse med overgangen til (cid:216)MU(cid:146)s tredje fase, at mens disse g(cid:230)ldsrater tidligere i de fleste medlemsstater bidrog til at łge den offentlige g(cid:230)ldsrate, har regeringerne truffet foranstaltninger med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse g(cid:230)ldsniveauet gennem en mere omhyggelig styring af deres finansielle aktiver. Kan Kommissionen oplyse, hvilken type foranstaltninger det drejer sig om? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (4. juni 1998) Den offentlige sektor besk(cid:230)ftiger sig s(cid:230)dvanligvis med finansielle transaktioner, heriblandt transaktioner af łkonomiske og politiske (cid:229)rsager. Disse transaktioner kan f. eks. v(cid:230)re bevillinger af l(cid:229)n og forskud eller investeringer i aktier eller andele. Den offentlige sektor har ligeledes likvide aktiver til styring af de offentlige finanser. Disse finansielle transaktioner p(cid:229)virker den offentlige g(cid:230)ld. For at erhverve de midler, der er nłdvendige for at bevilge l(cid:229)n eller kłbe aktier, m(cid:229) den offentlige sektor stifte g(cid:230)ld. Desuden l(cid:229)ner den offentlige sektor nogle gange mere end nłdvendigt til d(cid:230)kning af budgetunderskuddet og anvender efterfłlgende overskuddet til at opspare likvide reserver. Modsat kan den offentlige sektor ogs(cid:229) anvende noget af overskuddet fra tilbagebetalinger af l(cid:229)n eller fra aktiesalg til at tilbagebetale noget af den offentlige g(cid:230)ld. Indt(cid:230)gter fra privatisering af offentlige virksomheder kan anvendes til at tilbagebetale offentlig g(cid:230)ld eller til at finansiere kłb af andre finansielle aktiver. Den offentlige g(cid:230)ld, som er defineret i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, er en bruttog(cid:230)ld, som kun tager de offentlige passiver i betragtning. Derfor vil salg af offentlige finansielle aktiver nedbringe den offentlige bruttog(cid:230)ld tilsvarende. I de senere (cid:229)r har medlemsstaterne, for at begr(cid:230)nse deres offentlige g(cid:230)ld, koncentreret sig om en mere omhyggelig styring af deres finansielle aktiver. Inden for dette omr(cid:229)de er der truffet foranstaltninger om fłlgende: › f(cid:230)rre bevillinger af offentlige l(cid:229)n og flere tilbagebetalinger af udest(cid:229)ende fordringer (f. eks. gennemfłrte sektoren for socialt boligbyggeri i Nederlandene fra 1993 til 1995 tilbagebetalinger af udest(cid:229)ende g(cid:230)ld til omtrent 8 % af bruttonationalproduktet) › iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af store privatiseringsprogrammer (f. eks. blev indt(cid:230)gterne fra privatiseringer i 1997 af offentlige virksomheder i telekommunikations- og elektricitetssektoren i Portugal samme (cid:229)r brugt til at indfri offentlig g(cid:230)ld, som svarede til n(cid:230)sten 4 % af BNP) › salg af guldreserver og anvendelse af overskuddet til nedbringelse af den offentlige g(cid:230)ld (f. eks. brugte den belgiske regering i 1996 overskuddet fra centralbankens salg af guld for mere end 2 % af BNP til at indfri noget af den offentlige g(cid:230)ld) › nedbringelse af det offentliges beholdning af likvide midler (f. eks. foretog Spanien i 1994 en v(cid:230)sentlig reduktion i de udest(cid:229)ende likvide midler svarende til 2,0 % af BNP)


title: Règlement (CE) n° 912/98 de la Commission du 29 avril 1998 relatif à la fixation des restitutions maximales à l'exportation d'huile d'olive pour la onzième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente ouverte par le règlement (CE) n° 1978/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil

text: L 128/30 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 30. 4. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 912/98 DE LA COMMISSION du 29 avril 1998 relatif (cid:133) la fixation des restitutions maximales (cid:133) l’exportation d’huile d’olive pour la onzi(cid:138)me adjudication partielle effectu(cid:130)e dans le cadre de l’adjudication perma- nente ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 1978/97 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement no 136/66/CEE du Conseil, du 22 septembre 1966, portant (cid:130)tablissement d’une organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des mati(cid:138)res grasses (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1581/96 (2), et notamment son article 3, (CE) no 1978/97 de la consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement Commission (3) a ouvert une adjudication permanente pour la d(cid:130)termination des restitutions (cid:133) l’exportation d’huile d’olive; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 6 du r(cid:138)glement (CE) no 1978/97, compte tenu notamment de la situation et de l’(cid:130)volution pr(cid:130)visible du march(cid:130) de l’huile d’olive dans la Communaut(cid:130) et sur le march(cid:130) mondial, et sur base des offres re(cid:135)ues, il est proc(cid:130)d(cid:130) (cid:133) la fixation des montants maximaux des restitutions (cid:133) l’exportation; que l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) tout soumissionnaire dont l’offre se situe au niveau de la restitution maximale (cid:133) l’exportation ou (cid:133) un niveau inf(cid:130)rieur; consid(cid:130)rant que l’application des dispositions pr(cid:130)cit(cid:130)es conduit (cid:133) fixer les restitutions maximales (cid:133) l’exportation aux montants repris en annexe; consid(cid:130)rant que le comit(cid:130) de gestion des mati(cid:138)res grasses n’a pas (cid:130)mis d’avis dans le d(cid:130)lai imparti par son pr(cid:130)sident, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les restitutions maximales (cid:133) l’exportation d’huile d’olive pour la onzi(cid:138)me adjudication partielle effectu(cid:130)e dans le cadre de l’adjudication permanente ouverte par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1978/97 sont fix(cid:130)es en annexe sur la base des offres d(cid:130)pos(cid:130)es pour le 23 avril 1998. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 30 avril 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 avril 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO 172 du 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 11. (3) JO L 278 du 11. 10. 1997, p. 7. 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 128/31 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 29 avril 1998, fixant les restitutions maximales (cid:133) l’exportation d’huile d’olive pour la onzi(cid:138)me adjudication partielle effectu(cid:130)e dans le cadre de l’adjudication permanente ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 1978/97 Code produit Montant de la restitution (en (cid:130)cus/100 kg) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: Les codes produits, ainsi que les renvois en bas de page, sont d(cid:130)finis au r(cid:138)glement (CEE) no 3846/87 de la Commission, modifi(cid:130)


title: WRITTEN QUESTION No. 1283/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Repairing damage to agriculture caused by natural disaster in Greece

eurovoc_concepts:
Community support framework
EAGGF
Greece
agricultural production
bad weather
damage

text: C 402/106 Official Journal of the European Communities EN 22. 12. 98 The Commission is not aware of any studies estimating that 80 % of unemployment is of a structural nature in Europe. The concepts of structural unemployment used in the technical literature are very different and by no means undisputed. According to a study published by the Commission (European Economy, No 59 of 1995, Analytical Study No 3) structural unemployment in Europe accounts to just under 40 %. The concept of structural unemployment used in this study, based on the absence of workers with proper qualification, is sent direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat. (98/C 402/136) WRITTEN QUESTION E-1283/98 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (29 April 1998) Subject: Repairing damage to agriculture caused by natural disaster in Greece The recent disastrous weather which inflicted severe gales, rainstorms and frost on many parts of Greece (the Peloponnese, islands etc. ) caused widespread damage to production, plant and animal resources and infrastruc- ture. Since restoring agricultural potential after natural disasters is one of the EAGGF(cid:146)s priority intervention measures (Art. 5, ninth indent, of Regulation No. 4256/88 (1), will the Commission say whether it will approve any request that Greece might make for the reallocation of funding from the Community Support Framework in order to repair the damage to agriculture? (1) OJ L 374, 31. 12. 1988, p. 25. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (11 June 1998) The Commission expresses its sympathy to the farmers whose production and productive capacity were hit by bad weather. The Commission is willing to examine a request from the Greek authorities, supported by detailed and well- argued documentation, for a reordering of priorities within the Community support framework (CSF) in order to cover the repair of the damaged productive capacity. However, given the advanced stage of implementation of the CSF, the actual possibilities for reallocating the appropriations still available are extremely limited. (98/C 402/137) WRITTEN QUESTION E-1286/98 by Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Economic relations between Mexico and the European Union Although the European Union is Mexico(cid:146)s second largest trading partner and the second largest source of direct foreign investment in the country, both parties consider that their economic relations are not fulfilling their full potential, bearing in mind that the European Union(cid:146)s participation in Mexico(cid:146)s total trade fell from 11. 45 % in 1990 to 6. 3 % in 1997. Mexico gives less favourable tariff preferences to European countries than it does to other countries with which it has concluded agreements. For its part, the European Union has signed agreements with more than 100 countries granting them more favourable treatment than it does for trade with Mexico. How will the Commission encourage the building of what could be a new relationship between the two parties, bearing in mind that Mexico has moved from a protectionist to an open market stance and that in the last ten years its exports have increased five-fold while its imports have risen by more than 600 %, making it the leading exporter and importer in Latin America?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1264/98 do Deputado Ernesto CACCAVALE à Comissão. Recuperação e preservação das variedades italianas de cânhamo ainda existentes

eurovoc_concepts:
Italy
action programme
agricultural situation
biotechnology
exploitation of resources
hemp
management of resources

text: C 31/28 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 5. 2. 1999 (1999/C 31/034) PERGUNTA ESCRITA E-1264/98 apresentada por Ernesto Caccavale (UPE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Recupera(cid:231)ªo e preserva(cid:231)ªo das variedades italianas de c(cid:226)nhamo ainda existentes No Congresso organizado em 27 e 28 de Fevereiro de 1998 em Carmagnola pela ASSOCANAPA › Coordinamento Italiano per la canapicoltura (Centro de coordena(cid:231)ªo italiano para a cultura do c(cid:226)nhamo) sobre a retomada da cultura do c(cid:226)nhamo na ItÆlia, foi observado que, infelizmente, a maior parte das variedades italianas de fios de c(cid:226)nhamo (Carmagnola, Eletta Campana, Fibranova e muitas outras) estaria perdida para sempre ou sob tal amea(cid:231)a, pelo facto de, hÆ jÆ algumas dØcadas, os institutos de investiga(cid:231)ªo na ItÆlia terem deixado de as reproduzir. As variedades italianas constitu(cid:237)am o fruto de uma selec(cid:231)ªo operada durante vÆrios sØculos, sendo consideradas as melhores do mundo, com rendimentos por fibra que chegavam a ser 60 % superiores aos das outras variedades. A disponibilidade de variedades de c(cid:226)nhamo italianas Ø considerada um requisito essencial para a retomada de uma cultura do c(cid:226)nhamo que, em vez de permanecer na dependŒncia das ajudas comunitÆrias, possa vir a tornar- -se economicamente aut(cid:243)noma. A perda das variedades italianas de c(cid:226)nhamo traduz-se num preju(cid:237)zo para a economia dos pa(cid:237)ses interessados nesta importante cultura e um dano irrevers(cid:237)vel para a biodiversidade e para o ambiente. Na agricultura do Piemonte, foi descoberta recentemente uma semente de c(cid:226)nhamo nªo certificada, certamente derivada de antigas culturas locais. Atendendo (cid:224)s considera(cid:231)ıes anteriores, pode a Comissªo informar quais sªo as medidas que tenciona tomar a fim de incentivar a investiga(cid:231)ªo e garantir a conserva(cid:231)ªo das variedades italianas de c(cid:226)nhamo ainda existentes? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (29 de Maio de 1998) No que diz respeito a medidas que visam estimular a investiga(cid:231)ªo e a garantir a conserva(cid:231)ªo das variedades italianas e europeias de c(cid:226)nhamo, o Regulamento (CE) 1467/94 do Conselho, de 20 de Junho de 1994, relativo (cid:224) conserva(cid:231)ªo, caracteriza(cid:231)ªo, recolha e utiliza(cid:231)ªo dos recursos genØticos na agricultura (1), adoptou um primeiro programa comunitÆrio neste dom(cid:237)nio. Os objectivos deste programa sªo: contribuir para assegurar e melhorar a conserva(cid:231)ªo, caracteriza(cid:231)ªo, documenta(cid:231)ªo, avalia(cid:231)ªo, e utiliza(cid:231)ªo de recursos genØticos vegetais e animais com valor potencial na Comunidade. O Regulamento (CE) 1467/94 do Conselho prevŒ ac(cid:231)ıes concertadas e projectos a custos repartidos. As ac(cid:231)ıes concertadas coordenam as ac(cid:231)ıes individuais de conserva(cid:231)ªo, caracteriza(cid:231)ªo e utiliza(cid:231)ªo desses recursos genØticos na agricultura, realizadas pelos Estados-membros. Os projectos a custos repartidos para a conserva(cid:231)ªo, caracteriza(cid:231)ªo e utiliza(cid:231)ªo desses recursos genØticos na agricultura devem, em geral, ser executados por participantes estabelecidos na Comunidade. SerÆ dada prioridade aos projectos que envolvam a participa(cid:231)ªo de, pelo menos, dois participantes independentes, estabelecidos em Estados-membros diferentes. Os projectos devem, regra geral, ser conclu(cid:237)dos ap(cid:243)s um processo oficial de selec(cid:231)ªo, baseado em convites (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas, publicados no Jornal Oficial. (1) JO L 159 de 28. 6. 1994


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 908/98 af 29. april 1998 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/23 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 908/98 af 29. april 1998 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1599/ 96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestem- melser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om ændring af forordning (EØF) nr. 785/68 (3), særlig artikel 1, stk. 2 og artikel 3, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 1422/95 fastsættes, at cif-prisen ved import af melasse, i det følgende benævnt »den repræsen- tative pris«, fastsættes i overensstemmelse med Kommis- sionens forordning (EØF) nr. 785/68 (4); denne pris fast- sættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i nævnte forordning; den repræsentative pris for melasse beregnes for et EF- grænseovergangssted, som er Amsterdam; denne pris skal beregnes på grundlag af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet, som konstateres på grundlag af note- ringer eller priser på dette marked, der er justeret under hensyntagen til eventuelle kvalitetsforskelle i forhold til standardkvaliteten; standardkvaliteten for melasse blev defineret ved forordning (EØF) nr. 785/68; ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet skal der tages hensyn til samtlige oplys- ninger om tilbud på verdensmarkedet, om konstaterede priser på vigtige markeder i tredjelande samt om købe- kontrakter indgået i den internationale samhandel, som Kommissionen har fået kendskab til enten gennem medlemsstaterne eller på eget initiativ; ved denne konsta- tering kan et gennemsnit af flere priser lægges til grund i henhold til artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68 på betingelse af, at dette gennemsnit kan anses som repræ- sentativt for markedets faktiske tendens; der skal ikke tages hensyn til oplysningerne, når det ikke drejer sig om produkter af sund og sædvanlig handelskva- litet, eller når den i tilbuddet nævnte pris kun vedrører en ringe mængde, der ikke er repræsentativ for markedet; der skal heller ikke tages hensyn til tilbudspriser, som ikke kan anses for repræsentative for markedets faktiske ud- vikling; for at opnå sammenlignelige oplysninger vedrørende melasse af standardkvalitet skal priserne alt efter kvali- teten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes i det omfang, der følger af anvendelsen af artikel 6 i forordning (EØF) nr. 785/68; undtagelsesvis kan en repræsentativ pris i et begrænset tidsrum opretholdes på uændret niveau, når den tilbuds- pris, der har tjent som grundlag for den foregående konstatering af den repræsentative pris, ikke er kommet til Kommissionens kendskab, og de foreliggende tilbuds- priser, som ikke synes at være tilstrækkeligt repræsenta- tive for markedets faktiske tendens, ville føre til pludse- lige og væsentlige ændringer i den repræsentative pris; når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95; såfremt importtolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told; anvendelse af disse bestemmelser giver anledning til at fastsætte de repræsentative priser og tillægsimporttolden for de pågældende produkter som anført til nærværende forordning; i bilaget de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De repræsentative priser og tillægstolden ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1422/95 omhandlede produkter fastsættes som angivet i bilaget. (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 43. (3) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 12. (4) EFT L 145 af 27. 6. 1968, s. 12. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 30. april 1998. L 128/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen BILAG til forordning om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KN-kode Repræsentativ pris i ecu pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Told, i ecu der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,08 8,35 0,01 (cid:190) (cid:190) 0,00 (1) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68, som ændret. (2) Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter