title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet - De Europæiske Fællesskabers finansielle interventioner på energiområdet fra 1995 til 1997

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU financing
EU policy
EU programme
energy policy

text: * * ii it it it *** it it it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 04. 1998 KOM(1998) 244 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS FINANSIELLE INTERVENTIONER PÅ ENERGIOMRÅDET FRA 1995 TIL 1997 DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS FINANSIELLE INTERVENTIONER PÀ ENERGIOMRÅDET FRA 199S TIL 1997 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. 2. INDLEDNING SAMMENDRAG - Oversigt - Støtte - Lån Lånegarantier Finansielle interventioner i tredjelande AFSNITA: Finansiering af energipolitikken AFSNIT B: Transeuropæiske energinet AFSNIT C: Forskning og udvikling på energiområdet AFSNIT D; Strukturfondene AFSNIT E: Finansielle instrumenter i det internationale samarbejde AFSNIT F; EKSF-støtte til kulindustrien AFSNIT G; Lån fra EIB AFSNTTH: EKSF- og Euratom-lån AFSNIT I: Garantier fra EIF s. 3 s. 4 s. 7 s. 9 s. 10 s. 14 s. 16 s. 18 s. 20 s. 23 s. 24 INDLEDNING De Europæiske Fællesskaber har betydelige finansielle instrumenter til rådighed med henblik på at støtte gennemførelsen af de fælles politikker. På grund af den strategiske rolle, som energien spiller for gennemførelsen af flere af de styrkelse af grundlæggende mål, navnlig dem, der angår økonomisk vækst, samhørigheden, livskvalitet og forbindelser med tredjelande, har De Europæiske Fællesskaber mobiliseret og mobiliserer stadig finansielle instrumenter til fordel for aktioner og projekter inden for energisektoren. De elementer af energipolitikken, der hidtil er blevet lagt vægt på i EU, og som har dannet rammen om de finansielle interventioner inden for energisektoren, angår hovedsageligt: - forholdet mellem den eksterne afhængighed og forsyningssikkerheden - integreringen af de europæiske energimarkeder med henblik på at forbedre konkurrenceevnen - udbygningen af energinet på tværs af grænserne og i regioner med utilstrækkelig forsyning - overensstemmelsen mellem energimålene og miljømålene med henblik på en bæredygtig udvikling - udviklingen af teknologi og forskning på energiområdet. Nærværende meddelelse om de finansielle interventioner for perioden 1995 til 1997 er et led i bestræbelserne på at opnå gennemsigtighed, som blev indledt med meddelelsen om en "samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger'*0, de igangværende drøftelser om forslaget til Rådets beslutning om et "flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002) og dertil knyttede foranstaltninger'^ samt anskueliggørelsen a£ hvor stor en del energien udgør af fondenes interventioner og af de horisontale finansielle instrumenter. (l) KOM/97/0167 endelig udg. af 23. 4. 1997. ft KOM/97/0550 endelig udg. af 18. 11. 1997. 3- SAMMENDRAG 1. Nærværende meddelelse er et informationsdokument, som omfatter alle data om De Europæiske Fællesskabers finansielle interventioner på energiområdet for perioden 1995 til 1997. Interventionerne kan tage form af støtte (tilskud), EF- medfinansiering af projekter af interesse for Fællesskabet, lån eller lånegarantier og kan efter omstændighederne stamme fra: - finansielle instrumenter, der er specifikke for energiområdet, som f. eks. programmerne SAVE(J), ALTENERW, SYNERGY^, de transeuropæiske energinet^ og EKSF-støtten til kulindustrien - finansielle instrumenter, der er specifikke for andre interne politikker, men som indeholder et energiafsnit, som f. eks. JOULE-THERMIE-programmet(7) under rammeprogrammet for forskning og udvikling - horisontale finansielle instrumenter som strukturfondene eller Den Europæiske Investeringsbank, der blandt deres mange interventioner støtter bestræbelserne på udvikling og investering inden for energisektoren - finansielle instrumenter, der er specifikke for det internationale samarbejde, og som indeholder et energiafsnit, som f. eks. programmerne PHARE(>> og TAOS00 eller Den Europæiske Udviklingsfond. 2. Nedenstående tabel viser beløbene for de finansielle interventioner, der stammer fra de forskellige instrumenter. FINANSIELLE INSTRUMENTER I. ST0TTE A. Finansiering af energipolitikken B. Transeuropaeiske energinet C. Forskning og udvikling pa energiomradet D. Strukturfondene E. Finansielle instrumenter i det internationale samarbejde (i mio. ECU) 1995 1848,6 41,7 12,2 775,6 500,0 393,2 1996 1393,3 37,8 8,9 524,1 500,0 245,0 1997 1414,7 36,8 24,2 580,1 500,0 184,8 TOTAL 4656,6 116,3 45,3 1879,8 1500,0 823,0 F. EKSF-st0ttetilkulindustrien 125,9 77,5 88,4 291,8 it. LAN G. Lan fra EIB H. EKSF- og Euratom-lan m. GARANTBER I. Garantier fra EIF 3100,8 3083,0 17,8 4957,2 4945,0 12,2 2171,0 2090,4 80,6 11,9 11,9 270,2 270,2 3,7 3,7 10229,0 10118,4 110,6 285,8 285,8 (,) Rådets (4) Rådets (5) Rådets ^Rådets ° Rådets ^Rådets ° Rådets beslutning 96/737/EF af 16. december 1996 (EFT L 335 af 24. 12. 1996). beslutning 93/500/EF af 13. september 1993 (EFT L 235 af 18. 9. 1993). forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 (EFT L 104 af 22. 4. 1997). forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 (EFT L 228 af 23. 9. 1995). beslutning 94/806/EF af 23. november 1994 (EFT L 334 af 22. 12. 1994). forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989 (EFT L 375 af 23. 12. 1989). forordning (Euratom, EF) nr. 1279/96 af 25. juni 1996 (EFT L 165 af 4. 7. 1996). - 4- EF-støtten til energisektoren stammer fra det almindelige budget og fra EKSF- budgettet. På det almindelige budget tegner energidelen af rammeprogrammet for forskning og udvikling, herunder JOULE-THERMIE-programmet, og strukturfondene sig for de største beløb på energiområdet. EKSF-budgettet finansierer aktioner inden for kulsektoren, navnlig vedrørende omskoling af arbejdstagere, rentegodtgørelse i forbindelse med lån til industriel omstilling samt forskningsprogrammer inden for denne sektor. Støtten til og EF-medfinansieringen af energisektoren beløber sig til 4 656,6 mio. ECU for referenceperioden (1995-1997). Af denne støtte og medfinansiering stammer 93,7 %, hvilket svarer til 4 364,8 mio. ECU, fra det almindelige budget. Lån fra De Europæiske Fællesskabers finansielle instrumenter til energiprojekter stammer næsten udelukkende fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB). De til referenceperioden bevilgede 10 229 mio. ECU, hvoraf 10 118,4 mio. ECU hidrører fra EIB og 110,6 mio. ECU fra EKSF. beløber lån sig for Det finansielle instrument, som kan yde lånegarantier inden for energisektoren, er Den Europæiske Investeringsfond (EIF). I referenceperioden har EIF ydet lånegarantier for et samlet beløb på 285,8 mio. ECU. Den Europæiske Union yder Ugeledes finansiel bistand og lån til tredjelande som led i den internationale samarbejdspolitik. Nedenstående tabel giver en oversigt over interventionerne uden for Den Europæiske Union set i relation til samtlige interventioner på energiområdet. FINANSIELLE 1NSTRUMENTER I. Stette heraf i tredjelande hvilket udgor II. Lan heraf i tredjelande hvilket udgor HI. Garantier heraf i tredjelande hvilket udgor (i mio. ECU) IALT 4656,6 823,0 10229,0 1986,0 285,8 182,0 17,7% 19,4 % 63,7 % 7. I de følgende ni kapitler gives der en detaljeret præsentation af EF's støtte, lån og garantier til energisektoren fra 1995 til 1997, opdelt efter midlernes oprindelse: A. B. C. D. E. F. G. H. I. Finansiering af energipolitikken Transeuropæiske energinet Forskning og udvikling på energiområdet Strukturfondene Finansielle instrumenter i det internationale samarbejde EKSF-støtte til kulindustrien Lån fra EIB EKSF- og Euratom-lån Garantier fra EIF 6- FINANSIERING AF ENERGIPOLITIKKEN Nedenstående tabel viser de beløb, der er forpligtet fra 1995 til 1997 til diverse aktioner som led i energipolitikken. PROGRAMMER / AKTIONER SAVE ALTENER SYNERGY Observatorium Energiplanlaegning pa regionalt plan(l0) 0vrige aktioner I ALT 1995 7,20 13,17 13,77 2,06 5,50 - 41,70 1996 15,00 10,00 9,00 1,77 - 2,00 37,77 (i mio. ECU) 1997 17,91 8,92 6,86 2,15 - 0,99 36,83 Il-programmet, som hovedsageligt omhandler SAVE af energieffektiviteten, har faet bevilget et vejledende budget på 45 mio. ECU for perioden 1996-2000. Siden 1996 har den regionale energiplanlægning været en integreret del af SAVE I I-programmet under benævnelsen "energiplanlægning for regioner og byer". Der blev forpligtet 5,2 mio. ECU i 1996 og 5,7 mio. ECU i 1997 til denne del. forbedringen ALTENER-programmet, som har til formål at fremme vedvarende energi, råder over et budget på 46,4 mio. ECU for perioden 1993-1997. (0) Siden 1996 har planlægningen været en integreret del af SAVE 11-programmet. - 7- SYNERGY er et program for internationalt samarbejde, der udelukkende vedrører energisektoren og navnlig assistance til, udformning og udarbejdelse af energipolitikken i tredjelande. For perioden fra 1995 til 1997 var fordelingen af de forpligtede beløb på de vigtigste regioner i verden som følger: Fordeling af SYNERGY-aktionerne på regioner Horisontalt 0st- og central- europaeiske lande SNG Middelhavsomradet Asien Latinamerika Afrika Flere regioner 1 ALT 1995 242 4820 2666 2520 1131 1040 - 573 12992 % 1,9 37,1 20,5 19,4 8,7 8,0 - 4,4 100,0 1996 634 2146 742 1437 1730 1168 224 889 8970 % 7,1 23,9 8,3 16,0 19,3 13,0 2,5 9,9 100,0 0 mio. ECU) 1997 950 622 1266 1079 1047 948 209 739 6860 % 13,6 8,5 18,2 15,5 15 13,3 3 10,6 100,0 NB: Rubrikken "Flere regioner" vedrører fælles aktioner i Sortehavet for lande, der hovedsageligt tilhører de øst- og centraleuropæiske lande, SNG og landene i Middelhavsområdet. 5. Det Europæiske Energiobservatorium blev oprettet i 1995. Dets formål er: - fortsat at observere tendenserne, udviklingen og prognoserne for udbuddet af samt efterspørgslen og priserne på de forskellige former for energi energimarkederne, - at evaluere og formidle viden på dette område - at udvikle en fælles analysemetode - at etablere specialiserede netværk for energisektorens samspil med alle videnskabelige, økonomiske og sociale aktiviteter. Bevillingerne for perioden 1995-1997 beløb sig til 5,98 mio. ECU. 6. 7. Euratom finansierer aktiviteter inden for "transport af radioaktivt materiale". De indgåede forpligtelser nåede op på 2 mio. ECU i 1996 og 0,7 mio. ECU i 1997 (opført under "Øvrige aktioner" i tabellen under punkt A. 1. ). Europa-Kommissionen vedtog den 18. november 1997 et forslag til Rådets beslutning om samling af alle EF-aktioner og -programmer henhørende under energipolitikken under ét flerårigt rammeprogram (1998-2002) med henblik på at forbedre gennemsigtigheden, effektiviteten og samordningen af EU's indsats på det energipolitiske område. 8- B. TRANSEUROPÆISKE ENERGINET Dette program, som har et vejledende budget på 112 mio. ECU for perioden 1995- 1999, har som formål at bidrage til etableringen og udbygningen af de transeuropæiske af og mteroperabiliteten mellem nationale net samt adgangen til disse* net og forlængelsen af dem uden for Fællesskabet. sammenkoblingen energinet ved fremme at TEN-programmet dækker en del af udgifterne forbundet med gennemførelsen af forberedende økonomiske og tekniske gennemførlighedsundersøgelser undersøgelser og evalueringer. Programmet kan ligeledes, i behørigt begrundede tilfælde, anvendes til at yde rentegodtgørelser, til at reducere omkostningerne ved en lånegaranti eller til at yde direkte tilskud. samt For referenceperiodens vedkommende drejer aktionerne sig udelukkende om medfinansieringen af undersøgelser vedrørende projekter af fælles interesse. Nedenstående tabel viser de indgåede forpligtelser pr. sektor fra 1995 til 1997: SEKTOR Elektricitet Naturgas I ALT 1995 6,5 5,7 12,2 1996 3,7 5,2 8,9 (i mio. ECU) 1997 9,2 15,0 24,2 Fordelingen af den finansielle støtte til de transeuropæiske energinet opdelt efter prioriteringen af EF-aktionerne er som følger: PRIORITERING elektriske af de sammenkoblinger mellem Udbygning medlemsstaterne, herunder de indenlandske sammenkoblinger, der er nodvendige for udnyttelsen af sammenkoblingerne mellem medlemsstaterne Udbygning af medlemsstaternes elektriske sammenkoblinger med tredjelande i Europa og med landene i Middelhavsomradet Indforelse af naturgas i nye regioner i medlemsstaterne, herunder tilslutning af de isolerede ledningsnet til de sammenkoblede europaeiske gasledninger (LNG Foragelse af den modtagelses- og transportkapacitet (flydende naturgas)) lagringskapacitet, der er ruadvendige for at tilfredsstille eftersporgslen, samt diversificering af energikilderne og af naturgassens tilferselsveje. samt den (i mio. ECU) 1995 2,39 1996 0,72 1997 4,53 4,09 1,92 3,00 0,97 4,65 0,58 3,76 4,21 14,44 9- C FORSKNING OG UDVIKLING PÅ ENERGIOMRÅDET Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1994-1998) finansierer eller medfinansierer specifikke aktioner til fordel for energien på nedenstående områder med et disponibelt budget p$ 2 403 mio. ECU: - Ikke-nuklear energi Programmet for "Ikke-nuklear energi" indeholder et forskningsafsnit (JOULE) og et demonstrationsafsnit (THERMIE). Programmet har fået bevilget 1 039 mio. ECU. - Nuklear fissionsenergi Programmet vedrørende sikkerhed i forbindelse med nuklear fission har fået bevilget 170,5 mio. ECU og omfatter følgende områder: • udforskning af nye strategier • reaktorsikkerhed • håndtering og deponering af radioaktivt affald samt nedlukning • bestrålingens virkninger for mennesket og miljøet • kontrol over tidligere indtrufne hændelser. - Kontrolleret termonuklear fusion Programmet, som omfatter al den forskning inden for fusionsenergi, der udføres i medlemsstaterne, har fået bevilget 846 mio. ECU og dækker følgende områder: • "Next Step"-aktiviteterne, navnlig i ITER-samarbejdet (International Thermonuclear Experimental Reactor) • fællesforetagendet JET (Joint European Torus) • konceptforbedringer langsigtet teknologi. • -10 2. THERMIE-programmet sigter specielt på at støtte demonstrationsprojekter samt strategi, formidling og incitamenter for små og mellemstore virksomheder. 2. 1. THERMIE-programmets mål er følgende: - forbedre den effektive energiudnyttelse på efterspørgsels- og udbudssiden - fremme en bredere udnyttelse af vedvarende energikilder - tilskynde til en renere og mere effektiv udnyttelse af kul og de øvrige former for fast brændsel - optimere udnyttelsen af EU's olie- og gasressourcer. 2. 2. THERMIE-programmet består af to afsnit : THERMIE • aktioner af type A : finansiel støtte til demonstrationsprojekter med omkostningsdeling, der inddrager nyskabende energiteknologier inden for de tre følgende sektorer: • rationel energiudnyttelse • vedvarende energikilder • fossile brændstoffer. THERMIE - aktioner af type B : finansiel støtte til andre aktiviteter på følgende områder: • udvikling og gennemførelse af en strategi for forskning og teknologisk udvikling på energiområdet • udbredelse af energiteknologier • samordnede aktioner og samordningsnet • forberedende foranstaltninger, ledsage- og støtteforanstaltninger • incitamenter for at fremme og lette små og mellemstore virksomheders deltagelse i aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling. 2. 3. THERMIE-programmet kan Ugeledes anvendes til interventioner i tredjelande. I (tilknyttede indledt 106 aktioner af type B forbindelse er der denne foranstaltninger) for 10,2 mio. ECU fra 1995 til 1997. 2. 4. Nedenstående tabel viser fordelingen af de indgåede THERMEE-forpligtelser fra 1995 til 1997. THERMIE-programmet • Demonstration (Aktioner af type A) • Tilknyttede foranstaltninger (Aktioner af typeB) • Diverse I ALT 1995 110,5 29,0 1,3 140,8 (i mio. ECU) 1996 113,3 17,7 - 131,0 1997 148,1 10,1 1,5 159,7 - 1 1- JOULE-programmet har til formål at stimulere forskning og teknologisk udvikling inden for rene og effektive energiteknologier med henblik på at bidrage til energisikkerhed og til en bæredygtig udvikling. JOULE-programmet omfatter tekniske områder vedrørende: - en strategi for forskning og teknologisk udvikling på energiområdet og en analyse af samspillet mellem energi, miljø og økonomi - rationel energiudnyttelse - vedvarende energi fast brændsel. - For JOULE-programmet er der indgået forpligtelser for et samlet beløb på 183,7 mio. ECU i 1995, 42,8 i 1996 og 132,7 i 1997. 4. og økonomisk Fællesskabets aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling på området for fusionsenergi har som langsigtet formål i fællesskab at fremskaffe reaktorer, prototyper på kraftværker, som opfylder samfundets behov, såsom driftssikkerhed, miljøvenlighed gennemføres hovedsageligt som led i foranstaltninger med omkostningsdeling sammen med organisationer i medlemsstaterne (associeringer), inden for fællesforetagendet JET (Joint European Torus) og som led i multilaterale aftaler. Specifikke aktiviteter vedrørende fusionsteknologi gennemføres Ugeledes i Det FæUes Forskningscenter (FFC). Nedenstående tabel viser fordelingen af EF-bidraget til udbetalingerne fra 1995 til 1997. levedygtighed. Aktiviteterne Associeringer JET FFC Diverse I ALT 1995 88,0 65,3 10,8 28,3 192,4 1996 89,7 58,6 10,1 37,4 195,8 (i mio. ECU) 1997 (sk0n) 107,4 65,2 40,9 223,1 12 5. Nedenstående tabel viser en detaljeret oversigt over udviklingen i alle udgifterne til forskning og udvikling inden for energisektoren for årene 1995-1997. FORPLIGTELSER 1995 1996 A. Direkte aktioner - FFC 1. Nuklear fissionsenergi (reaktorsikkerhed, handtering af radioaktivt afifald, fissilt materiale, nukleart braendsel) 2. Termonuklear fusion 3. 4. 5. Det supplerende HFR-program Ikke-nuklear energi (solenergi, RUE) St0tte til energipolitikken (GD XVII) ° ° B. Aktioner med omkostningsdeling 1. Nuklear fissionsenergi 108,1 63,8 11,4 - 14,4 18,5 667,5 71,9 (i mio. ECU) 1997 (forelebige) 88,1 62,8 12,3 4,8 - 8,2 83,6 63,2 10,3 3,8 - 6,3 440,5 68,6 492,0 12,7 (handtering og deponering af radioaktivt affald, nedlukning af atomkraftvaerker, Teleman, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission) 2. Termonuklear fusion™ 3. (det generelle program, deltagelse i JET) Ikke-nuklear energi (vedvarende energi, RUE): - JOULE -THERMIE I ALT A + B 270,8 198,3 186,9 184,0 140,8 775,6 42,8 130,8 524. 1 132,7 159,7 580,1 Uden for energiprogrammerne findes der i de øvrige programmer under det fjerde rammeprogram aktioner, som også vedrører energi, f. eks. i programmerne ESPRIT og INCO (samarbejdsprogrammer inden for forskning og teknologisk udvikling med tredjelande og internationale organisationer, som finansierer energiaktiviteter, navnlig og udviklingslandene). centraleuropæiske i de øst- lande og (ll) FFC's støtte til energipolitikken har fra 1996 hørt under den nukleare fissionsenergi. (>2) Herunder forpligtelsen for flerårige kontrakter. 13 D. STRUKTURFONDENE Strukturfondene (EFRU, ESF, EUGFL etc. ) spiller en aktiv roUe for finansieringen af en række programmer, der har til formål at løse energiproblemer i de dårligst stillede regioner gennem EF-støtterammer og EF-initiativer. til støtte strukturfondenes største del af energisektoren går Den mål 1-områderne. Således medfinansierer Fællesskabet energiprojekter i alle EF-støtterammerne for tilbagestående regioner (mål 1) med henblik på at forbedre de grundlæggende økonomiske infrastrukturer. EF-tilskuddet stammer hovedsageligt fra EFRU. Nedenstående tabel viser en detaljeret fordeUng pr. land af støtten til mål 1- områderne for strukturfondenes programmeringsperiode 1995-1999. Da det på grund af strukturfondenes opbygning er vanskeligt at isolere og angive den årlige støtte til energisektoren, er der anvendt en metode med ligelig fordeUng pr. år. til EF-støtte til enereisektoren i mål 1-områderne via strukturfondene MEDLEMSSTAT 0strig Graskenland Spanien Frankrig Irland Italien Portugal Det Forenede Kongerige 1ALT Perioden 1994-1999 (1994-priser) 4 1065 704 8 70 392 566 190 2999 (i mio. ECU) ArBgt gennemsnit 0,7 177,5 117,3 1,3 11,7 65,4 94,3 31,7 500,0 Beløbene i ovenstående tabel omfatter den støtte, der er ydet som led i EF- støtterammerne for 1994-1999, samt de beløb, der er ydet gennem programmerne for EF-initiativer (hovedsagehgt INTERREG H). 14 3. Navnlig EF-initiativet INTERREG II (REGEN-afsnittet) med en bevilling på 500 mio. ECU for programmeringsperioden 1994-1999 har til formål at færdiggøre de transeuropæiske energinet, herunder især: - tilførsel af russisk gas fra den græsk-bulgarske grænse til Athen samt modtagelse, behandling og transport af flydende gas fra Algeriet - færdiggørelse af arbejdet med indførelse af naturgas i Portugal - færdiggørelse af systemerne for sammenkobling, modtagelse og transport af naturgas meUem Spanien og Portugal - færdiggørelse af sammenkoblingen af de elektriske systemer mellem Grækenland og Italien. tabel viser fordelingen pr. Nedenstående interventioner vedrørende EF-initiativet INTERREG H (REGEN-afcnittet) for perioden 1994- 1999 (beløbene indgår i foregående tabel over fordelingen pr. medlemsstat). land af finansielle LAND Spanien Graekenland Italien Portugal I ALT (i mio. ECU) I I INTERREG U (REGEN-afsnittet) 1994 - 1999 80 200 80 140 500 Det samlede EF-tilskud, der er fastsat i EF-støtterammerne for tilbagestående regioner og i programmerne for EF-initiativer, beløber sig til 2 999 mio. ECU for perioden 1994-1999, hvilket svarer til 2,7 % af strukturfondenes samlede tilskud til mål 1-områderne og 4,3 % af EFRU-støtten. 15- E. FINANSIELLE INSTRUMENTER I DET INTERNATIONA!. F. SAMARBEJDE PHARE PHARE-programmet har til formål at hjælpe landene i Øst- og Centraleuropa med at nå op på det europæiske udviklingsniveau og med at etablere tættere politiske og økonomiske forbindelser meUem disse lande og Den Europæiske Union inden for rammerne af Europaaftalerne og før-tiltrædelses-strategien. PHARE-programmet omhandler blandt andet energiinfrastrukturer og nuklear sikkerhed. Følgende tabel angiver størrelsesordenen af de beløb, der er anvendt på energiområdet fra 1995 til 1997: SEKTOR Nuklear Ikke-nuklear I ALT Energi TACIS 1995 27 75 102 1996 6 42 48 (i mio. ECU) 1997 13,2 12,6 25,8 TACIS-programmet har til formål at støtte saneringen og den økonomiske genopbygning i de nye uafhængige stater (SNG) og MongoUet. De aktioner, der gennemføres via TACIS-programmet, angår blandt andre sektoren for energi og nuklear sikkerhed. Nedenstående tabel viser fordelingen af de beløb, der er anvendt på energisektoren fra 1995 til 1997: SEKTOR Nuklear Ikke-nuklear I ALT Energi 1995 96<1J> 42 138 1996 117,5 46 163,5 (i mio. ECU) 1997 68 45,6 U3. 6 LANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET - MEDA MEDA-programmet(u) (1995-1999) vedrører ledsageforanstaltninger til reformer af økonomiske og sociale strukturer i tredjelande i Middelhavsområdet. Et af målene med MEDA-programmets interventioner er et samarbejde inden for energi og transeuropæiske net. (,,) Inkl. 37,5 mio. ECU fra G7-aktionen. (M) Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 (EFT L 189 af 30. 7. 1996). 16 Der er tale om aktioner, som gennemføres enten inden for rammerne af bilaterale protokoller mellem Fællesskabet og et tredjeland i Middelhavsområdet eller som led i et horisontalt finansielt samarbejde, der berører flere lande i regionen. I 1995 og 1996 var de beløb, der blev tildelt energisektoren, på henholdsvis 1 og 0,2 mio. ECU. 4. DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (AVS-LANDENE) Inden for rammerne af EUF er der blevet tildelt energisektoren 127,7, 21,5 og 32,7 mio. ECU i 1995, 1996 og 1997. Disse beløb dækker hovedsageligt finansieringen af vandkraftprojekter og rehabilitering af infrastrukturer. 5. UDVIKLINGSLANDE I ASIEN OG LATINAMERIKA I Rådets forordning 443/92(M) af 25. februar 1992 er der fastsat aktioner for teknisk og finansiel bistand samt et økonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika. Energisektoren er blandt de højt prioriterede områder i dette program Nedenstående beløb blev bevilget til energisektoren i 1995 og 1996. For udviklingslandene i Asien(,6) angives størrelsesordenen af de bevilgede beløb (på nuværende tidspunkt meUem 8 og 10 mio. ECU pr. år). Der gøres opmærksom på, at Kommissionen i 1996 fremlagde en meddelelse om en europæisk-asiatisk samarbejdsstrategi inden for energi, og at et særprogram for energisamarbejde med Latinamerika er blevet etableret. Udviklingslande i Asien Udviklingslande i Latinamerika I ALT 1995 7,5 17,0 24,5 1996 7,5 4,3 11,8 (i mio. ECU) 1997 5 7,7 12. 7 6. OVERSIGT OVER INSTRUMENTERNE I DET INTERNATIONALE SAMARBEJDE Nedenstående tabel viser en oversigt over de beløb, der er tildelt energisektoren gennem de finansielle instrumenter i det internationale samarbejde. FINANSIELT INSTRUMENT PHARE TACIS LANDEI MIDDELHAVSOMRADET UDVIKLINGSLANDE (Asien og Latinamerika) EUF (AVS-lande) I ALT 1995 102,0 138,0 1,0 24,5 127,7 393,2 (i mio. ECU) 1996 48,0 163,5 0,2 11,8 21,5 245,0 1997 25,8 113,6 - 12,7 32,7 184,8 (,5) EFT L 052 af 27. 2. 1992. <**> KOM/96/0308 endelig udg. af 18. juli 1996. 17 F. EKSF-STØTTE TIL KULINDUSTRIEN EKSF finansierer et vist antal aktioner over aktionsbudgettet. Aktionerne tager navnlig sigte på omskoling af arbejdstagere, rentegodtgørelse i forbindelse med lån til industriel omstilling samt finansiering af forskningsprogrammer inden for kul- og stålsektoren og sociale støtteforanstaltninger. EU-støtten til energisektoren (kul) vedrører to hovedgrupper: - støtte til omskoling - støtte til forskning. Nedenstående tabeller viser udviklingen i de forskellige typer EKSF-støtte til kulindustrien i perioden 1993-1997 samt fordelingen på medlemsstater fra 1995 til 1997(,7). Fordeling af EKSF-støtte til kulindustrien Stette til omskoling - traditionel stette - socialedel af kulstertten Stette til forskning - projekter - I ALT formidling 1993 120,3 70,3 50,0 51,8 51,2 0,6 172,1 1994 117,2 77,2 40,0 17,0 16,9 0,1 134,2 1995 104,3 64,3 40,0 21,6 21,4 0,2 125,9 Fordeling nå medlemsstater af støtte til omskoling i mio. ECU) ( 1996 46,5 23,3 23,2 31,0 30,7 0,3 77,5 1997 59,8 30,8 29,0 29,0 28,7 0,3 88,8 ( i mio. ECU) Belgien Tyskland Spanien Frankrig Portugal Det Forenede Kongerige IALTEF Traditionel støtte 1996 1,4 18,6 2,6 - 0,1 0,6 23,3 1995 1,0 31,2 7,2 1,8 0,4 22,7 64,3 1997 - 20,6 5,8 3,6 - 0,8 30,8 Sociale del af kidstetten 1996 1,4 13,4 3,2 4,6 - 0,6 23,2 1995 1,6 19,0 9,6 1,8 0,2 7,8 40,0 1997 - 13,7 7,5 7,0 - 0,8 29?0 (,7) Kilde: EKSF's finansberetninger. 18 Inden for teknisk forskning på kulområdet blev 29 projekter udvalgt til finansiel støtte i 1995, 23 projekter i 1996 og 31 projekter i 1997. Projekternes hovedformål er effektiv beskyttelse af miljøet og bevidstgørelse af borgerne omkring kullets roUe som energikilde, forbedring af kullets konkurrencemæssige situation og rationel udnyttelse af fællesskabsressourcerne. Den finansielle fordeling på de forskellige forskningsområder var som følger: Mineteknik: - udgravningssystemer - minegas, ventilation, klima - kuludvindingsteknikker - mineinfrastruktur - minedrift Udnyttelseafkul: - forarbejdning af kul - anvendelse af kul inden for metalhirgi - omdannelse af kul - forbraending og forgasning af kul Formidling I ALT 1995 5,2 2,3 2,7 - - 0,2 16,2 1,8 1,9 1,4 11,1 0,2 21,6 (i mio. ECU) 1997 10,0 4,7 0,5 2,7 1,2 0,8 18,7 4,2 3,4 - 11,2 1996 11,0 1,6 2,1 0,6 0,9 5,8 19,7 3,2 5,5 1,6 9,4 0,3 0,3 31,00 29,0 19 G. LÅN FRA EIB Den Europæiske Investeringsbank har til opgave at bidrage til medlemsstaternes integration, afbalancerede udvikling samt økonomiske og sociale samhørighed. Til dette formål kanaliserer EIB betydelige midler til finansiering af investeringer, der er i overensstemmelse med EU's målsætninger, herunder energimålene. Følgende tabel viser den historiske udvikling i EIB's finansiering1 o») Lan fra EIB Finansiering ydet til energisektoren %afEIB'saktivitet 1993 2576 1994 3384 1995 3083 1996 4945 15,4 % 20,4 % 17,3 % 25% (i mio. ECU) 1997 2090 10% 2. Den finansiering, der er ydet fra 1995 til 1997, vedrører hovedsageligt: • • • • • produktion af oUe og gas samt elektricitet - navnlig ved hjælp af vandkraftværker eller naturgasfyrede combined-cycle-anlæg transport og forsyning af elektricitet og naturgas ledningsnet til transport af naturgas og elektricitet, herunder fire højtprioriterede TEN-projekter opførelse af kraftvarmeværker til forbrænding af affald opførelse af varmekraftværker, der anvender brunkul. (,8) Kilde : EIB's årsberetninger. 20 Nedenstående tabel viser fordelingen på de forskelUge sektorer. Produktion • Fossilt fyrede kraftvaerker • Vandkraftvaerker • Fjernvarmevaerker • Udnyttelse afolieog gas • Fast braendsel • Alternativ geotermisk energi Transport, lagring og oparbejdning • Elektricitet • Naturgas, oUe Forsyning • Elektricitet • Naturgas • Varme I ALT (i mio. ECU) 1995 1996 1842,2 609,8 292,1 363,4 582,7 0,2 - 966,3 154,4 811,9 268,6 68,9 190,8 8,9 3083,1 2722,0 2181,0 31,7 302,2 176,9 - 30,2 1693,3 305,5 1387,8 529,6 271,4 203,9 54,3 4944,9 1997 1100,5 556,2 189,4 96,1 182,4 - 76,4 370,8 87,5 283,3 619,1 282,5 148,4 188,2 2090,4 EIB's interventioner til transmission af elektricitet og naturgas var på 522 mio. ECU i 1995, 695 mio. ECU i 1996 og 300 mio. ECU i 1997. til fordel for højtprioriterede transeuropæiske net I overensstemmelse med energipolitikken udgør udviklingen af de interne energiressourcer, diversificeringen af indførslen og en mere rationel udnyttelse af energien EIB's udvælgelseskriterier. Gennemførelsen af det indre marked fører Ugeledes til, at der lægges vægt på sammenkoblingen af gas- og elektricitetsnet, såvel inden for som uden for Fællesskabet. 11995 gik 30 % af investeringerne til udvikling af de interne energiressourcer, 26 % til diversificering af indførslen og 44 % til forvaltning og rationel udnyttelse af energien. For 1996 og 1997 er taUene henholdsvis 17 og 21 %, 49 og 19 % samt 34 og 60 %. 21 Fordelingen på medlemsstater af den finansiering, EIB har ydet til energisektoren i Fællesskabet, er som følger: Lan fra EIB LAND Belgien Danmark Tyskland Graekenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene 0strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige 0vrige I ALT Energisektoren (i mio. ECU) 1996 7 15 924 379 539 3 - 1637 - 140 26 489 - 111 674 - 4945 1997 - 84 489 126 169 17 - 351 - 30 212 30 45 80 349 109 2090 1995 34 84 626 36 315 4 - 625 - - - 134 - 111 636 479 3083 Den finansiering, som EIB har bevilget uden for Fællesskabet som led i EU- politikken for udviklingsbistand til tredjelande, udgjorde i 1995 2 805 mio. ECU, heraf 689 mio. ECU til energisektoren, 2 294 mio. ECU i 1996, heraf 704 mio. ECU til energisektoren og 3 144 mio. ECU i 1997, heraf 593 mio. ECU til energisektoren. Lånene til fordel for energisektoren tager hovedsageligt sigte på opførelse og modernisering af kraftværker, forøgelse af transport- og forsyningskapaciteten for elektricitet samt udviklingen af olieressourcerne. Finansiering uden for EU Energisektoren LAND AVS-landene Sydafrika Middelhavslandene 0st- og Centraleuropa Latinamerika Asien OLT IALT 1995 108 - 149 290 18 125 - 689 1996 109 56 174 363 - - 2 704 (i mio. ECU) 1997 35 45 346 70 - 93 4 593 (l9> Projekter af europæisk interesse uden for medlemsstaternes område. - 2 2- H. EKSF- OG EURATOM-LÅN 1. EKSF-LÅN 1. 1. I 1995 faldt de samlede EKSF-lån (402,8 mio. ECU) med 40,2 % i forhold til 1994. 1 1996 lå de samlede EKSF-lån (279,7 mio. ECU) ligeledes langt under 1995-beløbet I 1997 blev den samlede EKSF-långivning (541,2 mio. ECU) til gengæld noget højere end i 1996. Denne stigning skyldes, at 1997, og helt konkret første halvdel af året, var sidste periode, hvor der kunne udbetales EKSF-lån, med undtagelse af visse særtilfælde. De retningslinjer, som Kommissionen fastlagde i 1994 med hensyn til omlægning af EKSF's lånoptagelses- og långivningsaktiviteter i forbindelse med EKSF-traktatens udløb i år 2002, kan have haft en (sidste) ekspansiv virkning over for potentielle låntagere. Disse kan nu ikke længere håbe på at fa langfristede lån, dvs. lån som løber længere end til år 2002, undtagen for visse store infrastrukturprojekter af europæisk interesse, for hvilke det er muligt at få en statsgaranti. 1. 2. 11995 og 1996 fik Spanien bevilget to lån på henholdsvis 17,8 mio. ECU og 12,2 mio. ECU til kulindustrien. I 1997 blev der bevilget et lån på 80,6 mio. ECU til finansiering af det portugisiske naturgasnet. Følgende tabel giver en oversigt over EKSF-lån for perioden 1995-1997(M). 1995 402,8 17,8 4. 42% 1996 279,7 12,2 4,36% 17,8 12,2 (i mio. ECU) 1997 541,2 80,6 14,89% 80,6 EKSF-lan i alt Energi i alt Energiens andel (%) Fordeling - Kulindustrien (art. 54, stk. 1) - Varmekraftvaerker - 0vrige sektorer 2. EURATOM-LÅN Siden 1988 er der ikke gennemført en eneste lånetransaktion som følge af den ugunstige konjunktur i denne sektor. Rådets afgørelse 94/179/Euratom(2l) af 21. marts 1994 bemyndiger Kommissionen til at bevilge lån, der har til formål at forbedre sikkerheden og effektiviteten i atomkraftværkerne i de øst- og centraleuropæiske lande samt i det tidligere Sovjetunionen. Indtil nu er der ikke gennemført nogen lånetransaktioner, men der er udpeget projekter, for hvilke det forberedende arbejde er i gang. ^ Kilde: EKSF's finansberetninger. °l) EFT L 084 af 29. 3. 1994. -23 1. GARANTIER FRA EIF Den Europæiske Investeringsfond (EIF), et partnerskab mellem den offentlige og den private sektor etableret i juni 1994, udsteder langfristede garantier til fordel for små og mellemstore virksomheder og store infrastrukturprojekter, herunder de transeuropæiske energinet. EIF's hovedmål inden for energisektoren er at gøre det lettere for privat kapital at deltage i TEN-projekterne. Siden etableringen var der i slutningen af 1997 i alt undertegnet garantier for 2 165 mio. ECU, heraf 23,8 % til energisektoren (TEN). Nedenstående tabel viser fordelingen af de undertegnede garantier i 1995, 1996 og 1997 på interventionsområder(M). SEKTOR Transeuropaeiske infrastrukturnet heraf energi: - iEU - udenforEU Sma og meUemstore virksomheder I ALT 1995 116,5 11,9 11,9 - 116,5 (i mio. ECU) 1997 335,2 3,7 3,7 364,8 700,0 1996 582,1 270,2 88,2 182,0 251,3 833,4 * * * ^ Kilde : EIF's årsberetninger. 24 ISSN 0254-1459 KOM(98) 244 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 12 15 Katalognummer : CB-CO-98-265-DA-C ISBN 92-78-35272-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 2£"


title: 1999/157/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 1998, Thüringenissä sijaitsevalle Triptis Porzellan GmbH-yritykselle myönnettävästä valtion tuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1324) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
Thuringia
aid to undertakings
ceramics
redemption

formats: html pdf print

text: L 52/48 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 2. 1999 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, Th(cid:129)ringeniss(cid:132) sijaitsevalle Triptis Porzellan GmbH-yritykselle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) valtion tuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1324) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/157/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopi- muksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on pyyt(cid:132)nyt niit(cid:132), joiden etua asia koskee, esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa edell(cid:132) mainittujen artiklojen mukaisesti sek(cid:132) ottanut huomioon n(cid:132)m(cid:132) huomautukset, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: Saksa toimitti huomautuksensa 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), joka saapui komissioon samana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132). Komissio pyysi lis(cid:132)tietoja 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta ja 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyill(cid:132) kirjeill(cid:132). Saksa vastasi pyynt(cid:148)ihin 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1997 (kirjattu saapuneeksi 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta) ja 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1997 (kirjattu saapuneeksi 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta) p(cid:132)iv(cid:132)tyill(cid:132) kirjeill(cid:132). Asiasta keskusteltiin Saksan edustajien kanssa Berliiniss(cid:132) 18 ja 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1997. kilpailijalta. Komissio sai 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1997 huomautuksen huomautuksen espanjalaiselta k(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)s l(cid:132)hetettiin Saksalle 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). Saksa vastasi huomautukseen 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), joka kirjattiin vas- taanotetuksi 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997. T(cid:132)m(cid:132)n I II Komissio ilmoitti Saksalle 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132)(cid:132)n aloittaa Th(cid:129)ringeniss(cid:132) sijaitsevaa Triptis Porzellan GmbH -yrityst(cid:132), j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”Triptis”, koskeva EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, silt(cid:132) asiaa koskevia huomautuksia. ja pyysi Muille j(cid:132)senvaltioille ja niille, joiden etua asia koskee, ilmoitettiin menettelyn aloittamisesta Euroopan yhtei- julkaistulla tiedonannolla, s(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) (1) jossa niit(cid:132) pyydettiin esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa. (1) EYVL C 250, 15. 8. 1997, s. 3 Th(cid:129)ringeniss(cid:132) sijaitseva Triptis Porzellan GmbH perustet- tiin vuonna 1891 nimell(cid:132) Unger & Gretschel. Yrityksen sijaintipaikka oli Th(cid:129)ringeniss(cid:132), joka on yksi uusista osavaltioista. Entisen DDR:n aikana VEB Porzellanwerk Triptis oli osa Feinkeramik Kahla -kombinaattia. Sill(cid:132) ei ollut omaa tavaramerkki(cid:132) eik(cid:132) omaa jakeluj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132). Treuhandanstalt (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”THA” otti 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)- kuuta 1990 haltuunsa VEB Porzellanwerk Triptis -yri- tyksen, jossa oli noin 900 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132). 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 52/49 Triptisin yksityist(cid:132)misen yhteydess(cid:132) syyskuussa 1993 aloi- tettiin yrityksen rakenneuudistus. Aloittaessaan menet- tely(cid:132) komissio ilmoitti yksityist(cid:132)misess(cid:132) k(cid:132)ytettyj(cid:132) menettelytapoja. ep(cid:132)ilev(cid:132)ns(cid:132) Yksityist(cid:132)misen aikana yritys sai mittavia tukia (yhteens(cid:132) 34,7 miljoonan Saksan markan lainan anteeksianto), jotka kaikki olivat osa komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132) Treuhand-ohjel- maan (1). Yksityist(cid:132)misen yhteydess(cid:132) ei tarvittu ainoastaan yrityksen uudelleenj(cid:132)rjestely(cid:132), vaan sille oli It(cid:132)-Euroopan markkinoiden hajoamisen j(cid:132)lkeen luotava myynti-/jakelu- j(cid:132)rjestelm(cid:132) uusia markkinoita varten. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi yksi- tyist(cid:132)misen j(cid:132)lkeinen yritystoiminnan k(cid:132)ynnist(cid:132)minen oli vaikeaa ja yritys velkaantui huomattavasti. j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”BvS”, puoleen, Vuoden 1995 alussa liikkeenjohto totesi, ettei se voisi jatkaa yrityksen rakenneuudistusta omin varoin. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi yritys k(cid:132)(cid:132)ntyi Bundesanstalt f(cid:129)r vereinigungsbe- dingte Sonderaufgabenin, ja pyysi t(cid:132)lt(cid:132) taloudellista tukea. BvS my(cid:148)nsi osana yhte- n(cid:132)ist(cid:132) toimintaa 8 miljoonan Saksan markan lainan (johon lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n korot). My(cid:148)hemmin t(cid:132)m(cid:132)n lainan takaisin- perimisest(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tettiin luopua. Komissiolle ilmoitettiin lainasta vasta t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132). Kaikki asianosaiset (sijoit- tajat, ty(cid:148)ntekij(cid:132)t ja BvS) pyrkiv(cid:132)t yrityksen saneeraukseen. j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”HeLaBa”, Niinp(cid:132) Hessische Landesbank, luopui 10 kuuluneen suurempaan miljoonan Saksan markan takaisinperimisest(cid:132). velkapakettiin Komissio p(cid:132)(cid:132)tti 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997 aloittaa Trip- tisille my(cid:148)nnettyj(cid:132) valtion tukia koskevan EY:n perusta- missopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menet- telyn. Komissio tuli siihen tulokseen, ett(cid:132) BvS:n my(cid:148)n- t(cid:132)m(cid:132) 8 miljoonan Saksan markan korollinen laina oli tukea, josta EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla olisi ollut ilmoitettava komissiolle tuen my(cid:148)nt(cid:132)misen yhteydess(cid:132). Voidaan kuitenkin kysy(cid:132), oliko HeLaBa:n luopuminen 10 miljoonan Saksan markan takaisinperimisest(cid:132) 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. perustamissopimuksen EY:n Menettely aloitettiin erityisesti seuraavista syist(cid:132): 1) Koska HeLaBa on valtion omistama pankki, komissio ep(cid:132)ili, oliko se todellakin toiminut yksityisen pankin tavoin luopuessaan lainan takaisinperimisest(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi my(cid:148)nnettyjen tukien tarkka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei viel(cid:132) ollut selvill(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) ongelma oli selvitett(cid:132)v(cid:132) menettelyn kuluessa. (1) E15/92 (ei j(cid:132)tetyist(cid:132) lainoista, julkaistu); Perim(cid:132)tt(cid:132) joiden kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on 34,71 miljoonaa Saksan markkaa, 19,26 miljoonaa oli tarkoitettu maksuvalmiuden yll(cid:132)pit(cid:132)miseksi, 7,25 miljoonaa investointeihin ja 8,2 miljoonaa Saksan markkaa tappioiden kattamiseen. Koska yritys ei ylitt(cid:132)nyt Treuhand j(cid:132)rjestely(cid:132) koskevia rajoja (1500 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132) ja 150 miljoonan Saksan markan velat THA:IIe), silt(cid:132) ei vaadittu erillisi(cid:132) ilmoi- tuksia. 2) Triptis harjoittaa tuotantoa markkinoilla, joilla on runsaasti liikakapasiteettia. Rakenneuudistuksen yhtey- dess(cid:132) yritys supisti kapasiteettiaan 50 prosentilla, mutta uusia tukia ei kuitenkaan suunnattu kapasiteetin lis(cid:132)- purkamiseen. Ottaen huomioon posliinialan huomat- tavan liikakapasiteetin on mahdollista, ett(cid:132) Triptisille tuet v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t kilpailua ja aiheuttavat my(cid:148)nnetyt vahinkoa niille kilpailijoille, jotka eiv(cid:132)t saa tukea. Muissa tapauksissa samalla alalla toimivat kilpailijat ovat esitt(cid:132)neet vastalauseita mahdollisista tuista. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi on syntynyt vakavia ep(cid:132)ilyj(cid:132) siit(cid:132), voidaanko kyseisen tuen kohdalla soveltaa EY:n perus- c tamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) ja erityisesti onko tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja raken- neuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtion tukea koskevien yhteis(cid:148)n suuntaviivojen (2) mukainen. ja Miss(cid:132)(cid:132)n kohdassa komissio ei yrityksen elinkelpoisuutta. ilmaissut ep(cid:132)ilev(cid:132)ns(cid:132) III Saksa ilmoitti komissiolle vasta 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), ett(cid:132) yksinkertaistettu konkurssi- menettely (Gesamtvollstreckung) oli k(cid:132)ynnistetty 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997. Saksan hallitus kertoo saaneensa tiedon konkurssista vasta hein(cid:132)kuussa. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi Saksa aikoi peruuttaa tukia koskeneen ilmoituksensa. Komissio ilmoitti Saksalle kirjeitse 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 siit(cid:132), ettei ilmoituksen peruuttaminen ollut mahdol- lista, koska tuet oli my(cid:148)nnetty ennen hein(cid:132)kuussa ja syys- kuussa 1996 tehtyj(cid:132) ilmoituksia, ja koska n(cid:132)it(cid:132) tukitoi- menpiteit(cid:132) koskeva EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely oli jo aloitettu. Saksalle ilmoitettiin lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) komission arvioinnin perustana k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n tukien my(cid:148)nt(cid:132)misp(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), mink(cid:132) vuoksi se seikka, ett(cid:132) tuista ilmoitettiin vasta konkurssi- menettelyn kuluessa, ei muuta tilannetta. Syyskuun 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) 1997 toimitetuista tiedoista k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) Th(cid:129)ringenin osavaltio oli taannut 90 prosenttia 10 miljoonan Saksan markan lainasta, jonka takaisinperimi- sest(cid:132) HeLaBa luopui yhten(cid:132)isen toiminnan yhteydess(cid:132). T(cid:132)st(cid:132) takauksesta ei ilmoitettu, mink(cid:132) vuoksi sit(cid:132) pidettiin laittomana. Kun HeLaBa oli luopunut lainan takaisinperi- misest(cid:132), se vetosi Th(cid:129)ringenin takaukseen, ja sille makset- tiin n(cid:132)in ollen 90 prosenttia alkuper(cid:132)isest(cid:132) lainasummasta (9 miljoonaa Saksan markkaa). Koska laina annettiin ja takaus maksettiin jo vuonna 1996, eiv(cid:132)t anteeksi takausta ja Th(cid:129)ringen vaatineet HeLaBa konkurssimenettelyn aikana. lainaa tai (2) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12 L 52/50 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 2. 1999 lainam(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132)) Lis(cid:132)ksi Th(cid:129)ringen oli my(cid:148)nt(cid:132)nyt vuosina 1993 ja 1994 HeLaBa:lle takaukset (joilla oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) taata 90 prosenttia todellisesta yhteens(cid:132) 26,75 miljoonan Saksan markan lainoille. N(cid:132)ist(cid:132) takauksista ei ollut ilmoi- tettu komissiolle. Th(cid:129)ringenin valtiovarainministeri(cid:148) my(cid:148)nsi n(cid:132)m(cid:132) takaukset yksityist(cid:132)misen yhteydess(cid:132) 14,75 miljoonan ja 5 miljoonan Saksan markan investointiluo- toille ja 7 miljoonan Saksan markan k(cid:132)ytt(cid:148)p(cid:132)(cid:132)omalle. T(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ss(cid:132) on jo otettu huomioon 10 miljoonan jonka Saksan markan lainan 90-prosenttinen takaus, takaisinperimisest(cid:132) 1996. Koska Th(cid:129)ringen oli jo maksanut n(cid:132)m(cid:132) takaukset (yhteens(cid:132) 9 miljoonaa Saksan markkaa) HeLaBa:lle, on my(cid:148)s t(cid:132)m(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) otettava huomioon tuen arvioinnissa. luovuttiin vuonna HeLaBa vaati konkurssimenettelyn yhteydess(cid:132) j(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)nytt(cid:132) 16,75 miljoonan Saksan markan lainaa, mutta vain pieni osa t(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) voitiin maksaa takaisin menettelyn yhteydess(cid:132). N(cid:132)in ollen voidaan pit(cid:132)(cid:132) l(cid:132)hes varmana, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) takaukset vaaditaan viel(cid:132) maksetta- vaksi. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi laittomasti my(cid:148)nnetty 24,075 miljoonan Saksan markan takaus otetaan arvioinnissa huomioon kokonaisuudessaan. Vastauksena menettelyn aloittamiseen Saksa ilmoitti 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), ett(cid:132) BvS oli ilmoittanut 8,75 miljoonan Saksan markan sakosta, joka johtui siit(cid:132), ettei ty(cid:148)paikkoja koskevia takuita ollut nouda- tettu, sek(cid:132) 2,685 miljoonan Saksan markan sakosta, joka puolestaan johtui siit(cid:132), ett(cid:132) se ei ollut todistanut rahas- tojen asianmukaista k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) sek(cid:132) 8 miljoonan Saksan markan korollisesta lainasta, jonka takaisinmaksu annet- tiin anteeksi osana yhten(cid:132)ist(cid:132) toimintaa. IV Triptisin konkurssin j(cid:132)lkeen konkurssihallinto yritti jolle yrityksen k(cid:132)ytt(cid:148)omaisuus voitaisiin l(cid:148)yt(cid:132)(cid:132) ostajan, myyd(cid:132) toisessa yksityist(cid:132)mismenettelyss(cid:132), jotta yrityksen liiketoimintaa voitaisiin pit(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ynniss(cid:132) (pelastussuunni- telma). Yrityst(cid:132) tarjottiin saksalaisille, eurooppalaisille ja Euroopan ulkopuolisille posliininvalmistajille. THA sai 13 ostotarjousta. Sopimus tehtiin parhaan suunnitelman ja parhaan tarjouksen esitt(cid:132)neen sijoittajan kanssa. sis(cid:132)ltyi 8 miljoonan Saksan markan investointitakuu ja lupaus 160 ty(cid:148)paikan s(cid:132)ilytt(cid:132)misest(cid:132). Winterlingin tarjous arvioitiin siis parhaaksi, sill(cid:132) Medard de Noblat oli valmis maksamaan vain yhden Saksan markan, antamaan 4 miljoonan Saksan markan investointilupauksen eik(cid:132) se ollut valmis antamaan takuita ty(cid:148)paikkojen s(cid:132)ilymisest(cid:132). Toimitettujen tietojen mukaan vuonna 1996 yrityksen kapasiteetti oli 3 000 tonnia ja k(cid:132)ytt(cid:148)aste viiten(cid:132) ty(cid:148)p(cid:132)i- v(cid:132)n(cid:132) 2 300 tonnia. ”Uusi” Triptis ei suunnittele kapasi- teetin supistuksia, vaan sen on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tuottaa edelleenkin 3 000 tonnia ja saavuttaa seitsem(cid:132)n ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:148)as- teeksi 2 880 tonnia. Uudelle yritykselle ei my(cid:148)nnet(cid:132) mink(cid:132)(cid:132)nlaisia raken- neuudistustukia, mutta Th(cid:129)ringenin osavaltio suunnittelee varojen my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) uusia investointeja varten komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)st(cid:132) osavaltion ja liittovaltion yhteisen teht(cid:132)v(cid:132)n 26. puiteohjelmasta (1): V kirjeell(cid:132) Komissio toimitti Saksalle 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) saadut kolmansilta huomautukset. Komissio oli saanut menettelyn aloitta- mista koskevan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen julkaisemisen yhteydess(cid:132) huomautuksen er(cid:132)(cid:132)lt(cid:132) espanjalaiselta kilpailijalta. osapuolilta jolla on runsaasti joita Triptisin rakenneuudistuksella, Espanjalainen kilpailija ilmaisi huolestumisensa niist(cid:132) vaikutuksista, johon liittyi valtion taloudellista tukea, olisi Euroopan posliini- markkinoille. Kilpailijan mukaan Triptis saisi huomat- tavaa etua, koska se sai rakenneuudistukseen valtiontukea, kun taas kilpailijan oli rahoitettava n(cid:132)m(cid:132) toimenpiteet omin voimin. T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) vakavasti kilpailua markki- noilla, liikakapasiteettia, sek(cid:132) vahin- goittaa kilpailijoita, jotka eiv(cid:132)t saa valtiontukea. Kilpailija v(cid:132)itti lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) komissio voisi luopua kokonaan kapasi- teetin supistamiseen liittyv(cid:132)st(cid:132) velvoitteesta, koska se voi menetell(cid:132) joustavasti tukialueilla tapahtuvien kapasiteetin supistusten kohdalla. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi rakenneuudistustuen olisi aina oltava yhteydess(cid:132) kapasiteetin supistamiseen. Kilpailijan mielest(cid:132) supistukset voisivat kuitenkin olla nykyist(cid:132) pienempi(cid:132). Kolmantena huomiona se esitti, ett(cid:132) Triptis vientiosuuttaan 20 prosentista 38 prosenttiin, mik(cid:132) ottaen huomioon markkinoilla jo olemassa olevan liikakapasiteetin, vaikut- taisi yrityksen l(cid:132)nsieurooppalaisiin kilpailijoihin. suunnittelee kasvattavansa VI toimitti Saksa espanjalaisen kilpailijan huomautukseen 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). vastauksensa Lopulta j(cid:132)ljelle j(cid:132)i kaksi mahdollista ostajaa, saksalainen Kirchenlamitzissa sijaitseva Winterling Porzellan AG ja ranskalainen Limogesissa sijaitseva yritys Medard de Noblat. Triptis GmbH:n k(cid:132)ytt(cid:148)omaisuus myytiin 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 Winterlingille 2,5 miljoonalla Saksan markalla. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi Winterlingin tarjoukseen Siin(cid:132) vahvistettiin, ett(cid:132) HeLaBa vaati konkurssin yhtey- dess(cid:132) maksettavaksi 16,75 miljoonaa Saksan markkaa, kun taas Th(cid:129)ringen ei esitt(cid:132)nyt vaatimusta 9 miljoonan Saksan markan osalta, jonka HeLaBa oli vaatinut takaussuorituk- sena. (1) N 123/97. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 52/51 BvS vaati yhteens(cid:132) 19 717 567 Saksan markkaa (8,75 miljoonan Saksan markan sakko ty(cid:148)llist(cid:132)mistakuista, 2,685 miljoonan Saksan markan sakko siit(cid:132), ettei rahas- tojen oikeaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) ole todistettu, sek(cid:132) 8 miljoonan Saksan markan sek(cid:132) korkojen takaisinperimisest(cid:132) luopu- minen). ettei siihen menness(cid:132) ollut l(cid:148)ydetty yksityist(cid:132) sijoit- tajaa, mink(cid:132) vuoksi rakenneuudistussuunnitelmaa ei voitu laatia eik(cid:132) toteuttaa. T(cid:132)st(cid:132) johtuen tarvittavat investoinnit tehtiin my(cid:148)h(cid:132)(cid:132)n ja yritykselle syntyi suuria jatkettava velkoja samaan aikaan kun tuotantoa oli vanhoilla laitteilla ja t(cid:132)st(cid:132) johtuen tehottomasti. viitattiin ilmoitukseen, Kapasiteettikysymyksen osalta jossa jo oli mainittu kapasiteetin supistaminen 6 500 tonnista 3 000 tonniin vuonna 1993 tapahtuneen yksityis- t(cid:132)misen j(cid:132)lkeen. Lis(cid:132)ksi mainittiin viel(cid:132) kerran, ettei tule- vaisuudessa my(cid:148)nnett(cid:132)vien uusien tukien yhteydess(cid:132) ole suunniteltu toteutettavaksi kapasiteetin lis(cid:132)supistuksia. Yhten(cid:132)isen toiminnan osana luovuttiin 8 miljoonan Saksan markan korollisen lainan takaisinperimisest(cid:132). jo noin 100 prosenttia, koska Tuen intensiteetti oli yritys oli vaikeuksissa oleva yritys komission j(cid:132)senval- tioille EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta julkisiin yrityksiin antaman tiedo- nannon (1) merkityksess(cid:132). Lainan takaisinmaksusta luopuminen ei siis merkitse tuki-intensiteetin kohoa- mista. VII EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely osoitti oikeaksi komission n(cid:132)ke- myksen, jonka mukaan BvS:n 8 miljoonan Saksan markan korollista lainaa on pidett(cid:132)v(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena eik(cid:132) 92 artiklan 3 kohdan mukaisena poikkeuksena. Tuki ei ole etenk(cid:132)(cid:132)n vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koske- joka on ainoa vien yhteis(cid:148)n suuntaviivojen mukaista, peruste, jonka nojalla tuki olisi voitu hyv(cid:132)ksy(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) koskee my(cid:148)s Th(cid:129)ringenin osavaltion 26,75 miljoonan Saksan markan laittomia takauksia, jotka tulivat julki menettelyn kuluessa. todetaan, luopuminen Lis(cid:132)ksi 10 ett(cid:132) HeLaBa:n miljoonan Saksan markan lainan takaisinperimisest(cid:132) yhte- n(cid:132)isess(cid:132) toiminnassa ei sin(cid:132)ns(cid:132) ole EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 1 kohdan mukaista tukea, koska valtio oli taannut 90 prosenttia lainasta. T(cid:132)llaisella takauksella pankin ottama riski sen my(cid:148)nt(cid:132)ess(cid:132) yritykselle lainan siirtyy l(cid:132)hes kokonaan valtiolle (mink(cid:132) vuoksi sill(cid:132) ei ole merkityst(cid:132), onko yritys vaikeuksissa vai ei), eik(cid:132) pankille aiheudu juuri lainkaan riski(cid:132). 1) BvS:n Triptisille my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) 8 miljoonan Saksan markan laina 4,4 prosentin korolla on ep(cid:132)ilem(cid:132)tt(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA- sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaista tukea. Koska yritys on ollut vaikeuksissa vuonna 1993 tapah- tuneesta yksityist(cid:132)misest(cid:132) alkaen, ei mik(cid:132)(cid:132)n yksityinen pankki tai sijoittaja olisi my(cid:148)nt(cid:132)nyt lainaa, jonka korko on alle markkinakoron, joka oli 7,33 prosenttia vuonna 1996. Vaikeudet johtuvat p(cid:132)(cid:132)asiassa yksityist(cid:132)misen my(cid:148)h(cid:132)isest(cid:132) ajankohdasta. T(cid:132)m(cid:132) puolestaan johtui siit(cid:132), 2) Tukien tavoin my(cid:148)s Th(cid:129)ringenin 26,75 miljoonan Saksan markan takauksia (my(cid:148)nnetty erillisin(cid:132) osina) on tarkasteltava EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan nojalla. T(cid:132)llaisen takauksen tulok- sena oleva tukiosa on yleens(cid:132) verrattavissa markkinaeh- doin my(cid:148)nnetyn lainan koron ja valtion takauksella taatun todellisen koron erotukseen. Komissio on aina, kuten esimerkiksi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 94/696/EY (2) katsonut, ett(cid:132) silloin kun yrityksen heikon taloudellisen tilanteen vuoksi mik(cid:132)(cid:132)n luottolaitos ei olisi valmis my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n lainaa ilman valtion takausta, koko lainam(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on tarkasteltava tapauksessa on kyseess(cid:132) 90-prosenttinen takaus, on my(cid:148)nnetty tuki suuruudeltaan 24,075 miljoonaa Saksan markkaa. tukena. Koska t(cid:132)ss(cid:132) Triptisille my(cid:148)nnettyjen tukien voidaan olettaa v(cid:132)(cid:132)ris- t(cid:132)v(cid:132)n kilpailua ja vaikuttavan j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan. Triptis valmistaa ja myy ylemp(cid:132)(cid:132)n A-mark- kinaluokkaan kuuluvaa talousposliinia. Vuonna 1995 vanhoissa kyseisen luokan p(cid:132)(cid:132)asialliset markkinat osavaltioissa olivat noin 341 miljoonaa Saksan markkaa ja uusissa osavaltioissa noin 98 miljoonaa Saksan markkaa. Triptisin osuus Saksan markkinoilla, jotka ovat yhteis(cid:148)n suurimmat yksitt(cid:132)iset markkinat, oli 3,6 prosenttia. Saksan ja muiden j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)lill(cid:132) k(cid:132)yd(cid:132)(cid:132)n intensiivist(cid:132) kauppaa keraamisen teollisuuden ja posliiniteollisuuden alalla. Vuonna 1993 p(cid:148)yt(cid:132)- ja taidekeramiikan Saksaan maahantuonnin arvo oli 357,02 miljoonaa ecua ja maastavienti 403,97 miljoonaa ecua. Keraamisen tuotannon arvo yhteis(cid:148)ss(cid:132) on 17 miljardia ecua ja ala ty(cid:148)llist(cid:132)(cid:132) 210 000 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132) yli 2 500 yrityksess(cid:132). Vuosina 1984–1993 alan tuotanto Euroo- passa kasvoi vuosittain keskim(cid:132)(cid:132)rin 0,9 prosenttia ja kulutus 1,18 prosenttia. Triptis oli vahvasti mukana yhteis(cid:148)n sis(cid:132)isess(cid:132) kaupassa. Sen tuotannosta l(cid:132)hes 20 prosenttia vietiin L(cid:132)nsi-Euroopan markkinoille, erityi- sesti Italiaan, Ranskaan ja Ruotsiin. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kaikki Triptisin hyv(cid:132)ksi my(cid:148)nnetyt tuet ovat omiaan parantamaan sen asemaa markkinoilla niihin yhteis(cid:148)ss(cid:132) sijaitseviin kilpailijoihin verrattuna, saa valtiontukea. jotka eiv(cid:132)t (1) EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3 (2) EYVL L 273, 25. 10. 1994, s. 22 L 52/52 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 2. 1999 johon vuosina Th(cid:129)ringenin takaustukiohjelmasta (1), 1993 ja 1994 my(cid:148)nnetyt takaukset ilmeisesti perus- tuivat (2), ei tuolloin ollut ilmoitettu eik(cid:132) sit(cid:132) ole t(cid:132)h(cid:132)n menness(cid:132) hyv(cid:132)ksytty ajanjaksolle 1992–1994. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi tukia ei my(cid:148)nnetty osana hyv(cid:132)ksytty(cid:132) ohjelmaa, ja EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaan niist(cid:132) olisi pit(cid:132)nyt ilmoittaa komissiolle erik- seen ennen niiden my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132). Saksa ei noudattanut t(cid:132)t(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitetta, sill(cid:132) BvS:n laina ja osavaltion takaukset my(cid:148)nnettiin ilman komission ennakkohy- v(cid:132)ksynt(cid:132)(cid:132). N(cid:132)in ollen kyseess(cid:132) ovat laittomasti my(cid:148)n- netyt tuet. Tuki olisi kuitenkin ollut mahdollista vapauttaa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- tyst(cid:132) kiellosta. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa t(cid:132)h(cid:132)n asiaan tuen luonteesta johtuen sek(cid:132) sen vuoksi, ett(cid:132) n(cid:132)iden poikkeuksien soveltamisedellytyksi(cid:132) ei pyritty t(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan mukaisten poikkeusten osalta voidaan todeta, ett(cid:132) Triptis sijaitsee alueella, jolla vajaaty(cid:148)llisyys on vakava ongelma tai elintaso on poikkeuksellisen alhainen. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan tukea taloudellisen kehityksen edis- t(cid:132)miseen t(cid:132)llaisilla alueilla voidaan pit(cid:132)(cid:132) soveltuvana yhteismarkkinoille. Kyseess(cid:132) oleva tuki ei edist(cid:132)nyt varmuudella alueen taloudellista kehityst(cid:132), koska sill(cid:132) ensisijaisesti pidettiin tappiollinen yritys markkinoilla, eik(cid:132) luotu ty(cid:148)paikkoja ja investointeja. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi sit(cid:132) on pidett(cid:132)v(cid:132) kertaluontoisena tukena, joka on tarkoitettu taloudellisesti heikolla alueella sijaitsevan vaikeuksissa olevan yrityksen elinkelpoisuuden palaut- tamiseen. Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi tapahtuu n(cid:132)in ollen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska kyseess(cid:132) on vaikeuksissa olevan yrityksen raken- neuudistus. Jotta EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta voidaan soveltaa, kyseess(cid:132) olevan tuen on t(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtion tukea koskevissa yhteis(cid:148)n suun- taviivoissa esitetyt edellytykset: — Tuen on palautettava yrityksen elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa toteuttamiskelpoisen ja realis- tisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella. — Tuella on v(cid:132)ltett(cid:132)v(cid:132) kilpailun kohtuutonta v(cid:132)(cid:132)risty- mist(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) merkitsee sit(cid:132), ett(cid:132) tuki voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) edell(cid:132) mainittujen suuntaviivojen nojalla (1) Thuringenin osavaltion lainatakuuohjelman ohjeet 18. 6. 1992. ei Kuten seuraavan takuuohjelman hyv(cid:132)ksymisess(cid:132) vuonna 1996 otettu huomioon aiempia ohjelmia, SG(96) D/11031. nimenomaisesti komission todetaan, kirjeess(cid:132) (2) Th(cid:129)ringen ei miss(cid:132)(cid:132)n menettelyn vaiheessa vedonnut t(cid:132)h(cid:132)n oikeusperustaan. siis kysynt(cid:132)- vain silloin, kun kilpailijoihin kohdistuvat haital- liset vaikutukset pyrit(cid:132)(cid:132)n poistamaan mahdolli- simman laajasti, sill(cid:132) muutoin tuki olisi ristiriidassa yhteisen edun kanssa, eik(cid:132) sille voitaisi my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poik- keusta. Jos ja tarjontaedellytysten puolueeton arviointi osoittaa, ett(cid:132) asianomaisilla yhteis(cid:148)n markkinoilla on rakenteellista ylikapasi- teettia, rakenneuudistussuunnitelman on suhteessa yhteis(cid:148)n tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n markkinoilla toimivan teollisuudenalan rakenneuu- distusta supistamalla sen tuotantokapasiteettia tai lopettamalla peruuttamattomasti. Komissio voi kuitenkin EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla joustaa t(cid:132)st(cid:132) periaatteesta. edistett(cid:132)v(cid:132) tuotantoa kyseisill(cid:132) — Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on rajoitettava mahdollisimman v(cid:132)h(cid:132)i- seksi. Toimenpiteiden analyysin olisi osoitettava, ett(cid:132) tuki on suhteutettu rakenneuudistuskustannuk- siin ja tuesta saatavaan hy(cid:148)tyyn. Tuki on my(cid:148)nnet- t(cid:132)v(cid:132) sellaisessa muodossa, ettei yritys saa liiallisia saa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) aggressiiviseen rahavaroja. Tukea ei markkinoita v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n toimintaan eik(cid:132) investoin- teihin, jotka eiv(cid:132)t ole rakenneuudistuksen kannalta v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132), mutta jotka ovat kuitenkin v(cid:132)ltt(cid:132)- m(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132) yrityksen erityisongelmien ratkaisemi- seksi. ja Saksan yhteydess(cid:132) ilmoituksessa Ensimm(cid:132)isen edellytyksen osalta komissio ilmoitti 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloitta- misen sen my(cid:148)hemmin toimittamien tietojen ja lukujen perus- teella, ettei komissiolla ollut mink(cid:132)(cid:132)nlaisia ep(cid:132)ilyj(cid:132) yrityksen elinkelpoisuudesta. T(cid:132)m(cid:132)n olettamuksen l(cid:132)ht(cid:148)kohtana oli liikevaihdon jatkuva kasvu, kannatta- vuuden palautuminen vuonna 1997/1998 ja samana vuonna saadut 1,25 miljoonan Saksan markan voitot. Syntyneet ep(cid:132)ilyt, jotka johtivat menettelyn aloittami- seen, koskivat ja ep(cid:132)varmuutta tuen t(cid:132)sm(cid:132)llisest(cid:132) laajuudesta. Kuten my(cid:148)hemmin yrityksen konkurssissa 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhti- kuuta 1997 k(cid:132)vi ilmi, viisi kuukautta aiemmin toimi- tetut ilmeisesti olleet vanhentuneita jo komissioon tullessaan tai perustuivat ep(cid:132)realistisille olettamuksille. Lis(cid:132)ksi Saksa n(cid:132)ytti tiet(cid:132)v(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n tosi- asian ennen kuin siit(cid:132) ilmoitettiin komissiolle. ainoastaan kapasiteettikysymyst(cid:132) luvut olivat Menettelyn aloittamisen aikaan komissio ei tiennyt my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n laittomasta 26,75 miljoonan Saksan markan tuesta, joka oli my(cid:148)nnetty Th(cid:129)ringenin osavaltion takauksena. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) silt(cid:132), ett(cid:132) vuosina 1993 ja 1994, eli tukia my(cid:148)nnett(cid:132)ess(cid:132), ei ollut toteutta- miskelpoista rakenneuudistussuunnitelmaa, eik(cid:132) sen vuoksi voitu ryhty(cid:132) vastaaviin toimiin n(cid:132)iden tukien osalta. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 52/53 Kaikista ponnisteluista huolimatta Triptisin elinkelpoi- suutta ei onnistuttu palauttamaan. My(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n yhte- n(cid:132)isen toiminnan tavoitetta eli Triptisin pelastamista konkurssilta ei saavutettu. yksityishenkil(cid:148)t eiv(cid:132)tk(cid:132) varakkaat yritykset, voidaan t(cid:132)t(cid:132) osallistumista pit(cid:132)(cid:132) suhteutettuna. Toisen edellytyksen osalta on huomattava, ett(cid:132) menet- telyn kuluessa osoittautui, ett(cid:132) posliinialalla on tosi- asiassa ylikapasiteettia. Keraamisten tuotteiden tuotanto ja kulutus kasvoivat jatkuvasti koko yhteis(cid:148)ss(cid:132) vuosien 1984 ja 1991 v(cid:132)lill(cid:132), mit(cid:132) seurasivat vuosien 1992 ja 1993 tappiot. Tuotantoluvut ovat kasvaneet vuodesta 1994. Viennin kasvukaan ei voi tasoittaa alan kilpailu- painetta, vaan tilannetta voivat k(cid:132)rjist(cid:132)(cid:132) koventunut kilpailu sek(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) oleva liikakapasiteetti, joka johtuu lis(cid:132)(cid:132)ntyneest(cid:132) tuonnista Kaakkois-Aasiasta sek(cid:132) Keski- ja It(cid:132)-Euroopan maista, erityisesti T(cid:228)ekist(cid:132) ja jotka hy(cid:148)tyv(cid:132)t yhteis(cid:148)n kanssa tehdyist(cid:132) Unkarista, kauppasopimuksista. tuotantokustannukset Siten nousivat ja yhteis(cid:148)n p(cid:148)yt(cid:132)keramiikka-alalle syntyi liika- kapasiteettia. Rakenneuudistuksen toteutuminen on siis viel(cid:132) kaukana. Menettelyn kuluessa todettiin, ett(cid:132) ottaen huomioon posliinialan huomattavan liikakapasiteetin Triptisin hyv(cid:132)ksi my(cid:148)nnetyt tuet v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t kilpailua kohtuutto- masti ja t(cid:132)st(cid:132) johtuen aiheuttavat vahinkoa niille kilpai- jotka eiv(cid:132)t saa tukia ja joiden on toteutettava lijoille, jonka mukaan rakennesopeutus omin varoin. Oletus, Triptisin hyv(cid:132)ksi my(cid:148)nnetyt tuet v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t kilpailua kohtuuttomalla tavalla, vahvistetaan er(cid:132)(cid:132)n espanjalaisen kilpailijan komissiolle l(cid:132)hett(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132) vastauksessa. Kolmannen edellytyksen osalta on huolehdittava, ett(cid:132) yritys ei saa my(cid:148)nnetyn tuen ansiosta liiallisia rahava- roja, joiden avulla se voisi harjoittaa aggressiivista mark- kinapolitiikkaa, joka ei liity rakenneuudistukseen. Suuri osa tuista my(cid:148)nnettiin jo vuosina 1993 ja 1994, ja niiden my(cid:148)nt(cid:132)misen syyn(cid:132) olivat suuret velat ja korko- menot. T(cid:132)m(cid:132) pit(cid:132)(cid:132) paikkansa my(cid:148)s 8 miljoonan Saksan jotka annettiin Triptisin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ja markan osalta, joista vain 600 000 Saksan markkaa my(cid:148)nnettiin raha- varoina. Loput 7,4 miljoonaa Saksan markkaa oli tarkoitettu vuosina 1994–1996 syntyneiden tappi- oiden kattamiseen. Tukien suhteuttamisesta voidaan todeta, ett(cid:132) Triptis on k(cid:132)ytt(cid:132)nyt jo 17 miljoonaa Saksan markkaa investoin- teihin ja 24,7 miljoonaa Saksan markkaa tappioiden kattamiseen. Vuonna 1996 yritys sitoutui lis(cid:132)ksi teke- m(cid:132)(cid:132)n 2,5 miljoonan Saksan markan lis(cid:132)investointeja, Saksan johon kukin sijoittaja markalla. Koska heid(cid:132)n omat varansa on n(cid:132)in k(cid:132)ytetty loppuun, he eiv(cid:132)t voi en(cid:132)(cid:132) my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) lis(cid:132)(cid:132) rahoitusta. Ottaen huomioon sen tosiseikan, ett(cid:132) kyseess(cid:132) ovat osallistui 100 000 Koska tuki ei t(cid:132)yt(cid:132) kahta kolmesta suuntaviivojen edel- lytyksist(cid:132), tukea ei voida hyv(cid:132)ksy(cid:132) EY:n perustamisso- pimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Ottaen huomioon kaikki esitetyt tosiasiat komissio katsoo, ett(cid:132) niin BvS:n my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) 8 miljoonan Saksan markan korollista lainaa kuin Th(cid:129)ringenin osavaltion my(cid:148)nt(cid:132)mi(cid:132) yhteens(cid:132) 26,75 miljoonan Saksan markan arvoisia yksitt(cid:132)isi(cid:132) takauksia (joiden tuki-intensiteetti on 24,075 miljoonaa Saksan markkaa) on pidett(cid:132)v(cid:132) tukina, joihin ei voida soveltaa mit(cid:132)(cid:132)n EY:n perusta- missopimuksen 92 artiklan 3 kohdan poikkeuksista. 3) HeLaBa:n luopuminen 10 miljoonan Saksan markan lainan takaisinperimisest(cid:132) yhten(cid:132)isess(cid:132) toiminnassa ei sin(cid:132)ns(cid:132) ole tukea, koska se tapahtui 90-prosenttisen valtion takauksen yhteydess(cid:132), joka vastaa toimenpitee- seen sis(cid:132)ltyv(cid:132)(cid:132) tukiosaa. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) lienee sopivaa olettaa, ett(cid:132) kyseess(cid:132) on markkinoilla tavanomainen toiminta, vaikka valtio oli taannut lainan 90-prosentti- sesti ja n(cid:132)in siis ottanut suurimman osan riskist(cid:132). 4) Triptisin konkurssin j(cid:132)lkeen toteutetun pelastussuunni- telman, jonka my(cid:148)t(cid:132) Winterling osti yrityksen k(cid:132)ytt(cid:148)- omaisuuden, osalta on viel(cid:132) selvitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), voidaanko t(cid:132)t(cid:132) tarjousta pit(cid:132)(cid:132) parhaana. Avoimen ja rajoittamat- toman tarjouskilpailun j(cid:132)lkeen j(cid:132)ljelle j(cid:132)i kaksi mahdol- lista ostajaa, Winterling ja ranskalainen yritys Medard de Noblat. Winterling tarjosi 2,5 miljoonan Saksan markan kauppahintaa ja 8 miljoonan Saksan markan investointitakuuta sek(cid:132) sitoutui ottamaan 160 ty(cid:148)nte- kij(cid:132)(cid:132). Medard de Noblat tarjosi vain yhden Saksan markan kauppahintaa, 4 miljoonan Saksan markan investointitakuuta eik(cid:132) suostunut antamaan ty(cid:148)nteki- j(cid:148)it(cid:132) koskevia takuita. T(cid:132)m(cid:132)n perusteella Winterlingin tarjousta voidaan pit(cid:132)(cid:132) parhaana. Triptisin k(cid:132)ytt(cid:148)omai- suus myytiin n(cid:132)in ollen Winterlingille 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997. Edell(cid:132) esitetyn perusteella sit(cid:132), ett(cid:132) Winterling on ostanut Triptisin k(cid:132)ytt(cid:148)omaisuuden, ei voida pit(cid:132)(cid:132) tukitoimenpiteen(cid:132). Saksan 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1997 esitt(cid:132)mien tietojen mukaan uudelle yritykselle ei aiota my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) raken- neuudistustukia. Poikkeuksen muodostavat uusiin investointeihin tarkoitetut varat, joita Th(cid:129)ringen aikoo my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) osana hyv(cid:132)ksytty(cid:132) osavaltion ja liittovaltion yhteisen teht(cid:132)v(cid:132)n 26. puiteohjelmaa. T(cid:132)t(cid:132) toimenpi- dett(cid:132) on pidett(cid:132)v(cid:132) tukena, vaikka se on saanut komis- sion hyv(cid:132)ksynn(cid:132)n. Kaikista uuden yrityksen hyv(cid:132)ksi tulevaisuudessa my(cid:148)nnett(cid:132)vist(cid:132) tuista on ilmoitettava komissiolle. L 52/54 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 2. 1999 VIII todetaan, ett(cid:132) tuki ei Jos sovellu yhteismarkkinoille, komissio m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) j(cid:132)senvaltion perim(cid:132)(cid:132)n tuen takaisin sen saajalta (1). Koska Triptisin hyv(cid:132)ksi toteutettujen ja t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen kohteena olevien toimenpiteiden on katsottu olevan yhteismarkkinoille soveltumattomia, tuet on perit- t(cid:132)v(cid:132) takaisin. T(cid:132)h(cid:132)n arviointiin ei vaikuta Triptisin my(cid:148)hempi hakeutuminen konkurssiin. Tukien takaisinperiminen tapahtuu Saksan lakien mukai- sesti, mukaan lukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset valtion saataville voimassa olevan viitekoron mukaan peritt(cid:132)vist(cid:132) viiv(cid:132)stys- koroista, joita on maksettava tuen my(cid:148)nt(cid:132)misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lukien (2). Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-142/87 Belgia vastaan komissio 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1990 antaman tuomion (3) mukaisesti tukien takaisin vaatimista koskevia asianmukaisia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) on tulkittava niin, ettei yhteis(cid:148)n oikeuden mukaan tapahtuvaa tukien takaisin- maksua tehd(cid:132) k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) mahdottomaksi. Menettelyta- poihin liittyv(cid:132)t toimenpiteen toteuttamisessa esiintyv(cid:132)t vaikeudet eiv(cid:132)t vaikuta sen lainmukaisuuteen. tai muut ON TEHNYT SEURAAVAN P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Sek(cid:132) Bundesanstalt vereinigungsbedingter Sonderaufga- benin (BvS) my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) 8 miljoonan Saksan markan laina (johon lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n korot) ett(cid:132) Th(cid:129)ringenin osavaltion Triptis Porzellan GmbH:lle my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) takaus (my(cid:148)nnetty erilli- sin(cid:132) osina), joka koskee 90 prosenttia 26,75 miljoonan Saksan markan lainasta (tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 24,075 miljoonaa Saksan markkaa), ovat laittomia, koska ne on my(cid:148)nnetty ilmoittamatta niist(cid:132) komissiolle etuk(cid:132)teen EY:n perusta- missopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla. Tukitoimenpiteet eiv(cid:132)t sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopi- muksen 61 artiklan 1 kohdan nojalla, koska ne eiv(cid:132)t t(cid:132)yt(cid:132) edell(cid:132) mainituissa artikloissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) poikkeusedelly- tyksi(cid:132). 2 artikla Saksan on huolehdittava, ett(cid:132) edell(cid:132) 1 artiklassa mainitut tuet perit(cid:132)(cid:132)n ja maksetaan t(cid:132)ysim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isin(cid:132) takaisin kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksi antami- sesta. Tukien takaisinperiminen on toteutettava Saksan lains(cid:132)(cid:132)- d(cid:132)nn(cid:148)n menettelyjen ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten, erityisesti valtion saatavista peritt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) viiv(cid:132)styskorkoa koskevien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti; tuen lis(cid:132)ksi perit(cid:132)(cid:132)n korkoa, joka lasketaan tuen my(cid:148)nt(cid:132)misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lukien tuen takaisinmaksup(cid:132)i- v(cid:132)(cid:132)n asti Saksassa aluetukien nettoavustusekvivalenttien laskemisessa k(cid:132)ytetyn viitekoron mukaan. Kansallisia s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) on sovellettava niin, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) tuen takaisinmaksua ei estet(cid:132). Toimenpiteen toteuttamisessa kohdatuilla menettely(cid:132) koskevilla tai muilla vaikeuksina ei saa olla vaikutusta sen laillisuuteen. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksi antamisesta toimenpi- teist(cid:132), jotka se on toteuttanut t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudatta- miseksi. 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen (1) Komission tiedonanto 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1983, EYVL C 318, 24. 11. 1983, s. 3. (2) Komission kirje j(cid:132)senvaltioille SG (91) D/4577, 4. marraskuuta 1991. (3) Kok. 1990, s. I-959, 58–63 kohta


title: Règlement (CE) nº 847/98 de la Commission du 22 avril 1998 modifiant le règlement (CEE) nº 3201/90 portant modalités d'application pour la désignation et la présentation des vins et des moûts de raisins

eurovoc_concepts:
designation of origin
fruit product
grape
labelling
preparation for market
wine

text: L 120/14 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 23. 4. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 847/98 DE LA COMMISSION du 22 avril 1998 modifiant le r(cid:138)glement (CEE) no 3201/90 portant modalit(cid:130)s d’application pour la d(cid:130)signation et la pr(cid:130)sentation des vins et des mo(cid:150)ts de raisins LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 822/87 du Conseil du 16 mars 1987 portant organisation commune du march(cid:130) viti-vinicole (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2087/97 (2), et notamment son article 72, paragraphe 5, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CEE) no 2392/89 du Conseil (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1427/96 (4), a (cid:130)tabli les r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales pour la d(cid:130)signation et la pr(cid:130)sentation des vins et des mo(cid:150)ts de raisins; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CEE) no 3201/90 de la Commission (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2543/97 (6), pr(cid:130)voit les modalit(cid:130)s d’application pour la d(cid:130)signation et la pr(cid:130)sentation des vins et des mo(cid:150)ts de raisins; consid(cid:130)rant que la Slov(cid:130)nie a demand(cid:130) une adaptation des annexes I et IV du r(cid:138)glement (CEE) no 3201/90 concernant des indications relatives (cid:133) une qualit(cid:130) sup(cid:130)rieure et aux vari(cid:130)t(cid:130)s de vigne et leurs synonymes utilis(cid:130)es pour les vins slov(cid:138)nes; qu’il appara(cid:140)t justifi(cid:130) de donner une suite favorable; consid(cid:130)rant que le Canada a introduit une demande afin que ce pays soit inscrit, d’une part, dans la liste vis(cid:130)e (cid:133) l’article 29, paragraphe 1, point a), du r(cid:138)glement (CEE) no 2392/89 parmi les pays tiers utilisant les indications g(cid:130)ographiques en conformit(cid:130) avec l’accord sur les aspects des droits de propri(cid:130)t(cid:130) intellectuelle qui touchent au commerce («accord ADPIC») et, d’autre part, dans la liste des pays tiers pouvant indiquer des noms des vari(cid:130)t(cid:130)s de vigne dans l’(cid:130)tiquetage; qu’il appara(cid:140)t justifi(cid:130) de donner une suite favorable (cid:133) cette demande en ajoutant le Canada (cid:133) l’annexe II partie A. 1 et (cid:133) l’annexe IV du r(cid:138)glement (CEE) no 3201/90; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des vins, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Le r(cid:138)glement (CEE) no 3201/90 est modifi(cid:130) comme suit. Article premier 1) (cid:211) l’annexe I, le titre «17. SLOV(cid:144)NIE» est remplac(cid:130) par le texte suivant: «17. SLOV(cid:144)NIE — Kakovostno vino z geografskim poreklom / kakovostno vino ZGP — Kakovostno vino s kontroliranim in zaˇscitenim geografskim poreklom — Vrhunsko vino z geografskim poreklom / vrhunsko vino ZGP — Trgatev v polni zrelosti — Pozna trgatev — Izbor (1) JO L 84 du 27. 3. 1987, p. 1. (2) JO L 292 du 25. 10. 1997, p. 1. (3) JO L 232 du 9. 8. 1989, p. 13. (4) JO L 184 du 24. 7. 1996, p. 3. (5) JO L 309 du 8. 11. 1990, p. 1. (6) JO L 347 du 18. 12. 1997, p. 24. 23. 4. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 120/15 — Izbor grozdov — Jagodni izbor — Trgatev suhih jagod — Suhi jagodni izbor — Ledeno vino — Staro vino — Arhivsko vino — Kontrolirano poreklo — Slamnato vino, slamno vino — Penina — Kakovostno penece vino z geografskim poreklom — Mlado vino — Vino iz suˇsenega grozdja — Teran — Cvicek» 2) (cid:211) l’annexe II partie A. 1, le point 12 suivant est ajout(cid:130): «12. CANADA» 3) L’annexe IV est modifi(cid:130)e comme suit: a) Le titre «33. SLOV(cid:144)NIE» est remplac(cid:130) par le titre suivant: Noms de vari(cid:130)t(cid:130)s admises dans la Communaut(cid:130) «33. SLOV(cid:144)NIE Synonymes admis Laˇski rizling Italijanski rizling, Laski rizling, Laski riesling, Welschriesling Renski rizling Riesling, White Riesling, Weißer Riesling Sauvignon Beli pinot Sivi pinot Chardonnay Sauvignon blanc, Weißsauvignon, Weißer Sauvignon, Fum(cid:130) blanc Beli burgundec, Pinot blanc, White pinot, Weißburgunder, Weißer Burgunder, Pinot bianco Pinot gris, Pinot grigio — Rumeni muˇskat Yellow muscat, Muskateller, Gelber Muskateller Traminec Rdeci traminec, Diˇseci traminec, Gew(cid:129)rztraminer Zeleni silvanec Silvanec, Green Sylvaner, Gr(cid:129)ner Silvaner, Sylvaner, Silvaner, Green silvaner (cid:7)Sipon Mosler, Furmint Muˇskat Ottonel Muscat-Ottonel, Muskat-Ottonel Ranina Rizvanac Modri pinot Frankinja Portugalka Kraljevina Zametovka Zlahtnina Kerner Bouvier, Bouviejeva ranina, Radgonska ranina, Bouviertraube, Bouvier ranina, Bouviejeva rana Rizvaner, M(cid:129)ller-Thurgau, Rivaner Pinot noir, Sp(cid:132)tburgunder, Blauer Sp(cid:132)tburgunder, Pinot nero Modra frankinja, Frankovka, Blaufr(cid:132)nkisch Modra portugalka, Portugieser, Blauer Portugieser, Portugais bleu Rdeca kraljevina Zametna crnina, Modra kaucina, Modra kavcina, Kavcina, Kaucina, Zametasta crnina, Crnina Chasselas, Gutedel L 120/16 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 23. 4. 98 Noms de vari(cid:130)t(cid:130)s admises dans la Communaut(cid:130) Ranfol Gamay (cid:7)Sentlovrenka Zweigelt Rumeni plavec Rebula Malvazija Synonymes admis Belina, (cid:7)Stajerska belina Game, Gamay noir St. Laurent, Saint Laurent — — Ribolla, Rebolla, Rumena rebula, Zlata rebula Istrska bela malvazija, Istrska malvazija Cabernet sauvignon Kabernet, Cabernet, Kabernet sauvignon Prosecco Refoˇsk Cabernet franc Pinela Zelen Pikolit Merlot Barbera Malocrn Glera Refoˇsko, Refosco, Refosko, Mondeuse — Pinella — — — Barbera nera Picola nera» b) Le titre «34. CANADA» suivant est ajout(cid:130): Noms de vari(cid:130)t(cid:130)s admises dans la Communaut(cid:130) Synonymes admis «34. CANADA Agria Aligot(cid:130) Auxerrois Blauburger Bacchus Baco Noir Cabernet Franc Cabernet Cabernet Sauvignon Cabernet Chardonnay Pinot Chardonnay Chardonnay Musqu(cid:130) Chasselas Dor(cid:130), Gutedel, Weißer Gutedel Colombar Gamay Chasselas Chenin Blanc Colombard Corvina Dolcetto Dornfelder Dunkelfelder Ehrenfelser Faberrebe Furmint Gamay Noir Garganega Gew(cid:129)rztraminer Goldburger 23. 4. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 120/17 Noms de vari(cid:130)t(cid:130)s admises dans la Communaut(cid:130) Gr(cid:129)ner Veltliner Helfensteiner Heroldrebe Kerner Lemberger Madeleine Angevine Madeleine Sylvaner Malbec Malvasia Melon Merlot Morio-Muskat M(cid:129)ller-Thurgau Mtsvane Muscat Blanc Muscat-Ottonel Optima Oraniensteiner Ortega Perle of C’saba Petite Sirah Petit Verdot Pinot Blanc Pinot Gris Pinot Meunier Pinot Noir Pinotage Refosco Riesling Riesling italico Rkatsiteli Rotberger St. Laurent Samtrot Sangiovese Sauvignon Blanc Savagnin Scheurebe Schiava Grossa Sch(cid:148)nburger S(cid:130)millon Sereksia Chornaya Siegerrebe Sylvaner Syrah Trebbiano Trollinger Vidal Blanc Zefir Zengo Zinfandel Zweigelt Viognier» Synonymes admis Veltliner Limberger, Blaufr(cid:132)nkisch, K(cid:130)kfrankos Malbeck Malvasia Bianca Muscat Rivaner Matsvani Muskateller, Gelber Muskateller, Muscat, Yellow Muscat, Muskotaly Pearl of C’saba Weißburgunder, Pinot Bianco Rul(cid:132)nder, Pinot Grigio, Grauer Burgunder Meunier, M(cid:129)llerrebe, Schwarzriesling Blauer Sp(cid:132)tburgunder, Sp(cid:132)tburgunder, Blauburgunder, Pinot Nero White Riesling Welschriesling Fum(cid:130) Blanc Großvernatsch S(cid:130)millon Blanc Silvaner Shiraz, Sirah Ugni Blanc Vidal Blauer Zweigelt, Zweigeltrebe L 120/18 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 23. 4. 98 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le septi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 22 avril 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission


title: 98/292/EF: Kommissionens beslutning af 22. april 1998 om markedsføring af genetisk modificeret majs (Zea mays L. linje Bt-11) i henhold til Rådets direktiv 90/220/EØF (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
food inspection
genetically modified organism
maize
market approval

text: L 131/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 5. 98 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 22. april 1998 om markedsføring af genetisk modificeret majs (Zea mays L. linje Bt-11) i henhold til R(cid:134)dets direktiv 90/220/EØF (EØS-relevant tekst) (98/292/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 90/220/EØF af 23. april 1990 om udsætning i miljøet af genetisk modifice- rede organismer (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/35/EF (2), særlig artikel 13, og ud fra følgende betragtninger: Der er ved artikel 10-18 i direktiv 90/220/EØF indført en fællesskabsprocedure, hvorefter den kompetente myn- dighed i en medlemsstat kan godkende markedsføring af produkter, som indeholder eller best(cid:134)r af genetisk modifi- cerede organismer; en anmeldelse af markedsføring af et s(cid:134)dant produkt er indgivet til de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige; produktet er blev anmeldt med henblik p(cid:134) h(cid:134)ndtering i miljøet under import og oplagring til anvendelse som foder og til fremstilling af industri- og levnedsmiddelpro- dukter, men ikke til dyrkning; de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige har derefter sendt dossieret til Kommissionen med en positiv udtalelse; de kompetente myndigheder i andre medlemsstater har rejst indsigelse mod dette dossier; da produktet vil blive indført p(cid:134) Fællesskabets marked blandet med andre majskorn, herunder ikke-genetisk modificeret majs, har anmelderen efterfølgende ændret den i det oprindelige dossier foresl(cid:134)ede mærkning, som følger: (cid:190) eksportører fra lande, hvor produktet dyrkes, im- portører til Fællesskabet og levnedsmiddel- og foder- industrien i Fællesskabet vil blive forsynet med produktdokumentation, hvoraf det fremg(cid:134)r, at pro- duktet kan være til stede i bulkforsendelser af majs (cid:190) af produktdokumentationen vil det bl. a. fremg(cid:134), at produktet er fremstillet ved genetisk modifikation, og de mulige anvendelser af produktet vil være anført (cid:190) det vil endvidere fremg(cid:134) af produktdokumentationen, at der inden for Fællesskabet kan gøre sig særlige mærkningskrav gældende for produkter afledt af majslinjen Bt-11; anmelderen har efterfølgende suppleret det oprindelige dossier med yderligere oplysninger; i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, i direktiv 90/ 220/EØF skal Kommissionen træffe en beslutning efter proceduren i samme direktivs artikel 21; Kommissionen har anmodet om en udtalelse om dossieret fra de relevante videnskabelige komit(cid:130)er, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 97/579/EF (3); Den Videnskabelige Komit(cid:130) for Planter afgav udtalelse den 10. februar 1998; heri konkluderedes det, at der ikke er grund til at tro, at import af dette produkt til anvendelse som enhver anden majssort vil have negative følger for men- neskers sundhed eller miljøet; efter at have undersøgt alle de fremsatte indsigelser p(cid:134) baggrund af direktiv 90/220/EØF, oplysningerne i dossieret og udtalelsen fra Den Videnskabelige Komit(cid:130) for Planter er Kommissionen n(cid:134)et til den konklusion, at der ikke er grund til at tro, at indsættelsen i majs af det syntetiske cryIA (b) gen der udtrykker resistens over for visse skadelige sommerfugle, og det syntetiske pat-gen, der udtrykker øget tolerance over for ammoniumglufo- sinat-herbicider, vil have negative følger for menneskers sundhed eller miljøet; artikel 11, stk. 6, og artikel 16, stk. 1, i direktiv 90/ 220/EØF giver mulighed for yderligere sikkerhedsforan- staltninger, hvis der fremkommer nye oplysninger om risici ved produktet; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra det i henhold til artikel 21 i direktiv 90/220/EØF nedsatte udvalg (cid:190) (1) EFT L 117 af 8. 5. 1990, s. 15. (2) EFT L 169 af 27. 6. 1997, s. 72. (3) EFT L 237 af 28. 8. 1997, s. 18. 5. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 131/29 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 anden fællesskabsret, 1. Med forbehold af særlig Europa-Parlamentets og R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 258/ 97 (1), og p(cid:134) de i stk. 2 og 3 anførte betingelser giver de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige tilla- følgende produkt, som er delse til markedsføring af (Ref. C/GB/96/M4/1): anmeldt af Novartis Seeds Inc. b) en syntetisk udgave af pat-genet fra Streptomyces viri- dochromogenes, reguleret af en 35S-promotor fra blom- k(cid:134)lsmosaikvirus, en IVS 2 intron fra genet for majsal- kohol-dehydrogenase nopalin-synthetase-termi- og nator-sekvensen fra Agrobacterium tumefaciens. 2. Tilladelsen omfatter korn fra afkom af krydsninger af majslinjen Bt-11 med traditionelt dyrkede majssorter importeret til Det Europæiske Fællesskab. Tilladelsen omfatter markedsføring af produktet til 3. anvendelse som enhver anden majssort, men ikke til dyrkning. Korn af den genetisk modificerede majslinje Bt-11, der indeholder: Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 2 a) en syntetisk udgave af cryIA (b) genet fra stamme HD1 af Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, reguleret af en 35S-promotor fra blomk(cid:134)lsmosaikvirus, en IVS 6 intron fra genet for majsalkohol-dehydrogenase og nopalin-synthetase-terminatorsekvensen fra Agrobac- terium tumefaciens, og Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Ritt BJERREGAARD Medlem af Kommissionen (1) EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 1