title: Komission asetus (EY) N:o 923/98, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1998, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin sokerialan tuotteisiin sovellettavista tuen määristä

text: 30. 4. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 128/61 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 923/98, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiet- tyihin sokerialan tuotteisiin sovellettavista tuen m(cid:132)(cid:132)rist(cid:132) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjeste- lyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1599/96 (2), ja erityisesti sen 17 artiklan 5 kohdan a alakohdan ja 15 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) kansainv(cid:132)listen kauppahintojen asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti voidaan kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a, c, d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen tuot- teiden yhteis(cid:148)n ja jos kyseiset hintojen v(cid:132)linen erotus kattaa vientituella, tuotteet vied(cid:132)(cid:132)n kyseisen asetuksen liitteess(cid:132) mainittuina tavaroina; tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)vien maataloustuotteiden vientituen my(cid:148)nt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) ja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamis- perusteista 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 annetussa komis- sion asetuksessa (EY) N:o 1222/94 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1909/97 (4), t(cid:132)smennet(cid:132)(cid:132)n kyseisist(cid:132) tuotteista ne, joille olisi vahvistet- tava niit(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1785/81 liitteess(cid:132) I mainit- tuina tavaroina viet(cid:132)ess(cid:132) sovellettava tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), asetuksessa t(cid:132)ss(cid:132) vahvistettujen tuen m(cid:132)(cid:132)rien osalta voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ennakkovahvistusta; tulevien kuukausien markkinatilannetta ei ole viel(cid:132) mahdollista varmuudella arvioida, tehdyt maksusitoumukset perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomiin tavaroihin sis(cid:132)ltyville maataloustuotteille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n vientituen osalta saattavat vaarantua, jos tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan ennakolta suuriksi; t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi olisi kyseisiss(cid:132) tapauksissa toteutettava suojatoimenpiteit(cid:132) est(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) silti pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin sopi- musten tekoa; erityisen tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistaminen niit(cid:132) tapauksia varten, joissa tuen ennakkovahvistusta k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n, on toimenpide, jolla kyseisten eri tavoitteiden saavutta- minen mahdollistetaan, asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakoh- dassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) jos asetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua todistusta ei toimiteta, alennettu vientituki on s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) ottaen huomioon tuotantotuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jota sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1010/86 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1126/96 (6), mukaisesti kyseiselle perustuotteelle tuotteen oletettuna valmistusa- jankohtana, asetuksessa t(cid:132)ss(cid:132) hallintokomitean lausunnon mukaiset, s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat sokerin ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 1 kohdan mukai- sesti tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on vahvistettava kuukausittain 100 kilog- rammalle kutakin kyseist(cid:132) perustuotetta, asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17 artiklan 3 kohdassa samoin kuin Uruguayn kierroksen monenv(cid:132)listen neuvot- telujen osana tehdyn maataloutta koskevan sopimuksen 11 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) tavaraan sis(cid:132)ltyv(cid:132)lle tuotteelle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) vientituki ei saa olla suurempi kuin kysei- seen tuotteeseen sit(cid:132) sellaisenaan viet(cid:132)ess(cid:132) sovellettava tuki, (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 43 (3) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5 (4) EYVL L 268, 1. 10. 1997, s. 20 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1222/94 liitteess(cid:132) A esitettyihin ja asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa jotka vied(cid:132)(cid:132)n asetuksen tarkoitettuihin perustuotteisiin, (ETY) N:o 1785/81 liitteess(cid:132) I mainittuina tavaroina, sovellettavat tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) ilmoitetun suuruisiksi. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. (5) EYVL L 94, 9. 4. 1986, s. 9 (6) EYVL L 150, 25. 6. 1996, s. 3 L 128/62 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 4. 98 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen 30. 4. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 128/63 LIITE perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiettyihin soke- rialan tuotteisiin sovellettavien tuen m(cid:132)(cid:132)rien vahvistamisesta 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998 annettuun, komission asetukseen Tuote Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ecuina/100 kg tuen ennakkovahvistusta k(cid:132)ytett(cid:132)ess(cid:132) muissa tapauksissa Valkoinen sokeri: (cid:190) asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti (cid:190) kaikissa muissa tapaukissas Raakasokeri: (cid:190) asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti (cid:190) kaikissa muissa tapauksissa 9,64 44,63 8,87 41,06 9,64 44,63 8,87 41,06 tai ruokosokerisiirappi, muut Juurikas- j(cid:132)hme(cid:132)st(cid:132) valkoisesta sokerista tai liuottamalla saadut siirapit, v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 prosenttia kuivapainosta lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaisuna): (cid:190) asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan kuin raakasokerista joissa on sakkaroosia (mukaan b alakohdan mukaisesti (cid:190) kaikissa muissa tapauksissa J(cid:132)hme(cid:132)st(cid:132) valkoisesta sokerista tai raakasokerista liuottamalla ja sen j(cid:132)lkeen invertoimalla tai ilman invertointia saatujen siirappien osalta 9,64 (4) · S (1) 100 44,63 (4) · S (1) 100 9,64 (4) · S (1) 100 44,63 (4) · S (1) 100 100 edell(cid:132) k(cid:132)ytetty(cid:132) valkoista sokeria tai vahvistettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kilogrammalle liuotukseen raakasokria Melassi (cid:190) (cid:190) Isoglukoosi (2) (cid:190) asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti (cid:190) kaikissa muissa tapauksissa (1) ”S” vastaa 100 siirappikilogrammaa kohden: 9,64 (3) 44,63 (3) 9,64 (3) 44,63 (3) (cid:190) sakkaroosipitoisuutta (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna), jos kyseisen siirapin puhtausaste on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 98 prosenttia, (cid:190) erotettavissa olevan sokerin pitoisuutta, jos kyseisen siirapin puhtausaste on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 85 prosenttia, mutta v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 98 prosenttia. (2) Tuotteet, jotka on saatu glukoosia isomeroimalla, joiden fruktoosipitoisuus on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 41 prosenttia kuivapainosta ja joiden polysakkaridien ja oligosakkaridien sek(cid:132) di- tai trisakkaridien kokonaispitoisuus on enint(cid:132)(cid:132)n 8,5 prosenttia kuivapainosta. (3) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalle kuiva-ainetta. (4) Perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ei sovelleta komission asetuksen (ETY) N:o 3513/92 (EYVL L 355, 5. 12. 1992, s. 12) liitteen 2 kohdassa m(cid:132)(cid:132)riteltyyn tuotteeseen


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 925/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Απριλίου 1998 για την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής ρυζιού για τις αιτήσεις που υποβλήθηκαν κατά τις δέκα πρώτες εργάσιμες ημέρες του Απριλίου 1998 σε εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 327/98

eurovoc_concepts:
import licence
quantitative restriction
rice
third country

formats: pdf print

text: L 128/66 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 30. 4. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 925/98 TGS EPITQOPGS tgr 29gr Apqik˜iou 1998 cia tgm ˜ejdosg pistopoigtij ˜ym eisacyc ˜gr qufio ˜u cia tir ait ˜gseir pou upobk ˜ghgjam jat ˜a tir d ˜eja pq ˜yter eqc ˜asiler gl ˜eqer tou Apqik˜iou 1998 se evaqloc ˜g tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 327/98 G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 327/98 tgr Epitqop ˜gr, tgr 10gr Vebqouaq˜iou 1998, cia to ˜amoicla jai tom tq ˜opo diawe˜i- qisgr oqisl ˜emym daslokocij ˜ym posost ˜yseym eisacyc ˜gr qufio ˜u jai hqausl ˜atym qufio ˜u (1), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 648/98 tgr Epitqop ˜gr (2), jai id˜iyr to ˜aqhqo 5 paq ˜acqavor 2, Ejtil ˜ymtar: ˜oti se evaqloc ˜g tou ˜aqhqou 5 paq ˜acqavor 2 tou jamomi- slo ˜u (EJ) aqih. 327/98, g Epitqop ˜g, emt ˜or pqohesl˜iar d ˜eja gleq ˜ym pou upokoc˜ifetai ap ˜o tgm tekeuta˜ia gl ˜eqa tgr pqohesl˜iar amajoim ˜yseyr tym ait ˜gseym woqgc ˜gseyr pistopoigtij ˜ym, apovas˜ifei se poi ˜o bahl ˜o lpoqe˜i ma dohe˜i sum ˜eweia stir upobkghe˜iser ait ˜gseir jai jahoq˜ifei tir diah ˜esiler pos ˜otgter cia tgm ep ˜olemg d ˜osg· ˜oti ap ˜o tgm en ˜etasg tym posot ˜gtym cia tir opo˜ier upobk ˜g- hgjam ait ˜gseir odgco ˜uleha sto ma pqobk ˜exoule tgm ˜ejdosg tym pistopoigtij ˜ym cia tir fgto ˜ulemer pos ˜otgter pokkapkasiasl ˜emer, jat ˜a peq˜iptysg, le posost ˜o lei ˜yseyr s ˜ulvyma le tir diat ˜aneir tou paqaqt ˜glator tou paq ˜omtor jamomislo ˜u, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: ˜Aqhqo 1 1. Cia tir ait ˜gseir woqgc ˜gseyr pistopoigtij ˜ym eisacy- c ˜gr qufio ˜u pou upobk ˜ghgjam jat ˜a tir d ˜eja pq ˜yter eqc ˜asi- ler gl ˜eqer tou Apqik˜iou 1998 se evaqloc ˜g tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 327/98 jai amajoim ˜yhgjam stgm Epitqop ˜g, ta pistopoigtij ˜a ejd˜idomtai cia tir pos ˜otgter pou amacq ˜a- vomtai stir ait ˜gseir pokkapkasiasl ˜emer, jat ˜a peq˜iptysg, ep˜i ta posost ˜a lei ˜yseyr pou jahoq˜ifomtai sto paq ˜aq- tgla. 2. Oi diah ˜esiler pos ˜otgter cia tgm ep ˜olemg d ˜osg jahoq˜ifomtai sto paq ˜aqtgla. ˜Aqhqo 2 O paq ˜ym jamomisl ˜or aqw˜ifei ma isw ˜uei tgm gl ˜eqa tgr dglo- s˜ieus ˜gr tou stgm Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij˜ym Joimot˜gtym. O paq ˜ym jamomisl ˜or e˜imai desleutij ˜or yr pqor ˜oka ta l ˜eqg tou jai isw ˜uei ˜alesa se j ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor. Bqun ˜ekker, 29 Apqik˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr (1) EE L 37 tgr 11. 2. 1998, s. 5. (2) EE L 88 tgr 24. 3. 1998, s. 3. 30. 4. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 128/67 PAQAQTGLA Posost ˜a lei ˜yseyr pou ha evaqlosho ˜um stir fgto ˜ulemer pos ˜otgter jai stir diah ˜esiler pos ˜otgter cia tgm ep ˜olemg d ˜osg: a) pos ˜otgta pou amav ˜eqetai sto ˜aqhqo 2: glikeujasl ˜emo ˜g keujasl ˜emo q ˜ufi tou jydijo ˜u SO 1006 30 Jatacyc ˜g Posost ˜o lei ˜yseyr % Diah ˜esilg pos ˜otgta cia tgm d ˜osg tou Iouk˜iou 1998 (se t ˜omour) Gmyl ˜emer Pokite˜ier Aleqij ˜gr Taˇuk ˜amdg Austqak˜ia ˜Akker w ˜yqer 0 (1) 0 (1) 0 (1) 98,2256 (1) ˜Ejdosg cia tgm pos ˜otgta pou amacq ˜avetai stgm a˜itgsg. 19 484 7 661,87 911,5 0 b) pos ˜otgta pou amav ˜eqetai sto ˜aqhqo 2: apovkoiyl ˜emo q ˜ufi tou jydijo ˜u SO 1006 20 Jatacyc ˜g Posost ˜o lei ˜yseyr % Diah ˜esilg pos ˜otgta cia tgm d ˜osg tou Iouk˜iou 1998 (se t ˜omour) Austqak˜ia Gmyl ˜emer Pokite˜ier Aleqij ˜gr Taˇuk ˜amdg ˜Akker w ˜yqer 0 (1) 0 (1) 0 (1) 0 (1) (1) ˜Ejdosg cia tgm pos ˜otgta pou amacq ˜avetai stgm a˜itgsg. 10 386 4 776 356 116


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1262/98 do Deputado Edith MÜLLER à Comissão. Laços e programas de formação com os países aderentes

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
access to education
accession to the European Union
agreement (EU)
vocational training
young person

formats: html pdf print

text: C 386/100 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 Quanto (cid:224) questªo de saber quem suporta os custos, deve fazer-se referŒncia ao artigo 9o do referido regulamento, que refere que «os Estados-membros podem imputar aos detentores (. ) os custos inerentes aos sistemas previstos no artigo 3o. ». Deve ainda fazer-se referŒncia ao Anexo C, Cap(cid:237)tulo I da Directiva 85/73/CEE do Conselho, de 29 de Janeiro de 1985, relativa ao financiamento das inspec(cid:231)ıes e controlos sanitÆrios abrangidos pelas Directivas 89/662/CEE, 90/425/CEE, 90/675/CEE e 91/496/CEE (2) (alteradas e consolidadas), relativas ao financiamento das inspec(cid:231)ıes e controlos sanitÆrios, onde se prevŒ, como regra geral, o financiamento dos controlos na origem e a cobran(cid:231)a de uma taxa. Todavia, ainda nªo foram fixados o (cid:226)mbito nem o n(cid:237)vel da taxa, as modalidades de aplica(cid:231)ªo, incluindo nomeadamente a determina(cid:231)ªo de quem Ø responsÆvel pelo pagamento, nem eventuais derroga(cid:231)ıes. Neste contexto, cabe aos Estados-membros definir essas disposi(cid:231)ıes em conformidade com as respectivas legisla(cid:231)ıes nacionais. Relativamente ao custo do exerc(cid:237)cio, a Comissªo nªo possui os dados pertinentes. (1) (2) JO L 117 de 7. 5. 1997. JO L 32 de 5. 2. 1985. (98/C 386/139) PERGUNTA ESCRITA E-1253/98 apresentada por Odile Leperre-Verrier (ARE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Programa de ac(cid:231)ªo euro-mediterr(cid:226)nico para a juventude Pode a Comissªo informar qual o ponto da situa(cid:231)ªo relativo ao lan(cid:231)amento de um programa euro-mediterr(cid:226)nico de ac(cid:231)ªo-juventude que teria sido previsto por ocasiªo de uma das reuniıes dos pa(cid:237)ses euro-mediterr(cid:226)nicos? Nesta perspectiva, pode a Comissªo informar quais os eixos considerados e quais prazos adoptados para aplica(cid:231)ªo das referidas ac(cid:231)ıes? Resposta de M. Mar(cid:237)n em nome da Comissªo (25 de Maio de 1998) O dom(cid:237)nio da juventude figura na Declara(cid:231)ªo de Barcelona como um sector prioritÆrio de ac(cid:231)ªo entre a Comunidade e os seus doze parceiros mediterr(cid:226)nicos. O programa de trabalho prevŒ o estabelecimento de um programa euromediterr(cid:226)nico de interc(cid:226)mbio de jovens com base na experiŒncia adquirida na Europa e tendo em conta as necessidades dos parceiros. As conclusıes da II ConferŒncia Euromediterr(cid:226)nica de Ministros dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros reiteram este objectivo, referindo que em breve serªo apresentadas iniciativas espec(cid:237)ficas relativas aos jovens. A Comissªo atribui uma import(cid:226)ncia especial a este sector, tendo estabelecido os contactos necessÆrios para o efeito. A Comissªo estÆ actualmente a preparar uma dessas iniciativas, que poderÆ ter in(cid:237)cio em 1998. (98/C 386/140) PERGUNTA ESCRITA E-1262/98 apresentada por Edith M(cid:252)ller (V) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: La(cid:231)os e programas de forma(cid:231)ªo com os pa(cid:237)ses aderentes Que ofertas administrativas e que programas criou a Comissªo para desenvolver os la(cid:231)os com os pa(cid:237)ses aderentes (programas de forma(cid:231)ªo, estÆgios, etc. ), particularmente neste per(cid:237)odo de prØ-adesªo dos pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental?


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto 'Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja'"

eurovoc_concepts:
action programme
energy recovery
energy saving
renewable energy
soft energy

text: C 214/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 siosta laaja tieto- ja hyödyntämisverkko, joka sopii yhteen kaikkien jäsenvaltio- ja yhteisötason järjestel- mien kanssa. Komitea valmistelee aiheesta oma- aloitteista lausuntoa. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto ‘Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet – Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja‘” (98/C 214/14) Komissio päätti 19. joulukuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edella¨ mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 7. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Peter Morgan. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Talous- ja sosiaalikomitea ilmaisee tyytyväisyytensä valkoiseen kirjaan, joka muodostaa rakentavan ja myön- teisen jatkon aiemmin julkaistulle vihreälle kirjalle (1). Valkoinen kirja sisältää neljä lukua: – taustaa; – toimintasuunnitelma; – vauhdittamiskampanja; – seuranta ja täytäntöönpano. Myös tämä lausunto noudattaa samaa jäsentelyä. 2. Taustaa 2. 1. Luvun kahdessa ensimmäisessä osassa kerrataan vihreän kirjan teesit ja esitellään kirjaan tehtyjä ehdotuk- sia. Komitealla ei ole tässä yhteydessä lisättävää vih- reästä kirjasta esittämiin ehdotuksiinsa. Komitea hyväksyy myös täysin tavan, jolla strate- 2. 2. giset tavoitteet kerrataan luvun kolmannessa osassa. (1) EYVL C 206, 7. 7. 1997. 2. 3. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että valkoi- sessa kirjassa esitelty strategia ja toimintasuunnitelma tähtäävät kohti tavoitetta nostaa uusiutuvien energialäh- teiden osuus Euroopan unionissa vuoteen 2010 mennessä 12 prosenttiin. Komitea on jo antanut tukensa tälle kunnianhimoiselle ja radikaalille tavoitteelle. Se ei kui- tenkaan ole pyrkinyt arvioimaan tai todentamaan asia- kirjassa esitettyjä työpaikkojen luomiseen, energian tuottamiseen, hiilidioksidipäästöjen alentamiseen jne. liittyviä väitteitä. Olemme ainoastaan hyväksyneet ne ohjelman perustana. 2. 3. 1. Jäsenvaltioiden tavoitteiden ja strategioiden osalta komitea kannattaa vihreästä kirjasta antamansa vastauksen mukaisesti niiden päätökseen saattamista. Edellä esitetty käy ilmi seuraavasta lainauksesta: ”Uusiutuvien energialähteiden 12 prosentin keski- määräistä osuutta koskevan unionin ohjeellisen yleistavoitteen saavuttaminen riippuu olennaisesti siitä, miten yksittäisten uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa onnistutaan ja missä määrin niiden käyttö lisääntyy. Vihreän kirjan julkaisemisen jälkei- sen kuulemisajan kuluessa esitetyt näkemykset vah- vistavat, että on tärkeää selvittää, miten kukin energiantuotannon ala voi myötävaikuttaa yleista- voitteen saavuttamiseen. ” 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/57 ”Siksi on tärkeää, että jokainen jäsenvaltio laatii itse oman strategiansa ja esittää sen mukaisesti, miten se aikoo osaltaan edistää vuoden 2010 yleistavoitteen saavuttamista ja mitä toimenpiteitä se aikoo toteut- taa lisätäkseen eri energialähteiden käyttöönottoa. ” komissiosta varsin kohtuullisilta. Kun otetaan huo- mioon koko ohjelmaa koskeva teknologinen epävar- muustekijä, on esitettävä epäilyksiä asetetun 12 prosen- tin tavoitteen saavutettavuudesta osana unionin yleistä energiasuunnitelmaa. Valkoisen kirjan liitteessä III esitetään tiivis- 2. 3. 2. telmä jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden ke- hittämissuunnitelmista ja -toimista. Komitean mielestä ne eivät vielä riittävästi vastaa uusiutuvien energialähtei- den käyttömahdollisuuksia ja -tarvetta. Ohjelman laa- jota 12 prosentin tavoite ilmaisee, edellyttää juus, radikaalia ja käänteentekevää tarttumista tähän mahdol- lisuuteen. Jäsenvaltioiden tasolla näin ei vielä ole tapah- tunut. 2. 3. 3. Valkoisen kirjan liitteessä II asetetaan tavoit- teet erilaisten uusiutuvien energialähteiden hyödyntämi- selle. Tämä vastaa komitean suosittelemaa lähestymista- paa ja tarjoaa toimintasuunnitelmalle riittävän perustan. Verrattuna aiempaan Teres II -ennusteiden käyttöön kyseessä on huomattava parannus. 2. 4. Ensimmäisen luvun neljännessä kohdassa esi- tetään alustava kustannus- ja hyötyarvio. Siitä ilmenee, että toimintaohjelman tavoitteiden saavuttaminen edel- lyttää nettomäärältään 74 miljardin ecun lisäinvestoin- tia. Summa on suuri, vaikuttaa muihin energia-alan investointikuluihin verrattuna suhteettomalta ja edel- lyttää huomattavaa sitoumusta. 2. 5. Tämän investoinnin taloudellista tuottoa on mahdotonta arvioida valkoisessa kirjassa. Myös jäsen- valtiotason hintatuen suuruudesta on mahdotonta esittää yleisarviota etukäteen. Vastaavasti on mahdoton laskea yritysten voittoihin kohdistuvaa vaikutusta tai kuluttajille koituvaa etua, vaikka valkoisessa kirjassa selvästi korostetaankin monia mm. hiilidioksidimäärän alentumisen kaltaisia yleishyödyllisiä etuja. Nämä seikat ovat tärkeitä ohjelman seuranta- ja täytäntöönpanovai- heessa (luku 4). 2. 6. Myös valkoiseen kirjaan ehdotuksiin liittyvää epävarmuutta on tärkeä ymmärtää. Kyseessä on uusi teknologia. Toimivuuden ja tehokkuuden parantumises- ta esitetään oletuksia. Oletuksia ovat myös arviot uuden tekniikan markkinaosuudesta. Siitä, että tämän kaltaiset teknologiahankkeet maksavat tuntuvasti alkuperäisiä laskelmia enemmän on melkoisesti kokemusta. Hank- keet myös yleensä antavat sijoitukselle tuottoa alunperin arvioitua myöhemmin. 2. 6. 1. Valkoisen kirjan taulukossa 5 esitettyjä yksi- tyiskohtaisia kuluja voidaan tarkastella kahdelta kannal- ta. Sellaisinaan luvut ovat erittäin suuria, mutta energia- alan kokonaisinvestointien yhteydessä ne vaikuttavat 2. 6. 2. Ohjelma edellyttää tiukkaa ohjausta ja valvon- taa, sillä muuten tavoitteen epäsuorasti edellyttämiä radikaaleja muutoksia ei todennäköisesti saavuteta. Siksi komission tulee toimia yhtenäisenä, ja jokaisen toiminnassa mukana olevan pääosaston on pystyttävä toimimaan hankkeen laajuuden edellyttämällä tavalla. On todennäköistä, että energia-alan toimien monivuotis- ta puiteohjelmaa (1998–2002) (1) koskevassa neuvoston päätösehdotuksessa mainittu pääjohtajien komitea tar- joaisi sopivan foorumin komission sitoutumisen täsmentämiseksi. 2. 6. 3. Jäsenvaltioissa hallituksen toimet ja aloitteet tulee koordinoida usean ministeriön välillä. Kuten vih- reässä kirjassa todetaan, hanke edellyttää myös jäsenval- tioiden välistä koordinointia ja yhteistyötä. 2. 6. 4. Vaikka taulukossa 5 esitetyt kustannukset ovat valtavia, on muistettava, ettei niitä ole budjetoitu erik- seen. Rahoitus riippuu joko muiden EY-ohjelmien ta- lousarvioista tai vielä viimeistelemättömiin ohjelmiin liittyvistä odotuksista. Komission ja neuvoston tulisi valkoisen kirjan hyväksymisestä päättäessään pohtia vakavasti mahdollisia rahoituslähteitä ja niihin liittyviä sitoumuksia. 3. Toimintasuunnitelma 3. 1. Toimintasuunnitelman pääpiirteet esitellään lu- vussa 2. Siinä täsmennetään vihreän kirjan toimia ja komitea antaa niille tukensa. Komitea myöntää, että suunnitelma on pitkälti riippuvainen jäsenvaltioiden toimista ja on tyytyväinen ehdotukseen, joka koskee jatkuvan seurannan järjestämistä. Toimintasuunnitel- massa kuvaillaan: – sisämarkkinoihin liittyviä toimenpiteitä ja – yhteisön politiikan tehostamista. Verrattuna vihreään kirjaan ja komitean siitä antamaan lausuntoon nousevat sisämarkkinoihin liittyvät toimen- piteet kaikkein tärkeimmiksi. 3. 2. Sisämarkkinoihin liittyvät toimenpiteet 3. 2. 1. U u s i u t u v i e n e n e r g i a l ä h t e i d e n t a - s ä h k ö m a r k k i - s a v e r t a i n e n p ä ä s y n o i l l e 3. 2. 1. 1. Komitea kannattaa näkemystä, että uusiutu- vien energialähteiden tasavertainen pääsy sähkön sisä- (1) KOM(97) 550 lopull. , TSK:n lausunto valmisteilla. C 214/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 markkinoille on koko uusiutuviin energialähteisiin liit- tyvän hankkeen kannalta keskeistä ja olennaista. 3. 2. 1. 2. Valkoisessa kirjassa viitataan direktiiviehdo- tukseen, joka koskee uusiutuvien energialähteiden tasa- vertaista pääsyä sähkömarkkinoille (ks. valkoisen kirjan kohta 2. 2. 1. Uusiutuvien energialähteiden tasavertainen pääsy sähkömarkkinoille ja siihen liittyvää toiminta- suunnitelmaa koskeva liite I), ja huomautetaan, että jäsenvaltioiden saattaessa parhaillaan sähkön sisämark- kinoista annettua direktiiviä osaksi omaa lainsäädän- töään on myös velvoite uusiutuvien energiamuotojen markkinoille pääsystä mahdollista sisällyttää samaan yhteyteen. Komission tulisi ilmoittaa tämä erityisvaati- mus jäsenvaltioille. Mikäli jäsenvaltiot eivät kuitenkaan liitä velvoitetta osaksi lainsäädäntöään, komitea suosit- telee uuden direktiivin valmistelemista. Tähän liittyen komitea panee myönteisenä aloitteena merkille Euroo- pan parlamentin jäsenen Rolf Linkohrin mietintöluon- noksen ”Euroopan unionissa uusiutuvalla energialla tuotetun sähkön verkkoon pääsyä koskevan direktiivin laatiminen”. 3. 2. 1. 3. Edellä mainittuun velvoitteeseen liittyen tuo- daan valkoisessa kirjassa esille joukko seikkoja, joita velvoitteen yhteydessä tulisi käsitellä. Niiden lisäksi komitea haluaa korostaa sopimuksiin liittyviä mahdolli- sia ongelmia. Uusiutuviin energiamuotoihin liittyvät investoinnit edellyttävät, että sopimuksissa otetaan huo- mioon tarvittava aika, ennen kuin sijoitus alkaa tuottaa riittävästi. 3. 2. 2. V e r o t u s - j a r a h o i t u s t o i m e n p i t e e t 3. 2. 2. 1. On selvää, että uusiutuvien energialähteiden hinnan on jatkossakin vaikea kilpailla fossiilisten poltto- aineiden kanssa. Tämä koskee suurinta osaa vuoteen 2010 ulottuvasta kaudesta, ellei peräti koko ajanjaksoa. Jäsenvaltioiden onkin välttämätöntä luoda luotettava väline, joka takaa keskipitkän ja pitkän aikavälin hintatukiohjelmat. Taattujen hintasopimusten tukema- na uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hankkeiden edistäjien on mahdollista koota varoja yksityissektorilta. Hintatukiohjelmat ovat itse asiassa verovaroista makset- tavaa julkista tukea, mutta ne ovat välttämättömiä, mikäli halutaan koota yksityistä pääomaa ja lisätä uusiutuvan energiantuotannon kasvua. 3. 2. 2. 2. Hintatukiohjelman lisäksi jäsenvaltiot voivat rohkaista yksityisiä sijoittamaan uusiutuviin energialäh- teisiin myös muilla keinoin esim: – joustavin poistoin; – kolmansien osapuolten rahoituksen myönteisen vero- kohtelun avulla; – myöntämällä uusille tuotantolaitoksille tietyin edelly- tyksin tukea toiminnan aloittamiseksi. 3. 2. 2. 3. Kaikkia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita ei liitetä jakeluverkkoon. Kuluttajille onkin välttämätöntä tarjota taloudellisia kannusteita, niin että he hankkisivat uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviä laitteita ja palveluja. Julkisilla palvelulaitoksilla on tässä yhteydessä selkeä rooli. 3. 2. 2. 4. Verotus- ja rahoitustoimien kannalta yleensä komitea haluaa toistaa näkemyksensä hiilidioksidiveron ja uusiutuvien energialähteiden edistämisen välisestä suhteesta. Jäsenvaltiot toivovat hiilidioksidiveroa mo- nesta syystä, mutta uusiutuvien energialähteiden edistä- minen ei kuitenkaan ole tällainen syy. Se, että energialäh- teistä 94:ää prosenttia verotettaisiin siksi, ettei kuutta prosenttia verotettaisi, on liioitellun selkeä esimerkki siitä, miten häntä heiluttaa koiraa. Uusiutuvien ener- gialähteiden hyödyntämistä tulisi edistää verohelpo- tuksin. 3. 2. 3. U u s i l i i k e n n e t t ä s e k ä l ä m m ö n - s ä h k ö n t u o t a n t o a e n e r g i a - a l o i t e k o s k e v a j a b i o - Vuoteen 2010 mennessä polttoaineiden käyttö ja käytön tehokkuus muuttunee merkittävästi. Tieliikenteessä käyttökelpoisten sähköisten vetojärjestelmien ja poltto- kennojen odotetaan kehittyvän huomattavasti. Tämä muiden alojen todennäköinen kehitystahti tulisi ottaa biopolttoaineohjelmassa huomioon. 3. 2. 4. R a k e n n u k s i a k o s k e v i e n m ä ä r ä y s - t e n k e h i t t ä m i n e n j a s e n v a i k u t u k - s e t y h d y s k u n t a s u u n n i t t e l u u n 3. 2. 4. 1. Komitea kannattaa erityisesti ajatusta, jonka mukaan ”on tärkeää omaksua kokonaisvaltainen lähes- tymistapa, jossa yhdistyvät uusiutuvien energialähteiden käyttö sekä toimienpiteet, joilla järkeistetään energian käyttöä (rakennusten ulkoeristystä, lämmitystä, valais- tusta, ilmanvaihtoa ja jäähdytystä koskevat toimenpi- teet)”. 3. 2. 4. 2. Ehdotetut toimet merkitsevät huomattavia muutoksia joidenkin valtioiden rakennusmääräysten, sovellettavan rakennustekniikan ja kiinteistömarkkinoi- den kannalta. Näitä muutoksia onkin alan ammattilais- ten kuulemisen jälkeen ajettava voimakkaasti ja tuloksia seurattava. 3. 2. 4. 3. Auringon valoenergian hyödyntämismahdol- lisuudet ovat monissa EU:n jäsenvaltioissa huomattavan rajalliset. Komitea kannattaa valoenergian ottamista mukaan vauhdittamiskampanjaan. Valkoisessa kirjassa todetaan, että rakennuksissa käytön lisäksi aurin- kosähkö tarjoaa mahdollisuuden myös uuden teknolo- gian viennille. 3. 2. 4. 4. Rakennustekniikalla on valtava merkitys unionin energiankäytölle. Komitea valmistelee koko aiheen kattavaa oma-aloitteista lausuntoa. Valkoisen kirjan kattaman alan ulkopuolella on selvästi huomatta- via energian säästömahdollisuuksia. Rakennusmääräyk- siä on mahdollista muuttaa siten, että ne eristyksen lisäksi kattavat myös säästön (passiivinen aurinko- energia). 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/59 3. 2. 4. 5. Julkiset hankinnat 3. 5. Tukitoimet Julkisten hankintojen yhteydessä koordinoitujen ja har- kittujen toimien tarve on ilmeinen. Kaikkien keskus- ja paikallishallinnon rakennusten energiatehokkuus, ja mikäli mahdollista, auringon valoenergian käyttö tulee tarkistaa. Yksityisyrityksiä ja -henkilöitä tulisi rohkaista seuraamaan esimerkkiä. Myös arkkitehdit, urakoitsijat ja muut alan ammattiryhmät tulee saada mukaan. Uusista standardeista on informoitava suurta yleisöä ja etenkin talonomistajia. 3. 2. 4. 6. Suunnittelumääräyksiä ja suunnittelusta vas- taavien paikallisviranomaisten asenteita tulee muokata uusiutuville energialähteille ja niihin liittyville laitteille ja suunnittelulle myönteisiksi. 3. 3. Yhteisön politiikan tehostaminen 3. 3. 1. Muuhun yhteisön politiikkaan liittyvät ehdote- tut toimet ovat johdonmukaisia sekä vihreän kirjan että komitean siitä antaman lausunnon kannalta tarkasteltui- na. Yksityiskohtaiset suunnitelmat ovat aikaisempaa runsaampia ja täydellisempiä. Ne tarjoavat komission ja jäsenvaltioiden toimille järkevän perustan. Yksi erityiskysymyksistä on vaatimus, jonka 3. 3. 2. mukaan yhteisen maatalouspolitiikan tulisi tukea ener- giakasvien viljelyä maataloudessa ravintokasvien vilje- lyn tavoin. Tämä ei välttämättä merkitse sitä, että komitea on ehdottamassa uusia tukiaisia, vaan aino- astaan yhtäläisen kohtelun varmistamista. Ei voi olla järkevää, että viljelijän edellytetään kasvattavan hidassa- toisia kasveja polttoaineeksi vaikka kysyntä sadon valmistuttua on epävarma, kun samassa tai samanlai- sessa maassa voisi viljellä nopeasatoisia ja varmatuottoi- sia ravintokasveja. Tällaisen politiikan ympäristövaiku- tusta on myös tärkeää pohtia. Vientimahdollisuuksia käsittelevästä vihreästä 3. 3. 3. kirjasta antamansa lausunnon painotusten mukaisesti komitea panee tyytyväisenä merkille, että aiheeseen kiinnitetään huomiota myös valkoisessa kirjassa. Komi- tea kannattaa erityisesti valoenergiateknologian valitse- mista vauhdittamiskampanjaan. 3. 4. Jäsenvaltioiden yhteistyön lujittaminen Komitea kannattaa jäsenvaltioiden yhteistyön vahvista- mista, koska senkin mielestä toteamus ”tällä hetkellä jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja sekä siinä, miten pitkälle ne ovat edenneet uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa, että itse käytettävissä teknologioissa” pitää paikkansa. Jotta asetettu 12 prosentin tavoite saavutetaan, tulee jäsenvaltioiden hyödyntää kaikki uusiutuvien energiamuotojen alueellaan tarjoamat mah- dollisuudet. 3. 5. 1. K o h d e n n e t u t e d i s t ä m i s t o i m e n p i - t e e t 3. 5. 1. 1. Komitea on yhtä mieltä siitä, että toimintaoh- jelmat, jotka tähtäävät edistämistoimien kohteena ole- van tekniikan kehittämistavoitteiden saavuttamiseen, tarjoavat Altener II -ohjelman toimille entistä keskite- tymmät puitteet. Komitea tukee ajatusta, että on ryhdyttävä 3. 5. 1. 2. huomattaviin ponnistuksiin kansalaisryhmien, kansa- laisjärjestöjen ja muiden erityisten eturyhmien kaltaisten eri yhdistysten ja elinten mahdollisuuksien, vaikutusval- lan, kokemuksen ja innostuksen valjastamiseksi. 3. 5. 1. 3. Komitea toteaa tyytyväisenä, että valkoisessa kirjassa kiinnitetään kauttaaltaan huomiota tarpeeseen aktivoida ja valtuuttaa kaikilla yhteiskunnan tasoilla toimivien yksilöiden, paikallisviranomaisten ja järjestö- jen osallistuminen. Vihreän kirjan käsittelyn yhteydessä tämä oli komitean tärkein huolenaihe. Se on tyytyväinen huomatessaan, että sen kanta on huomioitu. Samasta syystä komitea kannattaa markkinakelpoisuuteen ja kuluttajansuojaan liittyviä ehdotuksia. 3. 5. 1. 4. Kohdassa 2. 6. 3 mainittuun koordinoidun toi- minnan tarpeeseen viitaten tulee erityisesti sekä Alte- ner II- että viidennestä puiteohjelmasta tukea saavat hankkeet yhdistää valkoisen kirjan aloitteisiin. 3. 6. Valkoisen kirjan liite I Edellä tarkasteltiin uusiutuviin energialähteisiin liittyvää alustavaa toimintaohjelmasuunnitelmaa vuosiksi 1998– 2010. Komitea on esittänyt edellä kommentteja monista yksityiskohdista mutta samalla pyrkinyt välttämään mahdollisten direktiiviehdotusten tai direktiivien muu- tosehdotusten sisällön ennakoimista. Niiden osalta on odotettava aikanaan julkaistavia luonnosasiakirjoja. Komitea on kuitenkin antanut lausunnon sekä Altener II- että viidennestä puiteohjelmasta ja jatkaa viimeksi mainitun lausunnon työstämistä. 4. Vauhdittamiskampanja 4. 1. Kampanja sisältää monia myönteisiä näkökoh- tia. Komitean mielestä on myönteistä, että kampanja keskittyy uudistuvan energian eri aloilla suurehkoihin hankkeisiin. Samoin on myönteistä, että jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmien laatu ja monien aktiivisten osa- puolten osallistuminen on tunnustettu kampanjan onnis- tumisen kannalta ratkaisevaksi tekijäksi. Jäsenvaltioi- den toimintasuunnitelmien kannalta kiireellisiä ovat rakennerahastoille jätettävät hakemukset, jotka koske- vat uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita. 4. 2. Aiheesta kiinnostuneiden luettelo ei ole täydelli- nen ja sitä on laajennettava kattamaan esim. kansa- laisjärjestöt, rakennusteollisuus alihankkijoineen sekä C 214/60 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 aikanaan myös lentokentät ja matkailuala. Kiinnostu- neita osapuolia ovat luonnollisesti myös em. alojen asiakkaat. 4. 3. Valkoisessa kirjassa toivotaan kaikkien kiinnos- tuneiden osapuolten välistä ajatustenvaihtoa. On to- dennäköistä, ettei osallistuminen riitä, vaan myös koulu- tus on tarpeen. Komitea pelkää, ettei kaikilla kiinnostu- neilla osapuolilla ole riittävästi tietoa pystyäkseen toimi- maan täysipainoisesti. Jäsenvaltioiden onkin välttämä- töntä luoda yhteydenpito-, tiedotus- ja valistussuunnitel- mat. Komitean mielestä komission ehdotus vain muuta- man erittäin tehokkaan ja näkyvän, sekä kansalaisia että poliitikkoja aktivoivan kampanjan järjestämisestä on oikeansuuntainen. 4. 4. Komitea kannattaa ajatusta, että vauhdittamis- kampanjassa keskitytään kolmeen uudistuvaan ener- gialähteeseen. Se on kuitenkin varsin huolissaan biomas- sahankkeesta: a) sen laajuuden vuoksi ja koska alan kasvuvauhti on huomattava ja vuoden 2010 tulos muodostaa uusiutuvien energialähteiden kokonaisuudesta erit- täin suuren osan; b) kaksitasoisesta sopimusjärjestelmästä johtuvan mo- nimutkaisuuden vuoksi. Energiantuottaja tarvitsee hintojen osalta varmuuden siitä, että sen solmimat sähkönmyyntisopimukset katta- vat uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisen edel- lyttämät investoinnit. 4. 4. 1. Sikäli kun polttoaineena käytetään jätettä, tarvitaan myös uutta lainsäädäntöä velvoittamaan jättei- den tuottajat käyttämään esim. elintarviketeollisuudessa jätettä energian tuotannossa. Komitea on huolestunut, ettei viljelijöitä nykyi- 4. 4. 2. sellään kannusteta riittävän tehokkaasti käyttämään viljelykasveista saatavaa polttoainetta. Vaikuttaa itse asiassa siltä, että Agenda 2000:n myötä maatalouden tuottaman biomassan saatavuus vaikeutuu. Laajamittai- seen sadonkorjuuseen siirtyminen maataloudessa edel- lyttää tuottajalta yksityiskohtaista suunnittelua ja tehty- jen suunnitelmien toteuttamista. Lisäksi on tuottajien kannalta välttämätöntä luoda puitteet pitkäaikaisille sopimuksille. Tekniikan osalta on luotava voimalaitok- siin liittyviä tutkimus-, kehitys- ja asennushankkeita, kun otetaan huomioon voimakkaasti kasvava riippu- vuus biomassasta uusiutuvana energialähteenä. Koko ala kaipaa tarkempaa määrittelyä ja täsmennystä. 4. 5. Vaikka TSK ymmärtääkin vauhdittamiskam- panjaan valittujen teknologian muotojen valintaperus- teet se haluaa korostaa, että myös muu mahdollisuuksia tarjoava teknologia, kuten aurinkolämpö, tarvitsee jat- kuvaa tukea. Komitea haluaa kiinnittää huomiota erääseen 4. 6. vauhdittamiskampanjaan vielä sisältyvään riskiin. Kuten komitea aiemmassa vihreää kirjaa käsitelleessä lausunnossaan totesi, ohjelmassa ei vieläkään oteta huomioon uusiutuvan energian massatuotannon haitto- ja. Tuotantovolyymin kasvaessa ongelmat lisääntyvät eksponentiaalisesti. Esimerkkeinä voidaan mainita vaih- televan sähkövolyymin vaikutus verkon siirtokykyyn, energiakasvien tehoviljelyn vaikutus laajoilla viljelya- loilla ja tuulivoimalapuistojen ympäristövaikutus. Vuoteen 2010 on vajaat 13 vuotta. Siihen men- 4. 7. nessä uusiutuvien energianlähteiden osuuden on vesivoi- maa lukuunottamatta viisinkertaistuttava. Vauhditta- miskampanjan onnistuminen on siksi ratkaisevan tärkeää. Kampanjan tulee onnistua sekä laajuudeltaan että ajoitukseltaan. Kun ministerineuvosto on hyväksy- nyt kampanjan, on jäsenvaltioiden toimintasuunnitel- mat välttämätöntä saada valmiiksi erittäin nopeasti. 5. Seuranta ja täytäntöönpano 5. 1. Jo vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa komitea kannatti ehdotusta entistä paremmasta tietojen- keruusta ja mittauksesta. 5. 2. Jäsenvaltioiden toteuttamaa täytäntöönpanoa on epäilemättä tarpeen koordinoida unionitasolla mo- nestakin syystä. Ensinnäkin on välttämätöntä tietää, että jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat tavoitteineen yhdessä todella vastaavat unionin vuodeksi 2010 asetta- maa 12 prosentin markkinaosuuden tavoitetta, toiseksi on välttämätöntä varmistaa, että valtiot hakevat tarjolla olevaa rakennerahastotukea, kolmanneksi on etenkin tärkeimpien kampanjoiden osalta tarpeen järjestää avainteknologian tarkastuspisteitä kaikkialla unionissa, ja neljänneksi komission ja jäsenvaltioiden tulee yhdessä varmistua siitä, että tarvittaessa sisämarkkinoiden toi- minnan kannalta välttämättömään harmonisointiin ja standardointiin ryhdytään heti. 5. 3. Tältä osin talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväi- nen komission aikomukseen julkaista säännöllisesti tiedonantoja strategian onnistumisen arvioimiseksi ja mahdollisten muutosten tai niiden ja uusien toimien suosittelemiseksi, mikäli näyttää siltä, ettei uusiutuvien energialähteiden hyödyntäminen yleisty riittävästi. Ko- mission tilastojen kannalta on kuitenkin välttämätöntä, että niiden perustaa voidaan pitää luotettavana. 6. Päätelmät Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa valkoisessa 6. 1. kirjassa esitettyä EU:n strategiaa ja toimintasuunni- 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/61 telmaa ja tukee vuoteen 2010 mennessä tapahtuvaan toimeenpanoon liittyviä ehdotuksia. Ohjelma voi laajuu- tensa ja radikaalin luonteensa vuoksi onnistua vain jos tiettyjä aloja koskevat asenteet muuttuvat. 6. 3. Aurinkosähköohjelma edellyttää käänteenteke- viä muutoksia rakennusteollisuudessa tekniikan, arkki- tehtuurin ja suunnitteluviranomaisten osalta. 6. 2. Etenkin biomassaohjelman onnistuminen edel- lyttää huomattavaa muutosta yhteisessä maatalouspoli- tiikassa, johon tulee luoda viljelijöitä energiakasvien viljelemiseen rohkaisevat rahoitusjärjestelyt. 6. 4. Ohjelman onnistumisen kannalta on välttämä- töntä, että kaikki asianomaiset jäsenvaltioiden ministe- riöt ja komission pääosastot ymmärtävät ohjelman radikaalin ja kunnianhimoisen luonteen ja toimivat sen mukaisesti ohjelman toteuttamiseksi. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisyrityk- sen Joint European Torus (JET) perussäännön muutosten hyväksymisestä” (98/C 214/15) Neuvosto päätti 27. maaliskuuta 1998 Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edella¨ mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 7. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Neville Beale. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Ehdotetut muutokset ovat: (i) Forschungszentrum Jülich Gmbh (KFA, Saksan liittotasavalta) eroaa yhteisyrityksestä ja sen tilalle JET:n jäseneksi tulee Forschungszentrum Karlsru- he (FZK, Saksan liittotasavalta). (ii) Dublin City University edustaa Irlantia JET- yhteisyrityksen jäsenenä. (v) JET:n neuvosto hyväksyi lisäksi Yhdistyneen ku- ningaskunnan vuosina 1985 ja 1989 hyväksyttyjen uusien osakeyhtiölakien edellyttämän perussään- nön muutoksen. (vi) Lisäksi ehdotetaan hyväksyttäväksi tiettyjä JET:n perussäännön muutoksia ensimmäisen oikeusas- teen tuomioistuimen asioissa T–177/94 ja T–377/94 antaman tuomion mukaisesti. (iii) O¨ sterreichische Akademie der Wissenschaften edustaa Itävaltaa JET-yhteisyrityksen (O¨ AW) jäsenenä. 2. Edellä kohdissa a, b, c, d ja e mainitut muutokset ovat luonteeltaan hallinnollisia, ja komitea kannattaa niitä. (iv) Junta Nacional de Investigaça˜o Cientı´fica e Tecno- lo´gica (JNICT) eroaa yhteisyrityksestä ja sen tilalle jäseneksi tulee Instituto de Cooperaça˜o Cientı´fica e Tecnolo´gica. 3. Kohdassa f mainitun muutoksen osalta komissio teki ehdotuksen neuvoston päätökseksi ja otti ehdotuk- sessa huomioon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistui- men 12. joulukuuta 1996 antaman tuomion


title: WRITTEN QUESTION No. 1276/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Enlargement, freedom of movement and transitional periods

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
accession to the European Union
enlargement of the Union
free movement of persons
transitional period (EU)

text: 19. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities C 354/87 (98/C 354/139) WRITTEN QUESTION E-1276/98 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (29 April 1998) Subject: Enlargement, freedom of movement and transitional periods When Spain and Portugal acceded to the Community as part of enlargement towards the South, freedom of movement of persons was subjected to transitional periods, since this was considered a useful means of ensuring that the necessary adjustments could be made. The pressure of immigration from the candidate countries following the next round of enlargement will also be very high, and the neighbouring Member States will be particularly affected. 1. What considerations did the Commission take into account in deciding to impose transitional periods as part of Community enlargement towards the South? 2. On what studies or investigations did it base its decisions at that time? 3. What studies or investigations has the Commission used so far to prepare the forthcoming round of enlargement? How does it realistically estimate the length of the transitional periods for EU enlargement towards the East 4. at present? If it expects the length of the transitional periods to be different than in the case of enlargement towards the 5. South, how does it justify these differences? 6. What will be the potential number of immigrants when access to the labour market is opened up? 7. What kind of people will want to immigrate? 8. Why will they want to immigrate? 9. How will immigrants be distributed among the target countries? In answering these questions, could the Commission draw in particular on data from the period after the unveiling of Agenda 2000 in July last year? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (22 June 1998) The accession negotiations are inter-governmental negotiations between the Member States and each of the candidate countries individually. Although the Commission is invited to make proposals on all the problems posed by the accession negotiations, it is the Member States that formulate collectively the Community negotiation positions. The Honourable Member(cid:146)s enquiries about Commission decisions in the negotiations are therefore not pertinent. (98/C 354/140) WRITTEN QUESTION E-1294/98 by Robin Teverson (ELDR) to the Commission (29 April 1998) Subject: The Ad Hoc Group on Illegal Trade in Ozone-depleting substances What decisions were made at the meeting of the (cid:145)Ad Hoc Group on Ozone-depleting Substances(cid:146), which took place on Thursday 26 March 1998, and when will it meet again? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (3 June 1998) The meeting of the ad hoc group on illegal trade in ozone-depleting substances was attended by representatives of the Commission, Member States(cid:146) environment and customs authorities, the European chemicals industry and a non-governmental organisation which has published a report into illegal chlorofluorocarbons (CFC) and halon trade in Europe. There was a useful exchange of information on the current availability and prices of ozone-depleting substances in the Community which seemed to indicate that CFCs were becoming increasingly scarce but also that there might continue to be a problem of illegal imports


title: WRITTEN QUESTION No. 1295/98 by James NICHOLSON to the Commission. Publication - What exactly is Europe?

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU publication
access to EU information
dissemination of EU information
promotion of the European idea
public awareness campaign
religion
school textbook
statistics

text: C 354/88 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 98 The group took a number of decisions aimed at improving the gathering and exchange of information on the problem of illegal trade. It agreed that the Commission should arrange for a study on the availability and sources of supply of CFCs and halons in the Community. It also agreed to compile guidelines for customs officials to improve their awareness and knowledge of trade in ozone-depleting substances and current control measures. The group asked the Commission to examine the feasibility of a European seminar to help train customs officials. The group agreed to establish a list of contact points in each Member State to facilitate the exchange of information, including confidential information, and members of the group undertook to keep the Commission informed of enforcement actions in each of the Member States. The group agreed to meet again in the second half of 1998. (98/C 354/141) WRITTEN QUESTION E-1295/98 by James Nicholson (I-EDN) to the Commission (29 April 1998) Subject: Publication › What exactly is Europe? Is the Commission responsible for the publication (cid:145)What exactly is Europe?(cid:146) for use in schools for children in the 11 to 14 years age range, and if so, what were the criteria for establishing the religious breakdown in EU Member States? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (15 JUne 1998) The publication (cid:145)What exactly is Europe(cid:146) was produced by the representation of the Commission in the United Kingdom. It is intended as (cid:145)A classroom guide to the European Union(cid:146). It has proved to be a very popular publication and is much in demand by teachers. There has already been one reprint and a second is planned. Material on religious allegiance in the Member States was taken from the reference work (cid:145)The Guinness European data book(cid:146). It was one of many illustrative items chosen to accompany the text of the Commission(cid:146)s publication. However, in order to allay any concerns on the matter, the full table from the reference work is being incorporated in the forthcoming reprint. (98/C 354/142) WRITTEN QUESTION E-1299/98 by Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) to the Commission (29 April 1998) Subject: Chernobyl 4 Reactor Shelter Fund The aid provided by the G7 and the EU for the building work to protect the Chernobyl 4 reactor is inadequate to ensure that the project is carried through. Only half of the necessary US$ 750 million have been raised. How does the Commission see the remainder of the money being raised, and how does it intend to act on the view expressed by Parliament in the Adam report to the effect that the funding of the project must be sound and efficient and that the EU must only pay when other countries have fulfilled their contributions?


title: WRITTEN QUESTION No. 1293/98 by Edward McMILLAN-SCOTT to the Commission. Lack of mutual recognition between Member States of vehicle MOT tests

eurovoc_concepts:
approximation of laws
free movement of persons
motor vehicle
mutual recognition principle
roadworthiness tests
vehicle registration

text: C 402/108 Official Journal of the European Communities EN 22. 12. 98 These consolidation efforts should be made in a socially balanced way without impinging on the quality of government services but through increasing the effectiveness and efficiency of government spending and favouring productive activities such as infrastructure investment, human capital improvement and active labour market policies. However, within these general principles and the requirements of policy co-ordination as expressed in the Amsterdam Treaty, the responsibility of taking the precise budgetary measures corresponding to these policies belongs entirely to Member States according to their specific budgetary procedures, in line with the subsidiarity principle. (98/C 402/139) WRITTEN QUESTION E-1293/98 by Edward McMillan-Scott (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Lack of mutual recognition between Member States of vehicle MOT tests Currently a vehicle can only be MOT-tested in the Member State in which it is registered. Given the obstacle this represents to the free movement of people: 1. Does the Commission intend to propose the standardization and mutual recognition of MOT tests? 2. What factors determine the Commission(cid:146)s position on this subject? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (25 May 1998) Council Directive 96/96/EEC (1) on the approximation of the laws of the Member States relating to road- worthiness tests for motor vehicles and their trailers establishes minimum requirements for roadworthiness testing. Member States are free to include additional items and test to an increased severity within their national test for their own registered vehicles. Consequently, there is reluctance by those Member States with the more rigorous testing regimes to accept the possibility of their citizens gaining a roadworthiness certificate from a neighbouring Member State that operates a more lenient scheme. The Commission(cid:146)s current objective is to enhance roadworthiness requirements when justifiable on cost effectiveness grounds. This process will, over time, bring about a convergence of the national standards. However, until this is fully realised, mutual recognition would not be favoured by the majority of Member States. There are bilateral agreements between Member States that permit mutual recognition in certain specified cases. This practice is not uncommon in the heavy haulage sector. However, it is not common practice with passenger cars. (1) OJ L 46, 17. 2. 1997. (98/C 402/140) WRITTEN QUESTION E-1305/98 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (29 April 1998) Subject: Discrimination against biology graduates In order to be admitted to Italian schools of specialization students with degrees in medicine and other subjects (biology, chemistry, pharmacy, dentistry, etc) take part in an open competition in which qualifications and examinations are taken into account. Whilst graduates in medicine who pass the entrance examination receive an annual grant for the whole duration of the course of specialization, biology graduates do not


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1273/98 von Freddy BLAK an die Kommission. Zugang zu Wissen und Informationstechnologie

eurovoc_concepts:
access to information
information technology
multinational enterprise
new technology
telecommunications

text: C 402/104 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 12. 98 (98/C 402/133) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1273/98 von Freddy Blak (PSE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Zugang zu Wissen und Informationstechnologie Gro(cid:223)e multinationale Unternehmen wie Simens-Nixdorf und IBM haben ihren Besch(cid:228)ftigten den Zugang zum Internet untersagt, obwohl diese Unternehmen vom Absatz von Informationstechnologie leben. M(cid:252)(cid:223)te nicht nach Auffassung der Kommission eine EU-Initiative eingeleitet werden, um sicherzustellen, da(cid:223) europ(cid:228)ischen Arbeitnehmern nicht die Nutzung von Informationstechnologie und der Zugang zu Wissen vorenthalten wird? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (18. Juni 1998) Die Kommission pflichtet dem Herrn Abgeordneten bei, da(cid:223) der Zugang zu Wissen und Informationstechnologie f(cid:252)r Unternehmen aller Gr(cid:246)(cid:223)enordnungen und deren Angestellte unerl(cid:228)(cid:223)lich ist. Ein Unternehmen kann jedoch selbst dann, wenn die notwendige Netzinfrastruktur vorhanden ist, zu dem Schlu(cid:223) kommen, da(cid:223) ein uneingeschr(cid:228)nkter Zugang zum Internet f(cid:252)r jeden einzelnen seiner Angestellten angesichts verschiedener Faktoren unerw(cid:252)nscht ist. In erster Linie mu(cid:223) das Unternehmen die Kosten f(cid:252)r die Bereitstellung der notwendigen Bandbreite f(cid:252)r den Anschlu(cid:223) an das Internet tragen. Die europ(cid:228)ischen Kosten f(cid:252)r Mietleitungen sind leider noch immer sehr viel h(cid:246)her als die Kosten in den Vereinigten Staaten, auch wenn die Liberalisierung der Telekommunikationsdienste den Druck auf die Preise verst(cid:228)rken d(cid:252)rfte. Dazu k(cid:246)nnen auch Fragen bez(cid:252)glich der Belastung von Unterneh- mensnetzen durch den Internetverkehr kommen. Die Unternehmen k(cid:246)nnen sich ferner besorgt zeigen (cid:252)ber m(cid:246)gliche Sicherheitsprobleme durch Herunterladen von Computerviren, Haftungsfragen im Zusammenhang mit dem Herunterladen von Pornographie oder nicht lizensierter Software und eine m(cid:246)gliche (cid:132)Zeitvergeudung(cid:147) von Angestellten, die die Arbeitszeit zur Abfrage von Seiten benutzen, die mit ihrer eigentlichen Arbeit nichts zu tun haben. In dieser Phase erscheint es nicht angebracht, den Versuch zu machen, auf europ(cid:228)ischer Ebene Regeln festzulegen, wie die Unternehmen diese Fragen angehen sollten. Die Kommission w(cid:252)rde indessen Initiativen von Unternehmen, die mit (cid:228)hnlichen Problemen konfrontiert sind, begr(cid:252)(cid:223)en, gemeinsam und mit ihren Angestellten oder deren Vertretern praktische L(cid:246)sungen zu er(cid:246)rtern. (98/C 402/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1278/98 von Gerhard Hager (NI) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Programm Euro-Jus Beim Gemeinschaftsprojekt (cid:132)Euro-Jus(cid:147) arbeiten lokale Rechtsberater mit den B(cid:252)ros der Kommission in den Mitgliedstaaten zusammen und liefern den B(cid:252)rgern objektive und inoffizielle Informationen (cid:252)ber deren Rechte im Rahmen der gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften und M(cid:246)glichkeiten zu deren Durchsetzung. Das Projekt genie(cid:223)t nach den mit vorliegenden Informationen gro(cid:223)en Zuspruch. Hat die Kommission 1. Datenmaterial (cid:252)ber das Ausma(cid:223) des Zuspruchs? 2. 3. Aus welcher Haushaltszeile werden die Kosten bezahlt und wie hoch sind die Kosten des Netzes? Nach welchen Kriterien werden die (cid:132)lokalen Rechtsberater(cid:147) ausgew(cid:228)hlt? 4. Wer sind die lokalen Rechtsberater von (cid:132)Euro-Jus(cid:147) in (cid:214)sterreich?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1300/98 dell'on. Franco MALERBA alla Commissione. Sostanze nocive (amianto) nei locali della Scuola europea di Bruxelles I - Uccle

eurovoc_concepts:
Brussels region
European school
asbestos
building materials
building safety
health risk
public health
safety standard

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1298/98 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA προς την Επ τροπή. Συμφωνία αλιείας μεταξύ της Ευρωπαiκής Ένωσης και της Νοτίου Αφρικής

eurovoc_concepts:
South Africa
agreement (EU)
export aid
fishing agreement
fishing area
fishing licence
fishing rights

text: C 31/32 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 (1999/C 31/038) GRAPTH ERVTHSH E-1298/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Symfvni·a aliei·aw metajy· thw Eyrvpa(cid:239)kh·w (cid:201)nvshw kai thw Noti·oy Afrikh·w Eno·cei thw anameno·menhw e·narjhw tvn diapragmatey·sevn metajy· thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w kai tvn arxv· n thw Noti·oy Afrikh·w gia thn ypografh· miaw symfvni·aw aliei·aw kai e·xontaw ypo·ch, afeno·w, o·ti h symfvni·a ayth· ua synafuei· sto plai·sio miaw genikh·w sy·mbashw synergasi·aw me thn opoi·a h No·tiow Afrikh· ua ejasfali·zei shmantika· dasmologika· pleonekth·mata gia tiw ejagvge·w tvn proi¤o·ntvn thw sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, kai, afete·roy, thn ana·gkh enallaktikv· n alieytikv· n yda·tvn gia ta koinotika· alieytika· ska·fh › katacy·ktew, idi·vw o·son afora· thn ali·eysh merloy·kioy, mporei· h Epitroph· na maw enhmerv· sei sxetika· me tiw kateyuynth·riew gramme·w poy ua yioueth·sei kai tiw apaith·seiw poy ua ue·sei kata· tiw en lo·gv diapragmatey·seiw e·tsi v· ste na diasfalisuei· h pro·sbash tvn koinotikv· n skafv· n-katacyktv· n sthn aliei·a merloy·kioy kai o·ti h aliei·a ayth· ua gi·netai, kata· ky·rio lo·go, apo· ska·fh ypo· koinotikh· shmai·a; Apa· nthsh thw k. Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (8 Ioyni·oy 1998) To Symboy·lio ane·uese, sthn Epitroph·, ton Septe·mbrio 1995, diapragmateytikh· entolh· h opoi·a thw afh·nei e·na arketa· mega·lo periuv· rio kinh·sevn anaforika· me to ei·dow symfvni·aw aliei·aw h opoi·a pre·pei na anazhthuei· me th No·tia Afrikh·. Me thn eykairi·a miaw synedri·ashw, stiw 8 Aprili·oy 1998, h Epitroph· gnvstopoi·hse sth No·tia Afrikh· th boy·lhsh· thw na katalh·jei se alieytikh· symfvni·a h opoi·a na syndya·zei plei·ona stoixei·a, o·pvw: klassike·w a·deiew, dhmioyrgi·a prosvrinv· n env· sevn, kai xrhmatodo·thsh miktv· n etairiv· n. Dedome·noy o·ti h diadikasi·a poy aposkopei· sth diapragma·teysh thw symfvni·aw bri·sketai sto arxiko· thw sta·dio, ua h·tan pro·vro epi· toy paro·ntow na kauoristei· to teliko· periexo·meno thw mellontikh·w symfvni·aw aliei·aw. (1999/C 31/039) GRAPTH ERVTHSH E-1309/98 ypobolh· : Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) kai Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Symmetoxh· tvn ispanv· n texnolo·gvn mhxanikv· n stoyw koinotikoy·w diagvnismoy·w Se sxe·sh me thn ypobolh· ypochfioth·tvn symmetoxh·w stoyw genikoy·w koinotikoy·w diagvnismoy·w gia thn kathgori·a A/LA, 1. Gia poio lo·go h Epitroph· pro·suese sthn ispanikh· e·kdosh thw prokh·ryjhw toy genikoy· diagvnismoy· COM/A/1047 (EE C 145, 13. 5. 1997. ) thn apai·thsh gia katoxh· «panepisthmiakoy·» ti·tloy spoydv· n kai den e·praje to i·dio kai sth germanikh· e·kdosh thw i·diaw prokh·ryjhw; 2. Epi·shw, gia poio lo·go pro·suese h Epitroph· sthn ispanikh· e·kdosh thw prokh·ryjhw tvn genikv· n diagvnismv· n COM/A/720 kai COM/A/721 (EE C 52, 28. 2. 1991. ) thn apai·thsh na kate·xoyn oi ypoch·fioi e·nan «anv· tero» ti·tlo spoydv· n, env· den pro·bale thn i·dia apai·thsh stiw ypo·loipew glvssike·w ekdo·seiw thw proanaferuei·saw prokh·ryjhw; 3. Dedome·noy o·ti me ton ti·tlo spoydv· n toy texnolo·goy mhxanikoy· ei·nai dynato·n na pragmatopoih·sei kanei·w didaktorike·w spoyde·w se orisme·na kra·th me·lh, gia poio lo·go h Epitroph· yposthri·zei o·ti oi texnolo·goi mhxanikoi· den mporoy·n na e·xoyn pro·sbash se didaktorike·w spoyde·w; 4. Alhuey·ei o·ti h Epitroph· eje·frase stiw ispanike·w arxe·w to fo·bo thw mh·pvw h dynato·thta pro·sbashw tvn ispanv· n texnolo·gvn mhxanikv· n sthn kathgori·a A/LA dhmioyrgh·sei thn i·dia dynato·thta gia toyw ptyxioy·- xoyw trietoy·w foi·thshw a·llvn kratv· n melv· n; Ei·nai ayto·w lo·gow gia na aporri·ptontai oi aith·seiw ypochfio·thtaw tvn ispanv· n texnolo·gvn mhxanikv· n; 5. Gia poio lo·go gi·nontai dekte·w oi aith·seiw ypochfio·thtaw tvn kato·xvn bretanikv· n ptyxi·vn Bachelor of Arts, Bachelor of Science kai Bachelor of Engineering, ta opoi·a ei·nai o·la ti·tloi trietv· n spoydv· n, kai den gi·nontai dekte·w oi aith·seiw ypochfio·thtaw tvn kato·xvn toy ispanikoy· ptyxi·oy toy texnolo·goy mhxanikoy·;


title: Uredba Komisije (EZ) br. 955/98 od 29. travnja 1998. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
audiovisual equipment
classification

text: L_1998133HR. 01001201. xml 02/Sv. 014 HR Službeni list Europske unije 86 31998R0955 L 133/12 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 29. 04. 1998. UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 955/98 od 29. travnja 1998. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1) o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o zajedničkoj carinskoj tarifi, kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 2509/97 (2), a posebno njezin članak 9. , budući da je zbog osiguranja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature priložene navedenoj Uredbi potrebno usvojiti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi; budući da su Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena Opća pravila za tumačenje kombinirane nomenklature i da se ta pravila također primjenjuju na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Zajednice, s ciljem primjene tarifa ili drugih mjera u vezi s robnom razmjenom; budući da je u skladu s navedenim Općim pravilima robu iz stupca 1 tablice iz Priloga ovoj Uredbi potrebno razvrstati pod odgovarajuće oznake KN iz stupca 2, a na temelju razloga navedenih u stupcu 3; budući da je prihvaćeno da u skladu s odredbama članka 12. stavka 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (3) korisnik može nastaviti navoditi obvezujuće tarifne informacije koje izdaju carinska tijela država članica u vezi s razvrstavanjem robe u kombiniranu nomenklaturu, a koje nisu u skladu s pravima utvrđenim ovom Uredbom, i to tijekom razdoblja od tri mjeseca; budući da su mjere predviđene ovom Uredbom u skladu s mišljenjem Odjela za tarifnu i statističku nomenklaturu Odbora za carinski zakonik, DONIJELA JE OVU UREDBU: Članak 1. Roba iz stupca 1 priložene tablice razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu sukladno odgovarajućim oznakama KN iz stupca 2 te tablice. Članak 2. Obvezujuće tarifne informacije koje izdaju carinska tijela država članica, a koje nisu u skladu s pravima utvrđenim ovom Uredbom, mogu se nastaviti navoditi u skladu s odredbama članka 12. stavka 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca. Članak 3. Ova Uredba stupa na snagu dvadeset prvog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 1998. Za Komisiju Mario MONTI Član Komisije (1)  SL L 256, 7. 9. 1987. , str. 1. (2)  SL L 345, 16. 12. 1997. , str. 44. (3)  SL L 302, 19. 10. 1992. , str. 1. PRILOG Naziv Razvrstavanje (oznaka KN) Razlog (1) (2) (3) 1. Bežični komplet stereo naglavnih slušalica koji se sastoji od: — naglavnih slušalica na baterije s ugrađenim visokofrekventnim radioprijamnikom, — visokofrekventnog radioodašiljača s tri kanala dometa 100 m, i — pretvornika za povezivanje odašiljača s raznim audiouređajima. 8518 30 80 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature, napomenom 4. uz odjeljak XVI. i tekstom oznaka KN 8518, 8518 30 i 8518 30 80. 2. Audiofrekventni uređaj s procesorom zvuka, koji prima i pretvara signale iz različitih izvora (npr. CD-playera, videorekordera i filmskih projektora) u zvučne signale. Ima sljedeće funkcije: — simulaciju zvučnog okruženja (npr. akustika u crkvi ili diskoteci), i — pojačavanje audiofrekvencije. 8543 89 95 Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s odredbama Općih pravila 1. , 3. c i 6. o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 8543, 8543 89 i 8543 89 95. Glavnu funkciju nije moguće odrediti


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1283/98 van Alexandros ALAVANOS aan de Commissie. Vergoeding van de schade aan de landbouw door het noodweer in Griekenland

eurovoc_concepts:
Community support framework
EAGGF
Greece
agricultural production
bad weather
damage

text: C 402/106 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 12. 98 De Commissie is niet op de hoogte van studies waarin wordt gezegd dat de werkloosheid in Europa voor 80 % van structurele aard zou zijn. De in de technische literatuur gebruikte begrippen van structurele werkloosheid lopen sterk uiteen en zijn zeker niet onomstreden. Volgens de door de Commissie gepubliceerde studie (European Economy, No 59 of 1995, Analytical Study No 3) bedraagt de structurele werkloosheid in Europa iets minder dan 40 %. Het in bedoelde studie gebruikte begrip structurele werkloosheid is gebaseerd op de afwezigheid van werknemers met de juiste kwalificaties. De studie wordt rechtstreeks direct aan de geachte afgevaardigde en het secretariaat van het Parlement gezonden. (98/C 402/136) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1283/98 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Vergoeding van de schade aan de landbouw door het noodweer in Griekenland Het recente noodweer dat vele gebieden in Griekenland (Peloponnesus, eilanden enz. ) met krachtige stormen, regenval en vorst heeft getroffen, heeft grote schade toegebracht aan de productie, de landbouwgewassen en het vee en aan de infrastructuur. Kan de Commissie, aangezien de vervanging van het productiepotentieel dat door de natuurrampen is getroffen een van de belangrijkste werkterreinen is van het EOGFL (verordening (EEG) 4256/88 (1), artikel 5, elfde streepje) meedelen of zij van plan is in te stemmen met een eventueel verzoek van Griekenland om een herschikking van de middelen van het communautaire bestek ter financiering van het herstel van de schade in de landbouw? (1) PB L 374 van 31. 12. 1988, blz. 25. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (11 juni 1998) De Commissie betuigt haar medeleven met de landbouwers die door het noodweer schade aan hun productie en productiepotentieel hebben geleden. Als de Griekse autoriteiten een aanvraag tot herschikking van de prioriteiten van het communautaire bestek (CB) indienen om de financiering van het herstel van het beschadigde productiepotentieel mogelijk te maken, is de Commissie bereid die aanvraag te onderzoeken op basis van een gedetailleerde en goed onderbouwde documentatie, die in dit geval aan de Commissie moet worden voorgelegd. Aangezien de uitvoering van het CB reeds ver gevorderd is, zijn de reºle mogelijkheden om de nog beschikbare kredieten te herschikken evenwel uiterst beperkt. (98/C 402/137) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1286/98 van Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Economische betrekkingen tussen Mexico en de Europese Unie Ofschoon de Europese Unie de op ØØn na grootste handelspartner is van Mexico en de op ØØn na belangrijkste bron vormt van rechtstreekse buitenlandse investeringen, zijn beide partijen van oordeel dat de economische betrekkingen momenteel veel te wensen overlaten, zeker als men bedenkt dat er sprake is van een achteruitgang van het aandeel van de EU in de totale handelsbalans van Mexico van 11,45 % in 1990 tot 6,3 % in 1997. Mexico kent de Europese landen minder gunstige tariefpreferenties toe dan aan andere landen met wie het akkoorden heeft gesloten. De Europese Unie heeft op haar beurt met meer dan 100 landen akkoorden gesloten waarin een gunstiger handelsregeling is vastgelegd dan die welke geldt voor de handel met Mexico. Mexico is van protectionisme overgegaan tot openstelling van zijn markten en heeft de afgelopen tien jaar zijn verkoopcijfers naar het buitenland vervijfvoudigd en de import zien toenemen met ruim 600 %, waarmee het land nu de belangrijkste exporteur en importeur van Latijns-Amerika is. Hoe denkt de Commissie in het licht van deze ontwikkelingen de betrekkingen tussen beide partijen op nieuwe leest te schoeien?


eurovoc_concepts:
chemical product
drug surveillance
marketing
narcotic
psychotropic substance

text: 10. 7. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 214/11 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de directive du Parlement européen et du Conseil modifiant la directive 92/109/CEE du Conseil relative à la fabrication et à la mise sur le marché de certaines substances utilisées pour la fabrication illicite de stupéfiants et de substances psychotropes» (98/C 214/04) Le 10 février 1998, le Conseil, conformément à l’article 100a du Traité, a décidé de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section de l’environnement, de la santé publique et de la consommation, chargée d’élaborer les travaux du Comité en la matière, a adopté son avis le 31 mars 1998 (rapporteur unique: M. Fuchs). Lors de sa 354e session plénière des 29 et 30 avril 1998 (séance du 29 avril), le Comité a adopté par 117 voix pour et 3 abstentions l’avis suivant. 1. Introduction 1. 1. Dans le cadre des efforts menés à l’échelle internationale pour lutter de manière plus efficace contre la drogue, les mesures visant à empêcher la production non autorisée (illégale) de stupéfiants (1) et de substances psychotropes (2) revêtent une importance considérable. Un élément clé à cet égard est le fait que la production (illicite) de ces substances (drogues) semi-synthétiques (3) ou synthétiques (4) contrôlées au niveau international, voire au niveau national, est impossible sans recourir à l’utilisation (illégale) de produits chimiques. 1. 2. Les différents produits chimiques spécifiques nécessaires à la fabrication des drogues (produits finaux) sont détournés de multiples manières du circuit de leur utilisation légale, soit par des individus, soit par des organisations criminelles. 1. 3. Le problème, qui se pose au niveau mondial, de la lutte contre les détournements des produits chimiques à des fins de fabrication de drogues a été circonscrit par la convention des Nations unies de 1988 relative au trafic illégal des stupéfiants et des substances psychotropes (5), plus particulièrement dans son article 12. Ce texte prévoit notamment des obligations strictes en matière (1) «Convention des Nations unies de 1961 sur les stupéfiants» (ONU, Série «Traités», vol. 520, no 7515). (2) Sont considérées comme «substances psychotropes» toutes les substances ayant un effet d’ordre psychique (source: Goodman et Gilman: The Pharmacological Basis of Thera- peutics, 8. Ed. , Vol. I, page 383). Pour la liste des substances psychotropes, voir la «Convention des Nations unies de 1971 sur les substances psychotropes» (ONU, Série «Traités», vol. 1019, no 14956). (3) Par exemple l’héroı¨ne, la cocaı¨ne. (4) Par exemple les Meth-/amphétamines, le LSD, le méthaca- lon, la tryptamine, la phencyclidine, le fentanyle et la phétidine. (5) Publication des Nations unies, no de vente E. 94. XI. 5. de surveillance et de contrôle pour les 22 précurseurs (6), répertoriés à l’annexe de la convention et qui sont utilisés pour la fabrication illégale de drogues synthétiques ou semi-synthétiques, ainsi que pour les opérateurs économiques impliqués dans le trafic de ces précurseurs. Ce système repose notamment sur l’enregistrement, la délivrance d’autorisations, la demande de licences d’exportation et sur la nécessité d’une coopération entre les parties signataires et de mesures de coopération entre les opérateurs économiques et les autorités nationales compétentes. 1. 4. Au niveau communautaire, les dispositions de l’article 12 de la convention des Nations unies de 1988 ont été complétées, concernant le trafic intercommunau- taire (7) de ces 22 précurseurs, par la «directive 92/109/CEE du Conseil relative à la fabrication et à la mise sur le marché de certaines substances utilisées pour la fabrication illicite de stupéfiants et de substances psychotropes» (8). 1. 5. Le Conseil européen de Dublin, en décembre 1996, a clairement insisté sur la nécessité de mettre un terme à la production endogène et au commerce illégal des drogues de synthèse dans les États membres. De même, le fait que les organisations internationales dépendant des Nations unies se préoccupent de plus en plus de cette question montre clairement que le problème a pris une dimension mondiale. (6) La notion de «précurseurs» est un terme générique dési- gnant les 22 substances figurant en annexe de la convention des Nations unies de 1988 et de la directive 92/109/CEE du Conseil et qui sont fréquemment détournées pour la fabrication illégale de stupéfiants ou de substances psychotropes. Ce terme correspond à la pratique courante, bien que d’un point de vue technique, l’utilisation pour désigner la totalité des substances figurant en annexe de la convention et à la directive ne soit pas correcte dans tous les cas. L’utilisation du terme «produits chimiques» dans l’avis permet de les distinguer des précurseurs. Les «produits chimiques» ne figurent ni à l’annexe de la convention des Nations unies de 1988, ni dans la directive 92/109/CEE du Conseil. (7) La transposition de l’article 12 de la convention des Nations unies de 1988 pour le commerce avec les pays tiers résulte du règlement (CEE) du Conseil no 3677/90 (JO L 357 du 20. 12. 1990) et modifications ultérieures. (8) JO L 370 du 19. 12. 1992. C 214/12 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 7. 98 A` l’occasion du Conseil européen de Dublin, la 1. 6. Commission a publié une «communication au Conseil et au Parlement européen relative au contrôle des nouvelles drogues de synthèse» (1). Cette communication traite du problème des «nouvelles drogues de syn- thèse» (2), analyse les instruments existants au niveau communautaire et international, expose quelques unes des différentes réponses données au niveau national et examine les éléments d’une réponse au niveau de la Communauté européenne. 1. 7. S’agissant des précurseurs et des produits chimi- ques utilisés en vue de la fabrication de ces «nouvelles drogues de synthèse», la communication de la Commis- sion précise ce qui suit: «L’apparition et le développement des nouvelles drogues de synthèse (NDS) pose un problème particu- lier par rapport aux autres types de drogues et substances psychotropes. Il s’agit en effet de substan- ces dont la structure chimique change fréquemment et pour la fabrication desquelles de nombreux types de précurseurs, eux mêmes très variables, peuvent être utilisés. Partant du fait que les substances chimiques sont, dans la presque totalité des cas, utilisées à des fins licites, il convient d’éviter leur détournement vers la fabrication illicite de drogues synthétiques en élaborant des mesures de surveillance adaptées qui concilient à la fois les intérêts légitimes du commerce et les besoins de la lutte contre les drogues synthétiques. » 1. 8. Il est nécessaire d’agir, afin de contrer l’évolution — constatée au niveau mondial — consistant à déjouer partiellement les mesures rigoureuses adoptées par les autorités compétentes en matière de surveillance et de contrôle pour les 22 précurseurs. En effet, ces précurseurs sont remplacés par d’autres produits chimiques (de substitution) qui sont détournés et utilisés pour la fabrication des drogues de synthèse ou autres (produits finaux). Au sein de la Communauté, ce phénomène est constaté notamment dans la production des drogues de synthèse. Des mesures d’accompagnement concrètes sont indispensables afin de maintenir l’efficacité des mesures de contrôle strictes pour les 22 précurseurs. 1. 9. Au niveau communautaire, la principale action proposée par la Commission dans sa communication afin de lutter contre le détournement des précurseurs chimiques est la modification de la directive du Conseil 92/109/CEE (voir point 1. 4), afin d’améliorer les méca- nismes de surveillance existants et d’augmenter les catégories et le nombre des substances faisant l’objet d’une surveillance volontaire. (1) COM(97) 249 final du 23 mai 1997. (2) La notion de «nouvelles drogues de synthèse» recouvre à l’heure actuelle notamment les amphétamines et ses dérivés, souvent transformés en extasie. Le terme générique «stimu- lants de type amphétamines» (STA) est également utilisé. Le terme de «précurseurs» désigne — plus particulièrement dans le cas des STA — des substances qui, par la modification de leur structure moléculaire, doivent viser à un effet optimal par rapport à la substance de base, comme par exemple l’amphétamine. Ces substances sont toutefois produites dans le but de contourner les dispositions juridiques relatives aux stupéfiants. 1. 10. Dans son exposé des motifs (3), la proposition de la Commission à l’examen, visant à modifier la directive 92/109/CEE du Conseil, aborde la question des nombreuses possibilités de substitution des précurseurs visés par les dispositions communautaires existantes — avec, comme toile de fond, le phénomène des drogues de synthèse. L’on constate à juste titre dans ce contexte que le recours à des mesures de contrôle restrictives, telles qu’elles existent pour les 22 précurseurs chimiques figurant sur la liste — et en tenant compte des exigences du commerce légal —, serait irréaliste et contre-productif dans le cas d’autres produits chimiques. En outre, une telle mesure affecterait la collaboration extrêmement fructueuse entre les opérateurs économiques et les autorités communautaires. Afin de concilier les exigences d’un commerce 1. 11. juste et les impératifs d’une action cohérente au niveau communautaire afin de résoudre ce problème, il convient: — de créer un mécanisme de surveillance pour les produits chimiques non classifiés qui, à la différence des précurseurs classifiés, repose uniquement sur la communication volontaire, de la part des opérateurs économiques, des cas de livraison suspects; — de faire en sorte que les autorités compétentes, conformément à la directive 92/109/CEE, puissent également intervenir à temps afin d’empêcher les détournements en cas de soupçon justifié de détour- nement de produits chimiques non classifiés. 1. 11. 1. De la sorte, il sera également tenu compte de manière adéquate — en complément aux dispositions communautaires existantes et aux dispositions nationa- les qui en découlent — des approches ayant déjà conduit, au niveau des États membres, à l’adoption de mesures de surveillance volontaire pour les produits chimiques non classifiés. 1. 12. Conformément à ces expériences, et dans l’opti- que d’une action cohérente au niveau de la Communauté, le comité visé à l’article 10 de la directive 92/109/CEE doit être chargé d’élaborer une liste des produits chimi- ques non répertoriés, qui sont réputés être fréquemment utilisés dans la fabrication illicite de stupéfiants et de substances psychotropes. Dans cette liste globale, le comité pourra alors sélectionner les produits chimiques qui devront faire l’objet d’une notification spontanée aux autorités communautaires. En principe, cette action devrait déboucher sur l’élaboration d’une deuxième liste, certes considérablement restreinte (4). Ces listes ne comportent aucune obligation contraignante supplé- mentaire pour les opérateurs économiques, permis ou autorisation par exemple. Elles servent simplement à (3) Voir dans l’exposé des motifs, le paragraphe 4, COM(1998) 22 final. (4) La suite du présent avis est rédigée en partant du principe de l’existence à l’avenir de deux listes (une liste globale et une autre plus restreinte, applicable sur toute l’étendue du territoire communautaire). 10. 7. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 214/13 aider les opérateurs en ce qui concerne les déclarations volontaires. unies de 1988, ni d’une éventuelle modification de l’annexe I à la directive 92/109/CEE du Conseil. 2. Observations générales 2. 1. Le Comité économique et social se félicite de la proposition de la Commission modifiant la directive 92/109/CEE du Conseil visant à étendre certaines de ces dispositions aux produits chimiques, et considère que ce texte constitue un pas dans la bonne direction. 2. 1. 1. Le Comité a souligné à plusieurs reprises l’importance d’une politique cohérente de prévention en matière de drogue (1). 2. 2. Le Comité est favorable à l’élaboration prévue de deux nouvelles listes de produits chimiques en complément ou en remplacement de la liste des précur- seurs chimiques visés à l’annexe I de la directive 92/109/CEE susceptibles d’être utilisés pour la fabrica- tion de stupéfiants et de substances psychotropes (voir paragraphes 2. 2. 1 à 2. 2. 6 infra). 2. 2. 1. Aucune mesure de contrôle supplémentaire à caractère administratif — enregistrement, permis, autorisation — concernant les substances chimiques figurant dans ces listes n’est prévue pour les opérateurs économiques. 2. 2. 2. S’agissant de la notification volontaire aux autorités en cas de soupçon, ces listes remplissent une fonction importante en tant que cadre de référence pour les opérateurs économiques dans la Communauté. Une telle mesure permettrait de mieux sensibiliser les opéra- teurs économiques en ce qui concerne concrètement les substances classifiées susceptibles d’être détournées à des fins de production illégale de stupéfiants et notam- ment de drogues de synthèse. 2. 2. 3. Les mécanismes prévus pour l’établissement de la liste restreinte permettent d’incorporer rapidement et avec souplesse de nouveaux produits chimiques dont il est avéré qu’ils ont fait l’objet de détournements et de remédier en partie au développement et à la situation de la toxicomanie (fabrication, commerce, consommation, danger pour la santé). Le comité, composé de représentants de tous 2. 2. 4. les États membres, conformément à l’article 10 de la directive 92/109/CEE, et l’obligation faite aux États membres de présenter un rapport en vertu de l’article 9 de la directive, sont le meilleur garant de la disponibilité des informations relatives à l’application des contrôles au fur et à mesure qu’elles parviennent aux autorités nationales et aux institutions communautaires compé- tentes. Les membres du comité proviendront des services responsables de la santé et de la délivrance des autorisa- tions, ainsi que des administrations chargées de la surveillance et de la répression (douane, police, services de contrôle financier). L’on disposera ainsi d’un flux d’information entre les différents piliers (2). L’inclusion de certains produits chimiques dans 2. 2. 5. la liste complémentaire ne préjuge en rien de leur future incorporation aux annexes à la convention des Nations (1) JO C 159 du 17. 6. 1991; JO C 223 du 31. 8. 1992; JO C 110 du 2. 5. 1995. (2) Premier et troisième pilier. S’agissant de la non-application de la notifica- 2. 2. 6. tion volontaire, les États membres ne peuvent envisager aucune mesure de sanction contre les opérateurs écono- miques. Une telle mesure serait en effet nuisible à la poursuite de la collaboration fructueuse et de la relation de confiance qui a été établie entre les opérateurs économiques et les autorités, collaboration qui est le but de la proposition de modification. Le Comité souscrit à l’idée selon laquelle les 2. 3. listes à établir ne doivent pas faire l’objet d’une diffusion trop large. Il s’agit d’empêcher au maximum que les délinquants individuels ou les organisations criminelles n’aient accès à des informations relatives à la surveillance des produits chimiques, surveillance fondée sur le volontariat. Il convient d’éviter que les possibilités de remplacement des précurseurs chimiques — contre lesquelles visent à lutter les mesures proposées — ne deviennent incontrôlables. 2. 3. 1. Bien qu’il soit inévitable que certains critères entrent en ligne de compte lors de l’établissement d’une liste — nécessairement restreinte pour des raisons pratiques — de produits chimiques devant faire l’objet le Comité estime que d’une surveillance volontaire, l’inclusion de tels critères dans la directive même est en contradiction avec leur publication. Le CES part du principe que le comité pour les précurseurs, mentionné dans la directive 92/109/CEE, appliquera des critères de sélection permettant la constitution d’une liste flexible et restreinte des produits chimiques devant faire l’objet d’une surveillance volontaire dans la Communauté. Le Comité souligne que ces mesures de prévention 2. 4. seront plus ou moins facilement acceptées selon que la société dans son ensemble condamnera ou non la consommation de drogue. 3. Observations particulières 2e considérant (ne concerne pas la version fran- 3. 1. çaise) — On lit, dans la version allemande de ce paragraphe : «Considérant que l’annexe I de ladite directive contient une liste de 22 substances couramment utilisées pour la fabrication de “Arzneimittel” (produits pharmaceutiques)». 3. 1. 1. Le Comité estime qu’il serait préférable d’utili- ser ici, au lieu du terme «produits pharmaceutiques (Arzneimittel)», l’expression «stupéfiants et substances psychotropes», conformément à l’intitulé de la directive. 3. 2. Article premier, paragraphe 3 (ajout d’un para- la graphe à l’article 6). Il y a lieu d’examiner si formulation utilisée dans ce paragraphe: «les autorités compétentes de chaque État membre peuvent interdire les transactions de substances non classifiées, lorsqu’il existe des raisons valables de suspecter que ces substances sont destinées à la fabrication illicite de stupéfiants ou de substances psychotropes. » Ne pourrait pas être modifiée comme suit: «. non classifiées, s’il y a des raisons de supposer que ces substances sont destinées. », et si elle ne correspondrait pas mieux au désir d’interven- tion des autorités. C 214/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 7. 98 3. 2. 1. La formulation proposée par la Commission correspond au caractère préventif de la directive 92/109/CEE, qui a pour but d’empêcher le détournement de précurseurs susceptibles d’être utilisés dans la fabrica- tion illégale de stupéfiants et de substances psychotropes. L’article 5 bis prévoit que les opérateurs «notifient spontanément aux autorités compétentes (. ) des com- mandes ou transactions inhabituelles portant sur des substances non classifiées, qui donnent à penser que ces substances peuvent être détournées pour la fabrication illicite de stupéfiants ou de substances psychotropes. » Les autorités peuvent également avoir connaissance de la possibilité d’une utilisation frauduleuse de substances par leurs propres moyens, ou par des sources extérieures — ce qui rend nécessaire de prévoir une mesure «ouverte» sous la forme d’un deuxième paragraphe ajouté à l’article 6 de la directive. Cette mesure a pour objectif d’empêcher d’éventuelles utilisations frauduleuses de ces substances pour la fabrication illicite de drogues. 3. 2. 2. La directive 92/109/CEE doit prévoir expressé- ment un niveau de sécurité maximale dans la manipula- tion des 22 précurseurs figurant à l’annexe I et, conformé- ment à la proposition de modification, des autres produits chimiques susceptibles d’être utilisés dans la fabrication illégale de drogues, afin que ces substances Bruxelles, le 29 avril 1998. demeurent dans le circuit économique et d’utilisation légal. C’est pourquoi il est souhaitable que les autorités puissent intervenir «s’il y a des raisons de supposer que ces substances sont destinées à une fabrication illicite». 3. 2. 3. Ces mesures doivent viser à garantir l’utilisa- tion légale de ces substances. Cela signifie concrètement qu’il convient de réagir avant même que ne soit atteint le seuil des «raisons valables de suspecter», et de vérifier que l’utilisation a bien lieu dans le cadre de la légalité. Une telle approche correspondrait en outre aux disposi- tions du nouvel article 5 bis proposé, qui prévoit que les opérateurs notifient spontanément et immédiatement aux autorités tous les éléments «qui donnent à penser que ces substances peuvent être détournées pour la fabrication illicite de stupéfiants ou de substances psychotropes». 3. 3. Article premier, paragraphe 4 (ajout d’un nouvel alinéa au paragraphe premier de l’article 10). Le texte actuel est rédigé comme suit: «pour être fréquemment utilisées pour une fabrication illicite». 3. 3. 1. Le CES estime qu’après les mots «fabrication illicite», il y a lieu d’ajouter les mots «de stupéfiants et de substances psychotropes», afin que le texte soit suffisamment clair. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS