title: Tiedonanto jäsenvaltioiden sisäistä ja niiden välisen säännöllisen matkustajalaiva- ja lauttaliikenteen miehistöä koskevasta yhteisestä politiikasta

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO if A ft ft ft ft Bryssel, 29. 04. 1998 KOM(1998)2511opull. 98/0158 (SYN) 98/0159 (SYN) TIEDONANTO jäsenvaltioiden sisäistä ja niiden välisen säännöllisen matkustajalaiva-ja lauttaliikenteen miehistöä koskevasta yhteisestä politiikasta Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) annetun asetuksen (ETY) N:o 3577/92 muuttamisesta Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI jäsenvaltioiden välisen säännöllisen matkustajalaiva-ja lauttaliikenteen miehistöä koskevista edellytyksistä (komission esittämät) TIEDONANTO jäsenvaltioiden sisäistä ja niiden välisen säännöllisen matkustajalaiva-ja lauttaliikenteen miehistöä koskevasta yhteisestä politiikasta 1. JOHDANTO 1. Yhteisen merenkulkupolitiikan tavoitteet kattavat suuren määrän toisiinsa lomittuvia kysymyksiä: kuinka varmistetaan kuluttajille runsas valikoima kilpailukykyisiä meriliikennepalveluja, kuinka parannetaan palvelujen laatua ja turvallisuutta, kuinka tuetaan yhteisön merikuljetusten ja siihen liittyvien muiden meriliikenteen alojen talouskehitystä, kuinka edistetään yhteisön hyvin koulutettujen merenkulkijoiden työllisyyttä sekä - yleisemmin - kuinka kehitetään edelleen meriliikenteen osaamista yhteisössä. Lisäksi perustamissopimuksen 2 artiklassa todetaan yksiselitteisesti, että yhteisön tehtävänä on edistää työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkeaa tasoa. foorumien kansainvälisten Mainituista seikoista useassa on edistytty hyvin. Esimerkiksi herkeämätön pyrkimys vapaaseen pääsyyn meriliikennemarkkinoille eri puolilla maailmaa samoin kuin laatustandardien asiaankuuluvien kohottamiseksi ovat tuoneet kuluttajien käyttöön runsaan valikoiman erittäin kilpailukykyisiä meriliikennepalveluja. Yhteisön meriliikenteen työntekijöiden työllisyystilanne ei sitä vastoin ole kovin hyvä. Viime vuosikymmeninä työllisyys tilanne on jatkuvasti heikentynyt. Syitä ovat olleet alusten ulosliputus, yhteisön kansalaisista yhteisön ulkopuolisista maista työvoimantarvetta vähentävä rationalisointi. koostuvan miehistön työvoimalla sekä halvemmalla, korvaaminen ponnistelut tulevalla tekninen 2. Komission myötävaikutuksella joulukuussa 1996 Dublinissa järjestettiin kansainvälinen konferenssi aiheesta "Eurooppalainen merenkulkija - uhanalainen laji?". Kuten konferenssissa kävi ilmi, huoleen on todella aihetta. Yhteisön meriliikenteen työntekijämäärä on laskenut voimakkaasti, ja sen lisäksi alan työntekijöiden keski-ikä on EY. ssä reilusti yli 40 vuotta eikä nuorten tulokkaitten määrä riitä korvaamaan alalta poistuvia. Asiaa havainnollistanee, että EU-maiden kansalaisten osuus EU-maiden lipun alla purjehtivien alusten miehistöstä väheni vuosina 1985-1995 entisestä 206 000:sta 129 OOOieen henkilöön (-37 %), kun EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten määrä nousi vastaavana aikana 29 000:sta 33 000:een työntekijään (H-14%). 1 Lisäksi havaittiin 51 prosentin työpaikka- menetyksistä johtuneen ulosliputuksista. Kehitys on vaikuttanut tähän mennessä pääasiassa rahtialuksiin, mutta vaikutukset saattavat levitä myös matkustaja lauttoihin, ellei vastatoimiin ryhdytä (ks. lisäksi 4,16,17 ja 18 kohta). 3. Vuonna 1996 julkaistussa merenkulun strategiaa käsittelevässä komission asiakirjassa2 tuotiin esiin tarve edistää korostetummin EY:n merenkulkijoiden työllisyyttä parannettaessa EY-maiden kilpailukykyä lippuvaltioina. Asiakirja sai toteuttamaan yleisesti ottaen myönteisen vastaanoton, joten komissio ryhtyi asiakirjassa luonnehdittua politiikkaa. Ensimmäisenä konkreettisena toimenpiteenä Lähde: TECNECON (elokuu 1996), "Study on maritime professions in the European Union". l 2 KOM(96) 81 lopullinen, Uusi merenkulun strategia, 13. 3. 1996. oli meriliikenteen valtionapua koskevien suuntaviivojen tarkistaminen. 3 Yhtenäisten toimintaedellytysten luominen katsottiin parhaaksi tavaksi lopettaa ulosliputus. Tällä tarkoitetaan sitä, että jäsenvaltioiden olisi voitava tarjota maan lipun alle rekisteröityneille varustajille (mahdollisimman) samanlaiset verotus- ja työehdot kuin muualta olisi saatavissa. Nyt kun tarkistettujen suuntaviivojen julkaisemisesta on kulunut yhdeksän kuukautta, jäsenvaltioiden politiikassa voidaan havaita lähentymistä. Useimmissa jäsenvaltioissa on toteutettu tai ainakin ehdotettu mainitun suuntaisia toimenpiteitä, ja ensimmäisiä myönteisiä vaikutuksia EY:n rekisterien ja EY:n merenkulkijoiden kilpailukykyyn on jo havaittu erityisesti valtameri- liikenteessä. (matkustamo- jäsenvaltioiden koko merenkulkuhenkilöstöstä 4. Seuraavaksi on kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisön merenkulkijoiden "kotimarkkinoihin" ja nimenomaan jäsenvaltioiden sisäisen ja niiden välisen säännöllisen henkilöliikenteen markkinoihin. Edellä mainitussa EU:n merenkulkuammatteja koskevassa tutkimuksessa elokuulta 1996 ilmeni, että lähes puolet ja ravintolahenkilökunta mukaan lukien) työskentelee juuri tällaisilla matkustaja- aluksilla. Säännöllinen henkilöliikenne on merkittävä työllistäjä sekä Etelä- että Pohjois-Euroopassa. Markkinoilla liikennöitsijät ovat molemmissa toimivat tapauksissa yhteisön alueelle sijoittautuneita liikenteenharjoittajia. Markkinoiden rakenteessa on kuitenkin eroja. Etelä-Euroopassa pääpaino on saarille ja saarilta suuntautuvassa henkilökabotaasissa ja rahtikuljetuksia kahden samassa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välisessä meriliikenteessä). Jäsenvaltioiden välinen henkilöliikenne rajoittuu muutamalle reitille, joista tärkeimpiä ovat Kreikan ja Italian sekä Korsikan ja Italian väliset reitit. Pohjois-Euroopassa taas kotimaan henkilöliikenne on merkittävää erityisesti Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa mutta pääosa säännöllisestä henkilöliikenteestä tapahtuu jäsenvaltioiden välillä. tarkoitetaan henkilö- (kabotaasilla toimii jäsenvaltioihin 5. Jäsenvaltioiden sisäisen ja niiden välisen säännöllisen henkilöliikenteen markkinat eroavat tietyiltä osiltaan muista meriliikenteen markkinalohkoista (ks. mm. 9, 10 ja 20 kohta). Kyseisillä markkinoilla sijoittautuneita liikennöitsijöitä, joiden alukset purjehtivat pääasiassa jonkin jäsenvaltion lipun alla, ja miehistökin koostuu etupäässä jäsenvaltioiden kansalaisista. Tietyt seikat saavat kuitenkin merenkulkijat huolestumaan tulevasta työllisyystilanteestaan. Monet vapauttamista eteläeurooppalaiset merenkulkijat 1 päivänä tammikuuta 1999 uhkatekijänä. Toisilla markkinalohkoilla taas lauttaliikenteen harjoittajat ovat havainneet tai odottavat tulojensa pienentyvän tiettyjen sellaisten ulkoisten tekijöiden vaikutuksesta, jotka lisäävät paineita toimintakustannusten vähentämiseen. Yhtenä vaihtoehtona tässä tilanteessa on korvata osa henkilöstöstä yhteisön ulkopuolisista maista tulevalla halvemmalla työvoimalla. saarikabotaasin pitävät Tämän tiedonannon päätarkoituksena on tarkastella työllisyystilannetta jäsen valtioiden satamien välisessä säännöllisessä henkilöliikenteessä sekä tehdä ehdotuksia liitteenä olevalla lainsäädäntöehdotuksella - ottaen huomioon, että ehdotusten on oltava yhteisön kansainvälisten velvoitteitten mukaisia. toimiksi. Tähän pyritään kahdella tuleviksi 3 EYVLC205, 5. 7. 1997, s. 5. 2. KABOTAASI 6. Joulukuun 7'päivänä 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/924 säädetään, että meriliikenteen palvelujen tarjoamisen vapautta jäsenvaltiossa (meriliikenteen kabotaasi) sovelletaan asetuksen 2 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaisiin yhteisön laivanvarustajiin, jotka harjoittavat liikennettä jäsenvaltiossa rekisteröidyillä ja jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla, jos nämä täyttävät kaikki kyseisessä jäsenvaltiossa kabotaasi liikenteelle asetetut edellytykset. asteittaisesta Asetuksessa vapauttamisesta. Etelä-Euroopan saarikabotaasi - sellaisena kuin se on määriteltynä 6 artiklan 2 kohdassa - vapautetaan 1 päivästä tammikuuta 1999. Saarikabotaasia harjoittavien alusten miehistöstä säädetään asetuksessa olennaisesti seuraavaa: säädetään kabotaasimarkkinoiden lohkojen eri - 3 artiklan 2 kohta: Kaikista saarikabotaasia harjoittavien alusten miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa vastaanottava valtio. - 3 artiklan 3 kohta: Kaikista yli 650 bruttorekisteritonnia olevien saarikabotaasia harjoittavien rahtialusten miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa kuitenkin (1 päivästä tammikuuta 1999 lähtien) lippuvaltio. - 3 artiklan 4 kohta: Komissio antaa neuvostolle kertomuksen saarikabotaasin vapauttamisen taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista (1 päivään tammikuuta 1997 mennessä) sekä tekee neuvostolle ehdotuksen, joka voi sisältää mukautuksia 2 ja 3 kohdan säännöksiin, jotka koskevat miehistön kansallisuutta, jotta neuvosto hyväksyisi lopullisen järjestelmän riittävän ajoissa (1 päivään tammikuuta 1999 mennessä). Edellä tarkoitettu kertomus5 annettiin neuvostolle 17. 6. 1997. Asetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu ehdotus on tässä tiedonannossa. 7. Edellä mainitun kertomuksen esittämisen jälkeen tietyt jäsenvaltiot ovat ehdottaneet, että asetuksen 3 artiklan 2 tarkemmin määrittelemättömäksi ajaksi. Jäljempänä esitettävistä syistä komissio ei voi yhtyä tähän näkemykseen. Tilannetta tarkasteltaessa erotetaan toisistaan saarikabotaasiin liittyvä rahtiliikenne (ks. 8 kohta) ja saarikabotaasiin liittyvä henkilöliikenne (ks. 9-11 kohta). ja 3 kohta jätettäisiin ennalleen 8. Rahtikabotaasin osalta tarvitaan nykysääntöjen yksinkertaistamista. Huomattakoon, että asetuksen (ETY) N:o 3577/92 3 artiklan 1 kohdan mukaan kaikista mannerkabotaasia harjoittavien alusten miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa se valtio, jossa alus on rekisteröity (lippuvaltio), mutta alle 650 bruttorekisteritonnin6 aluksiin voidaan soveltaa vastaanottavan valtion edellytyksiä. EYVLL364, 12. 12. 1992, s. 7. 4 5 KOM(97) 296. Komission kertomus neuvostolle palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen (meriliikenteen kabotaasi) jäsenvaltioissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 täytäntöönpanosta (1995-1996) ja saarikabotaasin vapauttamisen taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista. 6 Bruttovetoisuudeltaan alle 650 tonnin aluksilla tapahtuvalla liikennöinnillä katsotaan olevan vain valtion voidaan paikallista merkitystä, miehistömääräyksiä, kuten asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 säädetään. vastaanottavan edelleen soveltaa niihin joten 4 Asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti lippuvaltion edellytyksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999 yli 650 bruttorekisteritonnin aluksiin, kun kyse on perättäisistä7 matkoista koostuvasta saarikabotaasista. Ainoa avoin kysymys on siten, pitäisikö yli 650 bruttorekisteritonnin aluksilla harjoitettava saarikabotaasin rahtiliikenne (johon tätä nykyä sovelletaan vastaanottavan valtion edellytyksiä) edelleen vapauttaa normaaleista lippuvaltion säännöksistä myös sellaisten matkojen osalta, joita ei edellä tai seuraa kansainvälinen matka. lippuvaltion Edellä mainitussa, 17. 6. 1997 annetussa kertomuksessa esittämiensä syiden perusteella komissio ei pidä taloudellisesti perusteltuna pitää voimassa pitkäaikaista poikkeusta normaaleista säännöksistä. Kabotaasiin kuuluvassa rahtiliikenteessä käytetään usein aluksia, jotka liikennöivät vuorotellen sekä kotimaan- että ulkomaanliikenteessä. Sen vuoksi tämänkaltaisessa kabotaasissa työskentelevää miehistöä koskevat vaatimukset eivät voi poiketa suuresti kansainvälisen liikenteen yleisestä käytännöstä, jonka mukaan lippuvaltio myöntää (asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten määräyksien mukaisesti) todistuksen turvallisesta miehityksestä ja päättää kaikista muista miehistöön liittyvistä kysymyksistä. Muunlaisesta menettelystä seuraisi, että jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivan aluksen miehistön kokoonpanoa ja/tai työehtoja olisi muutettava, jotta se voisi osallistua saarikabotaasiin kuuluvaan rahtiliikenteeseen. Tällaista tilannetta ei voida pitää hyväksyttävänä, vaan sen katsotaan suotta estävän palvelujen vapaan tarjoamisen periaatteen toteuttamista. Näin ollen ehdotetaan, että tämä este poistetaan siten, että perättäisistä matkoista koostuvaan saarikabotaasin rahti lippuvaltion edellytyksiä liikenteeseen ja mannerkabotaasiin jo sovellettavia sovelletaan kaikkeen (yli 650 bruttorekisteritonnin aluksilla harjoitettavaan) rahtikabotaasiin. 9. Saarikabotaasiin kuuluvan säännöllisen henkilöliikenteen markkinat poikkeavat tietyiltä osin huomattavasti rahtikabotaasin markkinoista. Ensinnäkin edellisillä markkinoilla ei ole sellaista taloudellista yhteyttä kansainvälisiin markkinoihin kuin rahtimarkkinoilla. Tietyllä saarireitillä liikennöintiin suunnitellut matkustajalautat pysyvät samalla reitillä usein monia vuosia ja varsin yleisesti koko käyttöikänsä. Käytännössä näiden laivojen miehistö asuu lähialueella, ja usein miehistö on värvätty alueen väestöstä. Kaikki eteläeurooppalaiset jäsenvaltiot edellyttävät (yhteisön lainsäädännön mukaisesti), että tällaisten alusten miehistö koostuu kokonaan EU-maiden kansalaisista. Lisäksi jäsenvaltiot saattavat edellyttää neuvoston direktiivin 94/58/EY8 mukaisesti, että tietyllä prosenttiosuudella miehistöstä ja erityisesti niillä, jotka ovat vastuussa matkustajien avustamisesta hätätilanteessa, on tehtäväänsä riittävät kommunikointitaidot, joihin voi liittyä muiden muassa tietyllä reitillä kuljetettavien matkustajien pääkansallisuuksia vastaava kieli tai kielet. Merkittävän osan miehistöstä on siis kyettävä puhumaan paikallista kieltä tai kieliä, ja tämäkin tukee väitettä, jonka mukaan säännöllinen henkilöliikenne poikkeaa rahtiliikenteestä. 10. Toiseksi, säännöllinen henkilöliikenne on yleisesti ottaen huomattavasti työvoimavaltaisempaa kuin rahtiliikenne. Henkilöliikenne on siten merkittävä 17. 6. 1997 antamassa paikallisten merenkulkijoiden työllistäjä. Komission 7 Tarkasteltavaa matkaa seuraa tai edeltää matka toisesta valtiosta tai toiseen valtioon. 8 EYVLL 319, 12. 12. 1994, s. 28. kertomuksessa KOM(97) 296 todetaan, että saariliikenteen työpaikoista 70 prosenttia on henkilöliikenteen työpaikkoja. Toimialan työvoimavaltaisuus merkitsee lisäksi sitä, että miehistösäännösten erot vaikuttaisivat erityisen voimakkaasti eri jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia aluksia käyttävien liikennöitsijöiden kilpailu edellytyksiin. Vaikuttaisikin epäoikeudenmukaiselta, jos paikalliset lauttaliikenteen- harjoittajat, joiden alusten miehistön edellytetään koostuvan sataprosenttisesti EU- maiden kansalaisista, joutuisivat kilpailemaan muista jäsenvaltioista tulevien liikennöitsijöiden kanssa, joiden lippuvaltion miehistösäännökset sallisivat yhteisön ulkopuolisista maista tulevan halvan työvoiman käytön. 11. Ottaen huomioon saarikabotaasiin kuuluvan säännöllisen henkilöliikenteen markkinoiden erityispiirteet komissio katsoo tarvittavan tiettyjä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset eri jäsenvaltioista tuleville ja eri lipun alla purjehtivia aluksia käyttäville liikennöitsijöille. Komissio ehdottaakin, että vastaanottavana valtiona jäsenvaltio voi vaatia, että sen alueella liikennöivien, edellä mainittujen matkustaja-alusten koko miehistö on EU-maiden kansalaisia - edellyttäen (luonnollisesti), että samaa sääntöä sovelletaan myös tuon jäsenvaltion oman lipun alla purjehtiviin aluksiin. toimiva Ehdotuksen pohjana on periaate, jonka mukaan säännöllisessä henkilöliikenteessä työskenteleviä yhteisön ulkopuolisista maista tulevia työntekijöitä olisi kohdeltava samalla tavalla kuin yhteisön alueella asuvia henkilöitä. Periaatetta soveltamalla voitaneen parantaa myös meriliikenteen turvallisuutta, sillä inhimillisellä tekijällä on turvallisuusseikkojen kannalta ensiarvoinen merkitys. Erityisiä huomautuksia jotka meriliikenteen kabotaasia koskevaan asetukseen liittyvät liitettyyn ehdotukseen neuvoston 12. Edellyttämällä miehistön kaikkien jäsenten olevan yhteisön maiden kansalaisia (ks. 1 artiklan 2 kohta) - kuten kaikissa eteläisissä jäsenvaltioissa yleisesti tehdäänkin - luodaan olot, joissa palvelujen tarjoamisen vapauden periaate voidaan toteuttaa täysipainoisena kyseessä olevilla markkinoilla. Lisäksi on muistettava, että jäsenvaltiot voivat direktiivin 94/58/EY säännösten mukaan edellyttää, että riittävä osa aluksen miehistöstä puhuu paikallista kieltä tai kieliä. Jos tavanomaisesta lippuvaltion miehistösääntöjen periaatteesta poiketaan tätä enemmän, luodaan perusteettomasti esteitä palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen toteutumiselle. Muiden miehistöön liittyvien seikkojen, kuten vastuun myöntää todistus turvallisesta miehityksestä (aluksen miehistön kokoonpanon on vastattava aluksen teknisten ominaisuuksien asettamia tarpeita) asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten mukaisesti, on siten kuuluttava edelleen lippuvaltion toimivaltaan. tavallisesti 13. Yhteisön jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivilla aluksilla työskentelevien yhteisön merenkulkijoiden työehdot (esim. palkkaus, ylityökorvaukset, työaika, vuosiloman pituus) määritellään lain lippuvaltion säädännössä. Palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen vastaiseksi voitaisiin tulkita tilanne, jossa jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivan aluksen miehistön työehtoja pitäisi muuttaa isäntävaltiossa sovellettavien säännösten mukaisiksi siinä tapauksessa, että alus liikennöi tietyn ajan jonkin toisen jäsenvaltion (vastaanottava valtio) säännöllisessä henkilökabotaasissa. Sosiaalisen polkumyynnin välttämiseksi ehdotetaan tarkistettavaksi asetuksen (ETY) N:o 3577/92 3 artiklan 3 kohdan (ks. liitettyä ehdotusta neuvoston asetukseksi) tekstiä ja säädettäväksi, että mikäli työehtosopimuksissa ja/tai isäntävaltio sallii yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten kuulumisen säännöllisessä henkilöliikenteessä olevan aluksen miehistöön, isäntävaltion on edellytettävä, että tällaisia merenkulkijoita kohdellaan työehtojen osalta sen jäsenvaltion kansalaisina, jossa kyseinen alus on rekisteröity. Todettakoon tässä yhteydessä, että asetuksen (ETY) N:o 3577/92 1 artiklassa taataan, että palvelujen tarjoamisen vapautta sovelletaan yhteisön laivanvarustajiin, jotka harjoittavat liikennettä jäsenvaltiossa rekisteröidyillä ja jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla. 14. Rahti- ja henkilöliikenteen pääerot - joiden perusteella jälkimmäiseen voidaan oikeutetusti soveltaa erityiskohtelua - ovat edellä esitetyn mukaisesti seuraavat: (a) säännöllisellä kotimaan henkilöliikenteellä ei ole juurikaan sidoksia kansainvälisiin markkinoihin ja (b) henkilöliikenne on rahtiliikennettä työvoimavaltaisempaa, ja työehtojen erot vaikuttavat siten alan kilpailuoloihin erityisen voimakkaasti. Nämä ominaispiirteet pätevät hyvin pitkälti myös niin kutsuttuun säännölliseen risteily- liikenteen kabotaasiin (risteilyalukset, jotka liikennöivät kiinteän suunnitelman mukaan koko liikennöintikauden ajan yhden ja saman jäsenvaltion satamien välillä). Niinpä samaan kategoriaan kuin säännöllinen matkustajalaiva-ja lauttaliikenne. liitetyssä kabotaasiehdotuksessa tällainen liikenne luetaan 3. SÄÄNNÖLLINEN MATKUSTAJALAIVA- JA LAUTTALIIKENNE JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ 15. Jäsenvaltioiden tarjoamiseen, välisten meriliikennepalvelujen toisin kuin kabotaasiin, ei sovelleta aluksen lippua koskevia edellytyksiä. Joulukuun 22 päivänä 1986 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4055/869 säädetään, että kaikki yhteisön alueelle sijoittautuneet meriliikenteen harjoittajat10 voivat tarjota tällaisia palveluja huolimatta siitä, purjehtivatko käytetyt alukset EY-maiden vai yhteisön ulkopuolisten maiden lipun alla. Jäsenvaltioiden välisen säännöllisen henkilö liikenteen markkinoilla liikennettä harjoittavat kuitenkin pääasiassa jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivat alukset, joiden miehistö koostuu etupäässä näiden valtioiden kansalaisista. Kuten edellä on jo mainittu, tämä liikenne on merkittävä yhteisön merenkulkijoiden työllistäjä. 16. Viime vuosina on ollut joitakin tapauksia, joissa yhteisön ulkopuolisista maista tulevaa työvoimaa käyttävällä aluksella on aloitettu säännöllinen matkustajalautta- liikenne ja kilpailtu suoraan sellaisten lauttojen kanssa, joiden miehistö koostuu yhteisön maiden kansalaisista. Tällaiset yritykset ovat saaneet ammattiliitot ryhtymään voimakkaisiin vastatoimiin. Samantapaisia tilanteita voi kuitenkin syntyä myöhemminkin. 17. Havaintoja on viime vuosina tehty myös yhteisön varustajista, jotka ovat korvanneet osan aluksensa yhteisön maiden kansalaisista koostuvasta miehistöstä yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisilla. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan jäsenvaltioiden välisessä matkustajalauttaliikenteessä olevilla aluksilla työskentelee EYVLL 368, 31. 12. 1986, s. 7. 9 10 Mukaan lukien yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneet jäsenvaltioiden kansalaiset ja varustamot, joissa jäsenvaltion kansalaisilla on määräysvalta, jos näiden kansalaisten tai varustamojen alukset on rekisteröity jäsenvaltiossa sen lainsäädännön mukaisesti. 7 tällä hetkellä noin 60Q-700 yhteisön ulkopuolisen maan kansalaista (noin 3 prosenttia alan työvoimasta). Kyseiset alukset purjehtivat neljän eri jäsenvaltion lipun alla. Näiden miehistön jäsenten työehdot vaihtelevat. Asianomaisista jäsenvaltioista yksi vaikuttaa esimerkiksi edellyttävän, että mikäli sen lipun alla purjehtivien, yhteisön sisäistä liikennettä harjoittavien lauttojen miehistöön kuuluu yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia, heihin sovelletaan samoja työehtoja kuin jäsenvaltion omiin kansalaisiin. Muiden kolmen jäsenvaltion osalta on vahvistettu, että yhteisön ulkopuolisista maista tuleviin miehistön jäseniin sovelletaan heikompia työehtoja kuin jäsenvaltion omiin kansalaisiin. Tällä hetkellä ei ole sellaista voimassa olevaa yhteisön määräystä, jonka avulla saavutettaisiin jonkintasoinen yhtenäisyys edellä kuvatun kaltaisissa tilanteissa. 18. Kuten edellä on todettu, miehistön työehdot vaikuttavat voimakkaasti kilpailuoloihin työvoimavaltaisilla säännöllisen henkilömeriliikenteen markkinoilla. Ulkoiset syyt lopettaminen ja tiettyjen kiinteitten yhteyksien (esim. verottoman kaupan valmistuminen) saattavat tulevina vuosina hyvinkin jopa lisätä näillä markkinoilla toimivien jotkin liikennöitsijät pystyvät vähentämään kustannuksiaan korvaamalla miehistöönsä kuuluvia yhteisön maiden kansalaisia yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisilla ja heikommin työehdoin, kilpailijat joutunevat tekemään samoin. Uhkana on kaikkien miehistön jäsenten työehtoja heikentävä kierre, joka vie yhteisön merenkulkijoilta huomattavan määrän työpaikkoja. liikennöitsijöiden paineita vähentää kustannuksiaan. Jos Tällainen kehitys olisi vastoin yhteisen meriliikennepolitiikan tavoitteita. Näiden seikkojen vuoksi komissio katsoo, että tarvitaan joukko määräyksiä, joilla varmistetaan sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ja vältetään sosiaalisen polkumyynnin hajauttavat vaikutukset. 19. Tähän tiedonantoon liitetyssä ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi käsitellään työskentelevät sellaisten kolmansien maiden kansalaisten jäsenvaltioiden välisessä säännöllisessä matkustajalaiva- ja lauttaliikenteessä olevilla aluksilla. Ehdotuksen myötä otettaisiin käyttöön periaate, jonka mukaan tällaisiin työntekijöihin olisi sovellettava vastaavia työehtoja kuin alalla työskenteleviin yhteisön maiden kansalaisiin. Tämä tehtäisiin määrittelemällä tietty työehtojen vähimmäistaso. työehtoja, jotka eivät poistu yhtenäismarkkinoiden Tärkeä seikka on, että kahden yhteisössä sijaitsevan sataman välistä säännöllistä matkustajaliikennettä harjoittavien alusten henkilöstö asuu tosiasiallisesti yhteisön alueella, koska he alueelta koko sopimuskautenaan. Useimmissa tapauksissa tällaisten matkustajalauttojen henkilöstö viettää yönsä aluksella vain työvuoroviikkojensa aikana, kun taas vapaavuorolla ollessaan miehistön jäsenet asuvat maissa jonkin isäntävaltion alueella. Niinpä onkin ymmärrettävää, että tätä nykyä ainakin yksi jäsenvaltio soveltaa lautoillaan sääntöä, jonka mukaan yhteisön sisäisessä liikenteessä olevien lauttojen henkilökuntaan kuuluvia yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia on kohdeltava valtion omina kansalaisina. Yleinen käytäntö on, että jäsenvaltion määräyksiä tulovero- velvollisuudesta, sosiaaliturvamaksuista, minimipalkasta, palkallisten lomapäivien kansalaisiin. vähimmäismäärästä sovelletaan kaikkiin valtion jne. Liittetyssä ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi 2 artiklassa ehdotettu määräys on pitkälti tämän periaatteen mukainen. Tässä yhteydessä viitataan myös palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 96/7l/EY11. Ehdotuksen yhteen soveltavuus yhteisön tai sen jäsenmaiden kansainvälisten velvoitteiden, erityisesti YK :n merioikeus yleissopimuksen, OECD :n sekä maailman kauppajärjestön (WTO) kanssa on tarkastettu erityisen huolellisesti. Mikäli miehistön kaikkiin jäseniin sovelletaan eurooppalaisten standardien tasoisia työehtoja, voitaneen myös parantaa meriliikenteen turvallisuutta, kuten edellä kohdassa 11 mainittiin. 20. Voidaan myös kysyä, pitäisikö ehdotetun neuvoston direktiivin soveltamisalaa laajentaa kattamaan myös muita meriliikennepalveluja, kuten EY:n satamien välinen säännöllinen rahtiliikenne ja risteilyt. Kysymykseen on vastattava kielteisesti, sillä tilanne on erilainen. Rahtiliikenne ei ole erityisen työvoimavaltaista, ja EY:n satamien yhteydet (esim. tiiviimmät kuin maailmanlaajuiseen meriliikenneverkkoon ovat huomattavasti matkustajalauttaliikenteen. Jälkimmäinen seikka pätee myös kansainväliseen risteilyliikenteeseen. Kansainvälistä risteilyliikennettä harjoittavat alukset siirtyvät nimittäin eri toimintakausien vaihtuessa eri puolille maailmaa, eikä niiden miehistön siten voida katsoa tosiasiallisesti asuvan yhteisön alueella. konttiensyöttöliikenne) rahtiliikenteen välisen 21. Erityisiä huomautuksia jotka koskevat liitettyä ehdotusta neuvoston direktiiviksi Selventäviä huomautuksia eri artiklojen tekstiin: - 1 artikla: Artiklan 2 kohta käsittelee niin kutsuttua Kreikan erityistilannetta eli valtion ulkopuolelle sijoittautuneita laivanvarustajia, joiden alukset on kuitenkin rekisteröity Kreikassa ja purjehtivat Kreikan lipun alla. Ehdotettu sanamuoto on samankaltainen kuin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86 1 artiklan 2 kohdassa. Artiklan 3 kohdassa merenkulkijoiden työehtoihin. täsmennetään, ettei direktiivi vaikuta jäsenvaltioiden jäsenvaltioiden - 2 artikla: Jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla työskenteleviä yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia on kohdeltava samoin kuin näillä aluksilla (lippuvaltion työskenteleviä edellytykset). Kun kyse on jonkin kolmannen maan lipun alla purjehtivasta lautasta, edellä tarkoitettujen miehistön jäsenten työehtojen on vastattava niitä, joita sovelletaan sen jäsenvaltion asukkaisiin, johon kyseinen meriliikennepalvelu liittyy (isäntävaltio). 12 Tapa, jolla kahden jäsenvaltion välistä läheisimmin säännöllistä henkilöliikennettä harjoittava liikennöitsijä on yrityksensä perustanut, ratkaisee tavallisesti kysymyksen siitä, kumpaan näistä isäntävaltioista toiminta työntekijöitä alueella asuvia ii EYVLL 18, 21. 1. 1997, s. 1. 12 Ks. vuoden 1980 Rooman yleissopimus, EYVL C 27, 26. 1. 1998. läheisemmin liittyy. Tärkeitä huomioon otettavia tekijöitä ovat toiminnan todellinen tulevat hallinnointipaikka sekä paikka, jossa yhteisön ulkopuolisista maista miehistön jäsenet oleskelevat vapaavuorojensa aikana. - 3 artikla: Artiklan 1 kohdassa säädetään mahdollisuudesta poiketa 2 artiklassa vahvistetusta periaatteesta sellaisten kolmansista maista tulevien työntekijöiden osalta, jotka oleskelevat yhteisön alueella vain merkityksettömän lyhyen ajan. Artiklan 2 kohdassa säädetään mahdollisuuksista joustaa säännöksistä esimerkiksi sellaisen miehitetyn lautan osalta, joka on jouduttu vuokraamaan ennakoimattomien olojen aiheuttaman äkillisen kapasiteettipulan korvaamiseksi. Tällainen tilanne voi syntyä esimerkiksi jonkin lautan jouduttua vakavaan onnettomuuteen. Asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava, että tilanne palautetaan normaaliksi kohtuullisen ajan kuluessa. - 4 artikla: Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimittava yhteistyössä keskenään ja komission yksiköiden kanssa, jotta voidaan varmistaa, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan asianmukaisella tavalla. 22. Neuvoston direktiivin antamisen perustelut - 14 a) Mitkä ovat ehdotetun toimen tavoitteet suhteessa yhteisön velvoitteisiin ja mikä on ongelman yhteisöllinen ulottuvuus (esimerkiksi kuinka monta jäsenvaltiota se koskee ja millaista ratkaisua on käytetty tähän asti)? tasapuoliset kilpailuolot tavoitteena on varmistaa ja yhtenäiset Yhteisön jäsenvaltioiden välisiä matkustajalauttapalveluja toimintaedellytykset kaikille tarjoaville osapuolille työllisyyttä takaamalla, että kaikkien alalla työskentelevien merenkulkijoiden työehdot vastaavat yhteisössä yleisesti sovellettavaa tasoa. Ehdotus perustuu perustamissopimuksen 84 artiklan 2 kohtaan. sekä suojella yhteisön merenkulkijoiden Valtaosalla säännöllisiä matkustajalauttayhteyksiä toisiin jäsenvaltioihin. jäsenvaltioista (kolmellatoista viidestätoista) on merisatamia ja Jäsenvaltiot soveltavat toisistaan poikkeavia määräyksiä yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisiin, jotka ovat jäsenvaltioiden välistä liikennettä harjoittavien lauttojen palveluksessa. Kaikkiin kyseisillä markkinoilla toimiviin osapuoliin sovellettavissa olevaan yhteiseen ratkaisuun päästään vain yhteisön toiminnan kautta. 15 b) Onko toimivalta suunnitellussa toiminnassa yksinomaan yhteisöllä vai jakautuuko se yhteisön ja jäsenvaltioiden kesken? Suunniteltu toimenpide ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. 16 c) Mikä on tehokkain ratkaisu, kun otetaan huomioon toisaalta yhteisön ja toisaalta jäsenvaltioiden käytettävissä olevat keinot? Henkilömeriliikenteen sisämarkkinanäkökohtien kannalta tehokkain ratkaisu on säätää yhteisistä yhteisön tason vaatimuksista, joita sovelletaan kolmansista maista - - 10 tulevien miehistön jäsenien kohteluun aluksilla, jotka harjoittavat säännöllistä henkilö-ja lauttaliikennettä jäsenvaltioiden välillä. 17 d) Mitä todellista lisäarvoa saadaan komission ehdottamalla toiminnalla ja mitkä ovat toiminnasta pidättymisen kustannukset? johtaisi tilanteeseen, jossa jäsenvaltioiden välistä Toiminnasta pidättyminen säännöllistä henkilöliikennettä harjoittavat liikennöitsijät korvaisivat yhteisön merenkulkijoita yhteisön ulkopuolisista maista tulevalla halvalla työvoimalla. Tämä vääristäisi kilpailuedellytyksiä kyseisillä markkinoilla toimivien liikennöitsijöiden välillä. Lisäseuraus olisi, että yleensä merenkulkijoiden työehdot heikkenisivät jatkuvasti ja että pitkällä aikavälillä yhteisön merenkulkijoiden työmahdollisuudet vähenisivät huomattavasti. Ehdotetusta yhteisestä toiminnasta saatava lisäarvo syntyykin juuri edellä kuvatun kielteisen kehityksen vastustamisesta ja torjumisesta. 18 e) Mitä toimintamuotoja yhteisöllä on käytettävissään taloudellinen tuki, sääntely, vastavuoroinen tunnustaminen jne. )? (suositukset, Lainsäädäntötoimi on ainoa yhteisön käytettävissä oleva toimintamuoto, jolla voidaan saavuttaa kaavaillut vaikutukset. 19 f) Olisiko yhtenäinen lainsäädäntö tarpeen vai onko yleistavoitteet asettava ja täytäntöönpanon jäsenvaltioille jättävä direktiivi riittävä? riittävä, sillä sen avulla Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti direktiivi on toimiville vahvistetaan yhteiset edellytykset kaikille kyseisillä markkinoilla liikennöitsijöille ja jätetään edellytysten käytännön ja tekninen täytäntöönpano kunkin jäsenvaltion päätettäväksi. 11 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒYi 98/0158 (SYN) palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) annetun asetuksen (ETY) N:o 3577/92 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,13 ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon,14 toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen15 sekä katsoo, että neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/9216 vahvistetaan periaate, jonka mukaan tarjoamisen vapautta toteutettaessa ei välttämättä tarvitse noudattaa palvelujen yhdenmukaista menettelyä kaikkien kyseisten palvelujen osalta ottaen huomioon tiettyjen erityispalvelujen luonne, sen vuoksi mainitun asetuksen 3 artiklassa säädetään manner- ja saarikabotaasiin sovellettavista erilaisista miehistöä koskevista säännöistä ja velvoitetaan komissio laatimaan kertomus saarikabotaasin vapauttamisen taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista sekä tekemään tämän kertomuksen perusteella neuvostolle ehdotus, joka voi sisältää mukautuksia tuon artiklan säännöksiin miehistön kansallisuudesta, jotta neuvosto hyväksyisi lopullisen järjestelmän 1 päivään tammikuuta 1999 mennessä, komissio toimitti edellä tarkoitetun kertomuksen neuvostolle 17 päivänä kesäkuuta 1997; tutkimukset osoittavat, että tarpeettoman esteen yhtenäismarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle aiheuttaa nykyinen sääntö, jossa vahvistetaan saarikabotaasin osalta, että kaikista miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa vastaanottava valtio, rahtikabotaasi on kiinteässä yhteydessä kansainvälisiin meriliikennemarkkinoihin, eikä pysyvälle poikkeukselle tavanomaisista lippuvaltion vaatimuksista ole esitetty pakottavia taloudellisia perusteita paitsi liikenteen osalta, jolla on paikallinen merkitys, 13 14 15 16 EYVL L 364, 12. 12. 1992, s. 7. 12 työllisyyden edistäminen yhteisössä on yksi perustamissopimuksen tavoitteista, säännöllisen matkustaja- ja lauttaliikenteen erityispiirteiden perusteella olisi oikeutettua antaa tiettyjä erityissäännöksiä, joilla torjuttaisiin kilpailuedellytysten mahdollinen vääristyminen palkattaessa miehistön jäseniksi kolmansien maiden kansalaisia näiden alkuperämaan palkkatason mukaisesti; samat perusteet pätevät myös säännölliseen risteilyliikenteen kabotaasiin, on asianmukaista edellyttää, ettei edellä mainituilla aloilla työskenteleviä kolmansien maiden kansalaisia kohdella yhteisön alueella asuvia huonommin, ja sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 3577/92 olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (ETY) 3577/92 3 artikla seuraavasti: "3 artikla 1. Muuta kuin 2 kohdassa tarkoitettua kabotaasia harjoittavien alusten miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa se valtio, jossa alus on rekisteröity (lippuvaltio), mutta alle 650 bruttorekisteritonnin aluksiin voidaan soveltaa sen valtion voimassa olevia sääntöjä, jossa alus harjoittaa liikennettä (vastaanottava valtio). 2. Säännöllistä matkustajalaiva- ja lauttaliikennettä, yhdistetty matkustaja- ja lukien, rahtiliikenne sekä säännöllinen risteilyliikenne kabotaasina mukaan harjoittaviin aluksiin sovelletaan vaadittua yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten osuutta miehistöstä (toisin sanoen kaikista aluksen työntekijöistä) koskevia sääntöjä, jotka ovat voimassa vastaanottavassa valtiossa. Kaikista muista miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa lippuvaltio. 3. Jos vastaanottavat valtiot sallivat kolmansien maiden kansalaisten kuulumisen 2 kohdassa tarkoitettua kabotaasiliikennettä harjoittavan aluksen miehistöön, valtioiden on edellytettävä, että tällaisia merenkulkijoita kohdellaan työehtojen osalta sen jäsenvaltion alueella asuvina, joka on lippuvaltio. Vastaanottavan valtion on aluksilla työskenteleviin kolmansien maiden merenkulkijoihin valtiossa voimassa olevia työehtoja. liikennettä harjoittavilla kaupallisilla sovellettava tällaista 4. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 9 artiklan mukaisesti tämän artiklan säännösten täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistään. " 13 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 14 98/0159 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI jäsenvaltioiden välisen säännöllisen matkustajalaiva-ja lauttaliikenteen miehistöä koskevista edellytyksistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,17 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,18 toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen19 sekä katsoo, että palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen 22 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86,20 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3573/90,21 perusteella jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sovelletaan kaikkia perustamissopimuksen määräyksiä palvelujen tarjoamisen vapaudesta jäsenvaltioiden välisessä säännöllisessä matkustajalaiva- ja lauttaliikenteessä olevien alusten miehistöä koskevat edellytykset ovat tavallisesti aluksen rekisteröintivaltion (lippuvaltion) vastuulla; Rooman yleissopimuksessa22 sopimussuhteisiin sovellettavasta laista sallitaan myös muunlaiset järjestelyt; on otettava huomioon myös yhteisön etu ja niiden jäsenvaltioiden etu, joiden alueiden välillä tätä liikennettä harjoitetaan, on pidettävä voimassa periaate, jonka mukaan yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneita varustamoita ei pitäisi kohdella jäsenvaltion alueelle sijoittautuneita varustamoita suotuisammin, jäsenvaltioiden välisen säännöllisen matkustajalaiva- ja lauttaliikenteen markkinoiden erityispiirteiden vuoksi tarvitaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan yhtenäismarkkinoiden asianmukainen toiminta takaamalla, että merenkulkijoiden työehdot vastaavat yhteisössä yleisesti sovellettavaa sosiaalista tasoa, 17 18 19 20 EYVL L 378, 31. 12,1986, s. 1. 21 EYVL L 353, 17. 12. 1990, s. 16, 22 EYVL L 266,9. 10. 1980, s. 1 ; konsolidoitu toisinto EYVL C 27,26. 1. 1998, s. 34. 15 perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitetyn toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus periaatteen mukaisesti, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli sääntöjen antamista jäsenvaltioiden välillä liikennöivillä aluksilla työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten työolosuhteista ja sen vuoksi se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia paremmin toteuttaa yhteisön tasolla; tämä direktiivi rajoittuu vähimpään näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen, on asianmukaista edellyttää, että edellä tarkoitetuilla aloilla työskenteleviä kolmansien maiden kansalaisia ei saa kohdella heikommin kuin yhteisön alueella asuvia, on asianmukaista, että jäsenvaltiot voivat poiketa velvoitteestaan, jonka mukaan jäsenvaltioiden välistä säännöllistä matkustajalaiva- ja lauttaliikennettä harjoittavilla aluksilla työskentelevien kolmansien maiden merenkulkijoita on kohdeltava yhteisön alueella asuvina, jos kyse on erittäin lyhyestä työsopimuksesta tai odottamattomien olosuhteiden aiheuttamasta äkillisestä lauttakapasiteetin riittämättömyydestä, jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten on toimittava yhteistyössä tämän direktiivin täytäntöönpanossa, ja jokaisen täytäntöönpanemiseksi annettujen säännösten rikkomisesta, olisi määriteltävä jäsenvaltion seuraamukset tämän direktiivin ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. 2. 3. 4. Tätä direktiiviä sovelletaan jäsenvaltioiden kansalaisiin ja jäsenvaltioihin sijoittautuneisiin säännöllisiä matkustajalaivaliikenne- ja lauttaliikennepalveluja, mukaan lukien yhdistetty matkustaja- ja rahtipalvelut eri jäsenvaltioiden satamien välillä. varustamoihin, tarjoavat jotka Tämän direktiivin säännökset koskevat myös yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneita jäsenvaltioiden kansalaisia sekä varustamoita, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön ulkopuolelle mutta joissa jäsenvaltion kansalaisilla on määräysvalta edellyttäen, että näiden alukset on rekisteröity jäsenvaltiossa sen lainsäädännön mukaisesti ja ne purjehtivat tämän jäsenvaltion lipun alla ja tarjoavat 1 kohdassa tarkoitettuja palveluja. Tätä direktiiviä sovelletaan, jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kansalaiset tai varustamot palkkaavat kolmansien maiden kansalaisia 1 kohdassa tarkoitettuihin palveluihin käytettäville aluksilleen. Muihin kuin 2 kohdassa tarkoitettuihin, yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneisiin varustamoihin ei saa soveltaa suotuisampaa kohtelua kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin kansalaisiin ja varustamoihin. 16 2 artikla 1. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kansalaiset ja varustamot, jotka harjoittavat säännöllistä matkustajalaiva- ja lauttaliikennettä liikenteeseen käytettävien alusten palveluksessa oleville kolmansien maiden kansalaisille työsuhteeseen sovellettavasta lainsäädännöstä riippumatta sellaiset työehdot, jotka määritellään jäsenvaltioiden välillä, tällaiseen takaavat a) laissa, asetuksessa tai hallinnollisessa määräyksessä ja/tai b) työehtosopimuksessa tai välimiestuomiossa, joka on julistettu yleissitovaksi, siltä osin kuin niitä sovelletaan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan joita sovelletaan sen jäsenvaltion kansalaisiin, jossa alus on rekisteröity; Jos kyseistä alusta ei ole rekisteröity mihinkään jäsenvaltioon, 1 kohdassa tarkoitettujen työehtojen on oltava niistä jäsenvaltioista, joiden satamien välillä kyseistä palvelua tarjotaan, sen valtion asukkaisiin sovellettavat työehdot, johon palvelu liittyy. Läheisintä yhteyttä määritettäessä käytetään perusteena kyseisen palvelun todellista hallinnointipaikkaa sekä asianomaisten merenkulkijoiden asuinpaikkaa. läheisimmin 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut työehdot koskevat seuraavia seikkoja: a) enimmäistyöaika ja vähimmäislepoaika; b) palkallisen vuosiloman vähimmäismäärä; c) vähimmäispalkka, mukaan lukien ylityökorvaukset; d) työterveys, työturvallisuus ja työhygienia; e) raskaana olevien tai vastikään synnyttäneiden naisten sekä lasten ja nuorten työehtoihin liittyvä suojelu; f) naisten ja miesten tasa-arvoinen kohtelu ja muut syrjinnänvastaiset määräykset; g) merenkulkijoiden paluuta kotimaahansa ja maksamattomien palkkojen sekä työnantajan toimenpiteet koskevat sosiaalimaksujen maksamista maksukyvyttömyystapauksissa; 4. 5. Edellä 1, 2 ja 3 kohta ei estä työntekijän kannalta suotuisampien työehtojen soveltamista. Työehtosopimuksilla tai välimiestuomioilla, jotka on julistettu yleissitoviksi, tarkoitetaan joita kaikkien asianomaisten varustamojen on noudatettava kansallisella tasolla. työehtosopimuksia välimiestuomioita, tai 17 Jollei käytössä ole menetelmää, jolla työehtosopimukset tai välimiestuomiot julistetaan yleissitoviksi, jäsenvaltioiden on käytettävä perusteena a) työehtosopimuksia tai välimiestuomioita, joita yleisesti sovelletaan kaikkiin 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin varustamoihin ja/tai b) työehtosopimuksia, joiden osapuolina ovat kyseisten markkinoitten kaikkein edustavimmat kansallisen tason työnantaja- ja työntekijäjärjestöt. Toista alakohtaa sovelletaan edellyttäen, että soveltamalla työehtosopimuksia ja välimiestuomioita 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin laivanvarustamoihin varmistetaan 3 kohdassa luetelluissa asioissa tasa-arvoinen kohtelu kaikissa asianomaisissa varustamoissa. 3 artikla 1. 2. Jäsenvaltiot voivat kuultuaan työntekijäjärjestöjä kunkin jäsenvaltion käytäntöjen mukaisesti päättää olla soveltamatta 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan säännöksiä, jos kolmannen maan kansalaisten työsuhde ei 12 kuukauden aikana ylitä kestoltaan yhtä kuukautta. työnantaja- ja Jäsenvaltiot voivat myöntää 2 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan soveltamisessa kahden kuukauden poikkeuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle palvelun tarjoajalle jotka on vuokrattu korvaamaan odottamattomien olosuhteiden aiheuttama äkillinen kapasiteetin puute lauttareitillä. Yli kahden kuukauden poikkeuksiin vaaditaan komission hyväksyntä ennen poikkeuksen myöntämistä. sellaisten alusten osalta, 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä 2 kohdan mukaisista poikkeuksista ja niiden perusteena olevista olosuhteista. 4 artikla 1. 2. Jäsenvaltioiden on nimettävä lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti yksi kansallisen yhteystoimisto tai yksi tai useampi toimivaltainen kansallinen elin. tämän direktiivin täytäntöönpanoa varten tai useampi Jäsenvaltioiden on säädettävä niiden julkisten viranomaisten yhteistyöstä, jotka tarkoitettujen lainsäädännön mukaisesti vastaavat 2 artiklassa kansallisen työehtojen seurannasta. Keskinäistä hallinnollista apua on annettava korvauksetta. 3. Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle 1 kohdassa tarkoitetut yhteystoimistot ja/tai toimivaltaiset elimet. 18 5 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikki tarvittavat toimenpiteet. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä säännökset komissiolle viimeistään 6 artiklassa mainittuna päivänä ja kaikki niiden muutokset mahdollisimman pian. 6 artikla Jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2000. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 7 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 8 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 19 ISSN 1024-4492 KOM(98) 251 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 06 01 10 Luettelonumero : CB-CO-98-287-FI-C ISBN 92-78-35511-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg to


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1324/98 af Jean-Antoine GIANSILY til Kommissionen. Oprettelse af et europæisk klimaagentur

eurovoc_concepts:
action programme
air quality
climate
environmental protection
hydrocarbon
oil pollution

formats: html pdf print

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/113 afgłrelse fra R(cid:229)det om et fler(cid:229)rigt program for turisme i EU, s(cid:229)ledes som det blev foresl(cid:229)et allerede i 1996 i forslaget til R(cid:229)dets afgłrelse om det fłrste fler(cid:229)rige program til stłtte for turismen i Europa PHILOXENIA (1997-2000) (1) og det (cid:230)ndrede forslag til R(cid:229)dets afgłrelse om det fłrste fler(cid:229)rige program til stłtte for turismen i Europa › Philoxenia (1997-2000) (2). Kommissionen mener i łvrigt ikke, is(cid:230)r i betragtning af sin kompetence, at der błr oprettes et europ(cid:230)isk turistkontor. (1) (2) EFT C 222 af 31. 7. 1996. EFT C 13 af 14. 1. 1997. (98/C 386/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1324/98 af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Oprettelse af et europ(cid:230)isk klimaagentur Kan Kommissionen i lyset af Europa-Parlamentets Miljłudvalgs stillingtagen til Kommissionens meddelelse om en strategi for mindskelse af methanemissionerne oplyse, hvordan den stiller sig til Miljłudvalgets forslag om at oprette et europ(cid:230)isk klimaagentur, og kan den oplyse, hvorn(cid:229)r den mener, at et s(cid:229)dant agentur błr se dagens lys? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juni 1998) Spłrgsm(cid:229)let om oprettelse af et europ(cid:230)isk klimaagentur er allerede blevet bragt p(cid:229) bane i Europa-Parlamentets beslutning med titlen »Strategi for mindskelse af methanemis-sionerne (1)«. Som svar p(cid:229) dette ganske s(cid:230)rlige spłrgsm(cid:229)l under debatten vedrłrende den ovenn(cid:230)vnte meddelelse udtalte EU- Kommissionen, at tanken om at oprette et europ(cid:230)isk klimaagentur var en interessant idØ, som fortjente at blive overvejet n(cid:230)rmere. Men inden Kommissionen kunne tage stilling hertil, ville et s(cid:229)dant skridt dog kr(cid:230)ve yderligere omhyggelige forundersłgelser, al den stund der hermed rejstes en lang r(cid:230)kke forskellige b(cid:229)de praktiske og institutionelle spłrgsm(cid:229)l vedrłrende et s(cid:229)dant agenturs rolle. Kommissionen er i łjeblikket ikke i gang med at fłlge denne sag op, da den koncentrerer sin indsats om opfłlgning af Kyoto-konferencen, som har allerhłjeste prioritet. (1) KOM(96) 557 endelig udg. (98/C 386/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1328/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Obligatorisk udbud › sagen fra Oldham Metropolitan District Council (Det Forenede Kongerige) Har Kommissionen kendskab til den seneste sag fra Det Forenede Kongerige vedrłrende en kontrakt om bygningsvedligeholdelse, som Oldham Metropolitan District Council gav til sin egen serviceenhed (Direct Services Organisation), uden at der blev gennemfłrt en behłrig udbudsprocedure? Sagen var i august 1995 genstand for advarsel i henhold til paragraf 14 i den lokale forvaltningslov om obligatorisk udbud (Local Government Act on Compulsory Competitive Tendering) fra 1988, som efterfłlgende (i begyndelsen af 1998) blev annulleret af den nyligt tiltr(cid:229)dte britiske regering


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1337/98 del Glyn FORD a la Comisión. Financiación de una instalación de prueba de combustible MOX

eurovoc_concepts:
EU financing
International Atomic Energy Agency
Joint Research Centre
nuclear fuel
nuclear safety
plutonium
safety standard
testing
uranium

text: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 402/113 (98/C 402/146) PREGUNTA ESCRITA E-1335/98 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Desarrollo de combustible MOX (plutonio y uranio) para reactores nucleares Con relaci(cid:243)n a las Disposiciones sobre eliminaci(cid:243)n de residuos radiactivos y con referencia a la otra posibilidad de manipular el plutonio, esto es, la inmovilizaci(cid:243)n del plutonio separado, ¿quØ fondos estÆn disponibles para dicha opci(cid:243)n? Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de junio de 1998) En el Æmbito de la investigaci(cid:243)n en materia de enfoques innovadores dentro del programa sobre seguridad de la fisi(cid:243)n nuclear, se han llevado a cabo algunos estudios te(cid:243)ricos sobre la utilizaci(cid:243)n de combustibles de (cid:243)xidos mixtos «avanzados» (MOX) para la transmutaci(cid:243)n del plutonio. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n estudia desde hace aæos la caracterizaci(cid:243)n del combustible MOX y su comportamiento. Asimismo, se han financiado actividades de investigaci(cid:243)n y desarrollo tecnol(cid:243)gico en materia de inmovilizaci(cid:243)n del combustible gastado, principalmente en dep(cid:243)sitos geol(cid:243)gicos de gran profundidad. No obstante, no existe ninguna ayuda comunitaria a las inversiones para la inmovilizaci(cid:243)n del combustible gastado o la fabricaci(cid:243)n de MOX. (98/C 402/147) PREGUNTA ESCRITA E-1337/98 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Financiaci(cid:243)n de una instalaci(cid:243)n de prueba de combustible MOX Tras la respuesta dada a la pregunta escrita E-2891/97 (1), ¿puede decir la Comisi(cid:243)n quØ organismo es responsable de establecer los criterios para los ensayos en las instalaciones de prueba de materiales de baja dispersi(cid:243)n? (1) DO C 158 de 25. 5. 1998, p. 17. Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de junio de 1998) El diseæo de un material como el de baja dispersi(cid:243)n («low dispersible material › LDM») deberÆ obtener una autorizaci(cid:243)n expedida por las autoridades competentes. Estas autoridades de seguridad serÆn las encargadas de establecer la metodolog(cid:237)a de cualificaci(cid:243)n de LDM con arreglo a los criterios recomendados por el Organismo Internacional de Energ(cid:237)a At(cid:243)mica (OIEA), si fuera necesario, en instalaciones experimentales. El Centro Comœn de Investigaci(cid:243)n (CCI) podr(cid:237)a ser una de ellas. (98/C 402/148) PREGUNTA ESCRITA E-1338/98 de Anita Pollack (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Directiva sobre hÆbitats y Convenio de Berna ¿QuØ pasos ha emprendido la Comisi(cid:243)n para lograr un acuerdo sobre la inclusi(cid:243)n en los Anexos del Convenio de Berna y la Red Esmeralda de las especies clave que quedaron excluidas de los Anexos de la Directiva sobre hÆbitats?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1182/98 del Anna KARAMANOU a la Comisión. Consecuencias castastróficas de los videojuegos para la salud física y mental de los niños

eurovoc_concepts:
automatic game
consumer information
consumer protection
early childhood
health risk
product safety
public health
toy industry
young person

text: 18. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 13/25 (1999/C 13/034) PREGUNTA ESCRITA E-1182/98 de Anna Karamanou (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Consecuencias castastr(cid:243)ficas de los videojuegos para la salud f(cid:237)sica y mental de los niæos Como demuestran estudios e investigaciones cient(cid:237)ficos actuales, los videojuegos tienen repercusiones catas- tr(cid:243)ficas para la salud: epilepsia, alteraciones del nervio (cid:243)ptico, fuertes dolores de cabeza y, en algunos casos, incluso muerte. AdemÆs, debilitan la salud mental y el equilibrio ps(cid:237)quico de los niæos, a los que habitœa a la violencia y los conflictos. Dado que œltimamente aumentan los casos de delincuencia infantil y los sucesos de una virulencia inaudita, como la reciente matanza en una escuela de Arkansas (EE. UU. ), ¿puede decir la Comisi(cid:243)n de quØ manera piensa intervenir y quØ medidas tiene intenci(cid:243)n de tomar, por un lado, para garantizar la protecci(cid:243)n de la salud ps(cid:237)quica y f(cid:237)sica de los niæos contra los videojuegos nocivos y, por otro, para prevenir la delincuencia infantil en la Uni(cid:243)n Europea? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de junio de 1998) Por lo que se refiere a las consecuencias de los videojuegos para la salud mental, Su Seæor(cid:237)a puede consultar la respuesta que la Comisi(cid:243)n dio a su pregunta oral H-412/98 durante la hora de preguntas de la sesi(cid:243)n plenaria del Parlamento de mayo de 1998 (1). Por lo que se refiere a los riesgos para la salud f(cid:237)sica de los niæos, Østos son objeto de la Directiva 88/378/CEE, de 3 mayo 1988, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados miembros sobre la seguridad de los juguetes (2), si se trata de juegos de v(cid:237)deo que pueden considerarse «juguetes» a los efectos de la Directiva (ver Anexo I, I. 18). La Directiva establece, por una parte, las exigencias esenciales particulares en lo que se refiere a las propiedades elØctricas (Anexo II, II. 4) y, por otra, prevØ un principio general, en virtud del cual los usuarios de juguetes deberÆn quedar protegidos contra los riesgos para la salud y las lesiones corporales cuando se utilicen para su destino normal o se utilicen conforme a su uso previsible, teniendo en cuenta el comportamiento habitual de los niæos (Anexo II, I. 1). Por lo que se refiere mÆs concretamente a los riesgos de epilesia relacionados con la utilizaci(cid:243)n de videojuegos, la Comisi(cid:243)n sabe que dos Estados miembros -el Reino Unido y Francia- han realizado estudios cient(cid:237)ficos al respecto y que, al parecer, Francia ha adoptado una normativa en la que se establecen los requisitos de etiquetado para videojuegos, programas informÆticos y consolas de videojuegos, con objeto de informar a los consumidores, por una parte, de los riesgos de epilepsia relacionados con la utilizaci(cid:243)n de estos juegos por algunas personas y, por otra, de las precauciones que se han de tomar para su utilizaci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n se propone estudiar el fundamento de la normativa francesa y consultar a los otros Estados miembros. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n aprob(cid:243) el 15 abril 1998 una Propuesta modificada de Decisi(cid:243)n del Parlamento Europeo y el Consejo por la que se aprueba un programa de acci(cid:243)n comunitaria 1999-2003 sobre la prevenci(cid:243)n de traumatismos en el marco de la acci(cid:243)n en el Æmbito de la salud pœblica (3). La definici(cid:243)n de traumatismo de este programa incluye, entre otras cosas, los accidentes domØsticos, escolares y de ocio que sufren los niæos y algunos aspectos relacionados con las lesiones autoinfligidas intencionadamente. El programa desarrollarÆ actividades relacionadas con la recogida de informaci(cid:243)n, el anÆlisis de los factores de riesgo y la prevenci(cid:243)n para reducir la incidencia de estas lesiones, fomentando, sobre todo, la difusi(cid:243)n y aplicaci(cid:243)n mÆs efectivas de las buenas prÆcticas y las tØcnicas de prevenci(cid:243)n. La seguridad de los juegos y su influencia sobre la salud infantil serÆn parte de los temas abordados por las redes comunitarias de expertos que el programa se propone tambiØn crear o reforzar. (1) Debates del Parlamento (mayo de 1998). (2) DO L 187 de 16. 7. 1988. (3) COM(98)229 final. (1999/C 13/035) PREGUNTA ESCRITA E-1194/98 de Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (24 de abril de 1998) Asunto: Actividad profesional de expertos tØcnicos inmobiliarios La Asociaci(cid:243)n Profesional de Expertos TØcnicos Inmobiliarios, leg(cid:237)timamente creada de conformidad con la legislaci(cid:243)n espaæola de asociaciones como de carÆcter profesional y debidamente inscrita en el ministerio correspondiente viene ejerciendo legalmente las funciones de gesti(cid:243)n y mediaci(cid:243)n en el sector inmobiliario desde 1993


title: WRITTEN QUESTION No. 1187/98 by Richard CORBETT to the Commission. Effect of US bank holidays on intra-EU bank transfers

eurovoc_concepts:
European Union
United States
application of EU law
credit transfer
financial transaction
national implementing measure
public holiday

text: 5. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 31/21 (1999/C 31/024) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1187/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhdysvaltojen yleisten vapaap(cid:228)ivien vaikutus EU:n sis(cid:228)isiin pankkisiirtoihin Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) tietyt liikepankit Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa eiv(cid:228)t hyvit(cid:228) toisista j(cid:228)senvaltioista siirrettyj(cid:228) rahasummia asiakkaidensa tileille rahojen saapumista seuraavana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), kuten yleens(cid:228) on tapana, siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) t(cid:228)llaiset p(cid:228)iv(cid:228)t sattuvat olemaan yleisi(cid:228) vapaap(cid:228)ivi(cid:228) Yhdysvalloissa? T(cid:228)llaisissa tapauk- sissa pankkien omistuksessa olevat rahasummat hyvitet(cid:228)(cid:228)n asiakkaille vasta ensimm(cid:228)isen(cid:228) ty(cid:246)p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) Ameri- kassa olevan yleisen vapaap(cid:228)iv(cid:228)n j(cid:228)lkeen (joka voi olla useita p(cid:228)ivi(cid:228) my(cid:246)hemmin ottaen huomioon viikonloput ja Yhdistyneen kuningaskunnan vapaap(cid:228)iv(cid:228)t). Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) kolmansien maiden yleisten vapaap(cid:228)ivien ei pit(cid:228)isi vaikuttaa rahasummien siirt(cid:228)miseen yhdest(cid:228) j(cid:228)senvaltiosta toiseen? Jos ei, kuinka se oikeuttaa t(cid:228)llaisen tilanteen? Tuleeko tilanne muuttumaan euron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton j(cid:228)lkeen? Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (13. hein(cid:228)kuuta 1998) Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1997 direktiivin 97/5/EY rajojen yli suoritettavista tilisiirroista (1). T(cid:228)t(cid:228) direktiivi(cid:228) sovelletaan tilinsiirtoihin, joiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pienempi kuin 50 000 ecua (1. tammikuuta 1999 j(cid:228)lkeen 50 000 euroa) ja vastaava summa j(cid:228)senvaltioiden valuutassa. Direktiivi tulee voimaan 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1999, mutta j(cid:228)senvaltiot ovat luvanneet tehd(cid:228) parhaansa, jotta t(cid:228)m(cid:228) voisi tapahtua jo ennen tammikuun 1. p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) 1999. Direktiivin 6 artiklassa sanotaan, ett(cid:228) maksum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen antajan laitoksen on toteutettava rajojen yli suoritettava tilisiirto m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen antajan kanssa sovitussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa. Jos m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta ei ole sovittu, noudatetaan oletus- arvoisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikoja, joiden mukaan varat on maksettava saajan tilille sit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) seuraavana pankkip(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), jona varat maksettiin saajan laitoksen tilille (direktiivin 6 artiklan 2 kohdan toinen virke). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemassa tapauksessa sit(cid:228), ett(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan pankkien, elleiv(cid:228)t ne sovi muuta asiakkaidensa kanssa, on saatettava varat saajan k(cid:228)ytett(cid:228)viksi siirron vastaanottamista seuraavana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228). Koska direktiiviss(cid:228) ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) termi(cid:228) (cid:148)pankkip(cid:228)iv(cid:228)(cid:148), komissio katsoo, ett(cid:228) pankkip(cid:228)iv(cid:228) olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) ottaen huomioon yleisi(cid:228) vapaap(cid:228)ivi(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t siin(cid:228) maassa, jossa vastaanottava pankki sijaitsee. Arvoisan j(cid:228)senen mainitsemassa tapauksessa t(cid:228)m(cid:228) tarkoittaisi sit(cid:228), ett(cid:228) olisi noudatettava Yhdistyneen kuningaskunnan vapaap(cid:228)iv(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), eik(cid:228) Yhdysvaltain yleisten vapaap(cid:228)ivien pit(cid:228)isi vaikuttaa asiaan. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan heti ratkaise arvoisan j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) kysymyst(cid:228), sill(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika direktiivin 97/5/EY saattamiseksi osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) (14. elokuuta 1999) ei ole viel(cid:228) umpeutunut. J(cid:228)senvaltiot ovat kuitenkin luvanneet tehd(cid:228) parhaansa direktiivin panemiseksi t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n 1. tammikuuta 1999 menness(cid:228), ja komissio toimii niin, ett(cid:228) saattaminen osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tapahtuisi mahdollisimman pian. (1) EYVL L 43, 14. 2. 1997. (1999/C 31/025) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1190/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Uhkapeli(cid:228) internetiss(cid:228) Onko komissiolla suunnitelmia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stell(cid:228) internetin kautta tapahtuvaa uhkapeli(cid:228)? Mik(cid:228) on t(cid:228)llaisen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- telyn laajuus ja mitk(cid:228) ovat sen mahdolliset tulokset?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1247/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Não emissão de passaportes a refugiados croatas

eurovoc_concepts:
Croatia
Greece
foreign national
integration of migrants
migrant worker
passport
refugee
rights of aliens
work permit

text: C 386/98 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 (98/C 386/136) PERGUNTA ESCRITA E-1237/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Imposto sobre os prØmios de seguro no Reino Unido TerÆ a Comissªo considerado o impacto de uma taxa mais elevada do imposto sobre os prØmios de seguro no sector retalhista e de aluguer de aparelho elØctricos, no sector tur(cid:237)stico e no sector automobil(cid:237)stico no Reino Unido? O imposto sobre os prØmios de seguro foi introduzido para evitar as chamadas altera(cid:231)ıes de valor. SerÆ que a Comissªo verificou o impacto no mercado de seguros de viagem da introdu(cid:231)ªo de uma taxa mais elevada do imposto sobre os prØmios de seguro, nos casos em que parece nªo haver possibilidade de altera(cid:231)ªo de valores? TerÆ a Comissªo consciŒncia de que desde a introdu(cid:231)ªo desta taxa mais elevada do imposto se registou uma diminui(cid:231)ªo no nœmero de pessoas que fazem seguros de viagem? Para alØm disso, estarÆ a Comissªo conciente de que esta taxa mais elevada de imposto sobre os prØmios de seguro levou a um aumento de garantias nªo-seguradas para ve(cid:237)culos a motor e, consequentemente, uma menor protec(cid:231)ªo para os proprietÆrios de autom(cid:243)veis no Reino Unido? EstarÆ a taxa mais elevada do imposto sobre os prØmios de seguros para estes sectores em conformidade com o princ(cid:237)pio da liberdade de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os e o Direito da concorrŒncia da CE? TerÆ a Comissªo respondido a queixas sobre o imposto sobre os prØmios de seguro dos sectores afectados e, em caso afirmativo, qual foi a resposta? Resposta dada pelo ComissÆrio Van Miert em nome da Comissªo (15 de Junho de 1998) Foram apresentadas (cid:224) Comissªo em 1997 diversas denœncias relativas ao aumento do imposto sobre os prØmios de seguro no sector das viagens e do comØrcio retalhista de bens de equipamento elØctrico, encontrando-se o respectivo exame em curso, em especial na perspectiva do artigo 92o do Tratado CE. Estes impostos tinham sido aumentados pelas Autoridades brit(cid:226)nicas em 1 de Abril de 1997 no (cid:226)mbito de medidas destinadas a lutar contra a evasªo fiscal no que se refere ao IVA. Na sequŒncia de discussıes realizadas no final de 1997 entre as Autoridades brit(cid:226)nicas e a Comissªo, estas informaram a Comissªo, por carta de 6 de Maio de 1998, da extensªo da taxa majorada aplicÆvel aos prØmios de seguro a todas as profissıes que vendem seguros de viagem. Esta medida produzirÆ efeitos em 1 de Agosto de 1998. Esta decisªo suprime, segundo a Comissªo, o carÆcter discriminat(cid:243)rio da taxa majorada sobre o seguro de viagem que tinha sido introduzida em 1997 e o seu potencial efeito de assistŒncia (cid:224)s profissıes que a ela nªo se encontravam sujeitas A Comissªo continua alØm disso a examinar as medidas de aumento do imposto sobre o seguro relativo aos bens de equipamento elØctrico. SerÆ dada uma resposta aos autores das denœncias logo que a Comissªo chegue a uma conclusªo sobre os efeitos das medidas em questªo. (98/C 386/137) PERGUNTA ESCRITA E-1247/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Nªo emissªo de passaportes a refugiados croatas A GrØcia recebeu durante a guerra na ex-JuguslÆvia refugiados de todos os Estados Federais Jugoslavos, muitos dos quais ainda permanecem no pa(cid:237)s. Com base na nova legisla(cid:231)ªo grega, para obter trabalho e permanecer no territ(cid:243)rio grego, os refugiados devem ter uma «carta verde de trabalho». Condi(cid:231)ªo bÆsica para a obten(cid:231)ªo dessa carta Ø a confirma(cid:231)ªo da identidade pelo passaporte


title: WRITTEN QUESTION No. 1427/98 by Astrid THORS to the Commission. French legislation on encryption technologies

eurovoc_concepts:
France
coding
confidentiality
data protection
information network
patents licence
technical regulations
technical standard
telecommunications

text: 22. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 402/133 (98/C 402/175) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1426/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Kenneth Coates (GUE/NGL) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Tuberkuloosin nopea levi(cid:228)minen Onko komissio tietoinen siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin ja miten nopeasti tuberkuloosi levi(cid:228)(cid:228) Kaakkois-Aasiassa, Afrikassa, It(cid:228)-Euroopassa ja muualla, sek(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n taudin aiheuttamista kuolemantapauksista, joista Maailman terveysj(cid:228)r- jest(cid:246) WHO on raportoinut? Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n h(cid:228)t(cid:228)tilanteen takia? Miten komissio aikoo avustaa tutkimusty(cid:246)t(cid:228), jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n pys(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuberkuloosin levi(cid:228)minen sek(cid:228) kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hoitomuotoja t(cid:228)h(cid:228)n tautiin? Komission j(cid:228)senen PÆdraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Komissio on tietoinen tuberkuloositapausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvusta ja t(cid:228)h(cid:228)n ilmi(cid:246)(cid:246)n liittyvist(cid:228) tekij(cid:246)ist(cid:228), kuten rapistuvista terveydenhuoltoj(cid:228)rjestelmist(cid:228), huononevista sosioekonomisista olosuhteista ja ep(cid:228)asianmukaisista toimintatavoista, jotka lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t mikrobien vastustuskyky(cid:228). Immuunikatoa (aids) ja muita tartuntatauteja koskevasta yhteis(cid:246)n toimintaohjelmasta komissio tukee hankkeita, joilla tuberkuloosia valvotaan ja torjutaan kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. Hankkeilla pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan j(cid:228)senval- tioiden viranomaisten mahdollisuuksia torjua t(cid:228)t(cid:228) sairautta. Yhteis(cid:246)n laajenemisen yhteydess(cid:228) j(cid:228)senhakemuksen j(cid:228)tt(cid:228)neit(cid:228) Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maita on kannustettu osallistumaan t(cid:228)h(cid:228)n ja muihin kansaterveytt(cid:228) koskeviin toimintaohjelmiin (jotka ovat avoinna Keski- ja It(cid:228)- Euroopan maille, Maltalle ja Kyprokselle). Komissio tekee t(cid:228)ss(cid:228) asiassa yhteisty(cid:246)t(cid:228) my(cid:246)s Yhdysvaltojen kanssa kahdenv(cid:228)lisess(cid:228) erityisryhm(cid:228)ss(cid:228). Lis(cid:228)ksi komissio toimii yhteisty(cid:246)ss(cid:228) kansainv(cid:228)listen j(cid:228)rjest(cid:246)jen, erityisesti Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246)n ja Maailmanpankin kanssa. Mit(cid:228) tulee tuberkuloositutkimukseen, Biomed-ohjelmasta rahoitetaan parhaillaan seitsem(cid:228)(cid:228), yhteissummaltaan 3,25 miljoonan ecun hanketta, joissa kehitet(cid:228)(cid:228)n rokotteita ja uuden sukupolven l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) nykyisten l(cid:228)(cid:228)kkeille vastustuskykyisten kantojen voittamiseksi sek(cid:228) tutkitaan tuberkuloosin epidemiologiaa. Lis(cid:228)mahdollisuuksia tuberkuloositutkimukselle tarjoutuu viidenness(cid:228) tutkimuksen puiteohjelmassa, sill(cid:228) siihen sis(cid:228)ltyy keskeisi(cid:228) tartuntatautitoimia. (98/C 402/176) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1427/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Salaustekniikkaa koskeva Ranskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) Ranskan telelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) rajoitetaan huomattavasti salaustekniikoiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Asiaan on kiinnitetty huo- miota my(cid:246)s viestien salausta ja digitaalisia allekirjoituksia koskevassa komission tiedonannossa. Ranskassa on (cid:228)skett(cid:228)in tullut voimaan kaksi salaustekniikan k(cid:228)yt(cid:246)n ehtoja koskevaa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228), jotka tekev(cid:228)t siit(cid:228) ilmoitus- ja lupamenettelyn alaisen. Rajoituksista mainittakoon, ett(cid:228) salaustekniikan laillisuuden mahdollistavan ns. luotetun kolmannen osapuolen (Third Trusted Party, TTP) hallintoneuvostosta enemmist(cid:246)n on oltava Ranskan kansalai- sia. Lis(cid:228)ksi, salaukseen k(cid:228)ytett(cid:228)vien (cid:148)avainten(cid:148) on oltava TTP:n hallussa, mik(cid:228) saattaa johtaa siihen, ett(cid:228) tietokoneelle muutetussa muodossa ilmestyv(cid:228)(cid:228) viesti(cid:228) ei lain mukaan saisi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Ranskassa. Ovatko edell(cid:228) mainitut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja ehdot komission mielest(cid:228) sopusoinnussa sis(cid:228)markkinoita koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten kanssa? Jos ne eiv(cid:228)t ole, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhty(cid:228) sen takaamiseksi, ett(cid:228) palvelun tarjoamiseen on mahdollisuus, ja ett(cid:228) salaisten viestien luottamuksellisuus voidaan taata my(cid:246)s Ranskan alueella?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1214/98 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Ανταγωνιστικότητα

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
beverage industry
competitiveness
economic analysis
market access
productivity
single market

text: C 386/94 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 (98/C 386/127) GRAPTH ERVTHSH E-1212/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Antagvnistiko·thta Sthn e·kuesh toy Koinoboyli·oy A-0113/97 sxetika· me thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio o·son afora· th sy·gkrish tvn apotelesma·tvn (Benchmarking) thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw ston tome·a thw antagvni- stiko·thtaw (COM(96)0463 › C-622/96) kai to e·ggrafo ergasi·aw tvn yphresiv· n thw Epitroph·w gia mi·a eyrvpai¤kh· politikh·, h opoi·a na yposthri·zei thn poio·thta me skopo· thn ay·jhsh toy antagvnismoy· sthn Eyrv· ph (SEC(96)2000), zhtei·tai apo· thn Epitroph· na paroysia·sei apotele·smata gia toyw lo·goyw gia toyw opoi·oyw sygkekrime·noi eyrvpai¤koi· tomei·w o·pvw aytoi· tvn trofi·mvn, tvn potv· n, toy kapnoy· kai tvn akinh·tvn, leitoyrgoy·n kaly·tera apo· toyw anti·stoixoyw tomei·w stiw HPA kai thn Iapvni·a, o·son afora· thn prostiue·menh biomhxanikh· aji·a. Me poio· tro·po leitoyrgoy·n oi en lo·gv tomei·w se sxe·sh me aytoy·w stiw HPA; (98/C 386/128) GRAPTH ERVTHSH E-1213/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Antagvnistiko·thta Sthn e·kuesh toy Koinoboyli·oy A-0113/97 sxetika· me thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio o·son afora· th sy·gkrish tvn apotelesma·tvn (Benchmarking) thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw ston tome·a thw antagvni- stiko·thtaw (COM(96)0463 › C-622/96) kai to e·ggrafo ergasi·aw tvn yphresiv· n thw Epitroph·w gia mi·a eyrvpai¤kh· politikh·, h opoi·a na yposthri·zei thn poio·thta me skopo· thn ay·jhsh toy antagvnismoy· sthn Eyrv· ph (SEC(96)2000), zhtei·tai apo· thn Epitroph· na paroysia·sei apotele·smata gia toyw lo·goyw gia toyw opoi·oyw sygkekrime·noi eyrvpai¤koi· tomei·w o·pvw ayto·w tvn trofi·mvn, leitoyrgoy·n kaly·tera apo· toyw anti·stoixoyw tomei·w stiw HPA kai thn Iapvni·a, o·son afora· thn prostiue·menh biomhxanikh· aji·a. Po·te proti·uetai na paroysia·sei h Epitroph· ta sympera·smata· thw; (98/C 386/129) GRAPTH ERVTHSH E-1214/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Antagvnistiko·thta Sthn e·kuesh toy Koinoboyli·oy A-0113/97 sxetika· me thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio o·son afora· th sy·gkrish tvn apotelesma·tvn (Benchmarking) thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw ston tome·a thw antagvni- stiko·thtaw (COM(96)0463 › C-622/96) kai to e·ggrafo ergasi·aw tvn yphresiv· n thw Epitroph·w gia mi·a eyrvpai¤kh· politikh·, h opoi·a na yposthri·zei thn poio·thta me skopo· thn ay·jhsh toy antagvnismoy· sthn Eyrv· ph (SEC(96)2000), zhtei·tai apo· thn Epitroph· na paroysia·sei apotele·smata gia toyw lo·goyw gia toyw opoi·oyw sygkekrime·noi eyrvpai¤koi· tomei·w o·pvw ayto·w tvn potv· n, leitoyrgoy·n kaly·tera apo· toyw anti·stoixoyw tomei·w stiw HPA kai thn Iapvni·a, o·son afora· thn prostiue·menh biomhxanikh· aji·a. Po·te proti·uetai na paroysia·sei h Epitroph· ta sympera·smata· thw; (98/C 386/130) GRAPTH ERVTHSH E-1215/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Antagvnistiko·thta Sthn e·kuesh toy Koinoboyli·oy A-0113/97 sxetika· me thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio o·son afora· th sy·gkrish tvn apotelesma·tvn (Benchmarking) thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw ston tome·a thw antagvni- stiko·thtaw (COM(96)0463 › C-622/96) kai to e·ggrafo ergasi·aw tvn yphresiv· n thw Epitroph·w gia mi·a eyrvpai¤kh


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1300/98 του Franco MALERBA προς την Επ τροπή. Βλαβερές ουσίες (αμίαντος) στους χώρους του Ευρωπαiκού Σχολείου των Βρυξελλών Ι- Uccle

eurovoc_concepts:
Brussels region
European school
asbestos
building materials
building safety
health risk
public health
safety standard

formats: html print