title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 923/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Απριλίου 1998 για καθορισμό του ύψους των επιστροφών για ορισμένα προϊόντα του τομέα της ζάχαρης εξαγόμενα υπό μορφή εμπορευμάτων μη υπαγομένων στο παράρτημα ΙΙ της συνθήκης

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
raw sugar
syrup
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 4. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 128/61 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 923/98 TGS EPITQOPGS tgr 29gr Apqik(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tou (cid:151)xour tym epistqov(cid:150)m cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr enac(cid:149)lema up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym lg upacol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1599/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 5 stoiwe(cid:148)o a) jai paq(cid:145)cqavor 15, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavoi 1 jai 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou (cid:145)qhqou 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)a a), c), d), st), f) jai g) tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151) sto diehm(cid:146)r elp(cid:149)qio jai tym til(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta lpoqe(cid:148) ma jakuvhe(cid:148) di’ epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) (cid:149)tam ta em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mta en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym sulpeqikalbamol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151)· (cid:149)ti, le tom jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 1222/94, tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 30(cid:147)r La(cid:155)ou 1994, peq(cid:148) hesp(cid:148)seyr joim(cid:150)m keptoleq(cid:150)m jam(cid:149)mym evaq- loc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jai tym jqitgq(cid:148)ym jahoqislo(cid:151) tou (cid:151)xour tym cia oqisl(cid:146)ma ceyqcij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta enac(cid:149)lema up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym lg upacol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr (3), (cid:149)pyr tqo- popoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1909/ 97 (4), pqosdioq(cid:148)fomtai eje(cid:148)ma ej tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym cia ta opo(cid:148)a e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma jahoq(cid:148)fetai to (cid:151)xor tgr epi- stqov(cid:147)r pou ha evaql(cid:149)fetai (cid:149)tam aut(cid:145) en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym sulpeqikalbamol(cid:146)mym sto paq(cid:145)q- tgla I tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94, to pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r, am(cid:145) 100 wiki(cid:149)- cqalla jahem(cid:149)r ap(cid:149) ta heyqo(cid:151)lema basij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta, pq(cid:146)- pei ma jahoq(cid:148)fetai cia j(cid:145)he l(cid:147)ma· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81 jah(cid:150)r jai to (cid:145)qhqo 11 tgr sulvym(cid:148)ar g opo(cid:148)a sum(cid:147)vhg sto pka(cid:148)sio tym pokuleq(cid:150)m diapqaclate(cid:151)seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr ep(cid:148) hel(cid:145)tym ceyqc(cid:148)ar epib(cid:145)k- koum (cid:149)pyr g epistqov(cid:147) pou woqgce(cid:148)tai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) pqo(cid:152)(cid:149)mtor emsylatyl(cid:146)mou se elp(cid:149)qeula dem lpoqe(cid:148) ma upeqba(cid:148)mei tgm epistqov(cid:147) pou evaql(cid:149)fetai cia to (cid:148)dio pqo(cid:152)(cid:149)m (cid:149)tam en(cid:145)cetai yr (cid:146)wei· (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 43. (3) EE L 136 tgr 31. 5. 1994, s. 5. (4) EE L 268 tgr 1. 10. 1997, s. 20. (cid:149)ti ta pos(cid:145) epistqov(cid:147)r pou jahoq(cid:148)fomtai le tom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) lpoqo(cid:151)m ma pqojak(cid:146)soum amtije(cid:148)lemo pqojaho- qislo(cid:151)· (cid:149)ti g jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r cia tour ep(cid:149)lemour l(cid:147)mer dem lpoqe(cid:148) ma pqobkevhe(cid:148) ap(cid:149) t(cid:150)qa· (cid:149)ti oi desle(cid:151)seir pou amakalb(cid:145)momtai swetij(cid:145) le tir epi- stqov(cid:146)r pou lpoqo(cid:151)m ma woqgco(cid:151)mtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) ceyqcij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym emsylatyl(cid:146)mym se elpoqe(cid:151)lata lg upac(cid:149)lema sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr emd(cid:146)wetai ma apeikgho(cid:151)m ap(cid:149) tom pqojahoqisl(cid:149) uxgk(cid:150)m pos(cid:150)m epi- stqov(cid:147)r· (cid:149)ti sj(cid:149)pilo e(cid:148)mai, sumep(cid:150)r, ma kalb(cid:145)momtai se t(cid:146)toier peqipt(cid:150)seir l(cid:146)tqa diav(cid:151)kangr wyq(cid:148)r yst(cid:149)so ma elpod(cid:148)fetai g s(cid:151)maxg lajqopq(cid:149)heslym sulb(cid:145)seym· (cid:149)ti o jahoqisl(cid:149)r em(cid:149)r eidijo(cid:151) poso(cid:151) epistqov(cid:147)r cia tom pqo- jahoqisl(cid:149) epistqov(cid:150)m e(cid:148)mai (cid:146)ma l(cid:146)tqo pou epitq(cid:146)pei tgm ep(cid:148)teung tym diav(cid:149)qym aut(cid:150)m st(cid:149)wym· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoiwe(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94, (cid:149)tam dem pqosjol(cid:148)fetai g ap(cid:149)deing cia tgm opo(cid:148)a o k(cid:149)cor sto (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoiwe(cid:148)o a) tou (cid:148)diou yr (cid:145)my jamomislo(cid:151), e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma jahoq(cid:148)fetai leiyl(cid:146)mo (cid:151)xor epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), le sumejt(cid:148)lgsg tou poso(cid:151) tgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm paqacyc(cid:147) pou evaql(cid:149)fetai, dum(cid:145)lei tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1010/86 tou Sulbouk(cid:148)ou (5), (cid:149)pyr tqopopoi- (cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1126/96 tgr Epitqop(cid:147)r (6), cia to basij(cid:149) pqo(cid:152)(cid:149)m to opo(cid:148)o wqgsilopoi- (cid:147)hgje, jai pou isw(cid:151)ei cia to wqomij(cid:149) di(cid:145)stgla jat(cid:145) to opo(cid:148)o heyqe(cid:148)tai (cid:149)ti paq(cid:147)whgsam ta elpoqe(cid:151)lata· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr f(cid:145)waqgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 To (cid:151)xor tym epistqov(cid:150)m cia ta basij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta tou paqaqt(cid:147)lator A tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94 jai tou (cid:145)qhqou 1 paq(cid:145)cqavoi 1 jai 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81, (cid:149)tam aut(cid:145) en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeu- l(cid:145)tym sulpeqikalbamol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla I tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 1785/81, jahoq(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm 1g La(cid:155)ou 1998. (5) EE L 94 tgr 9. 4. 1986, s. 9. (6) EE L 150 tgr 25. 6. 1996, s. 3. L 128/62 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 30. 4. 98 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 29 Apqik(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Martin BANGEMANN L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r 30. 4. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 128/63 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Apqik(cid:148)ou 1998, cia jahoqisl(cid:149) tou (cid:151)xour tym epistqov(cid:150)m cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr enac(cid:149)lema up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym lg upacol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr Pqo(cid:152)(cid:149)m F(cid:145)waqg keuj(cid:147): (cid:190) se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoi- we(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 122/94 (cid:190) cia tir up(cid:149)koiper peqipt(cid:150)seir F(cid:145)waqg ajat(cid:146)qcastg: (cid:190) se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoi- we(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94 (cid:190) cia tir up(cid:149)koiper peqipt(cid:150)seir Siq(cid:149)pia te(cid:151)tkym (cid:147) jakalosajw(cid:145)qou, (cid:145)kka pkgm eje(cid:148)mym pou kalb(cid:145)momtai le di(cid:145)kusg keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr (cid:147) ajat(cid:146)qcastgr se steqe(cid:145) loqv(cid:147), peqi(cid:146)womta sajwa- q(cid:149)fg (sulpeqikalb(cid:145)metai to ilbeqtos(cid:145)jwaqo ejvqa- sl(cid:146)mo se sajwaq(cid:149)fg) touk(cid:145)wistom 85 % jat(cid:145) b(cid:145)qor ep(cid:148) ngqo(cid:151): (cid:190) se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoi- we(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94 (cid:190) cia tir up(cid:149)koiper peqipt(cid:150)seir Pos(cid:145) episstqov(cid:150)m se Ecu/100 kg Se peqipt(cid:150)seir pqojahoqislo(cid:151) 9,64 44,63 8,87 41,06 Koip(cid:146)r 9,64 44,63 8,87 41,06 9,64 (4) · S (1) 100 44,63 (4) · S (1) 100 9,64 (4) · S (1) 100 44,63 (4) · S (1) 100 Cia siq(cid:149)pia pou kalb(cid:145)momtai le di(cid:145)kusg keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr (cid:147) ajat(cid:146)qcastgr se steqe(cid:145) jat(cid:145)stasg jai g di(cid:145)kusg ajokouhe(cid:148)tai (cid:147) (cid:149)wi ap(cid:149) ilbeqtopo(cid:148)gsg: To pos(cid:149) pou (cid:146)wei jahoqiste(cid:148) cia 100 kg f(cid:145)waqgr keuj(cid:147)r (cid:147) ajat(cid:146)qcastgr pou wqgsilo- poi(cid:147)hgje cia tg di(cid:145)kusg Lek(cid:145)ser (cid:190) (cid:190) Isocjuj(cid:149)fg (2) (cid:190) se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 4 paq(cid:145)cqavor 5 stoi- we(cid:148)o b) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94 (cid:190) cia tir up(cid:149)koiper peqipt(cid:150)seir (1) To «S» sulbok(cid:148)fei cia 100 wiki(cid:149)cqalla siqopio(cid:151): 9,64 (3) 44,63 (3) 9,64 (3) 44,63 (3) (cid:190) tgm peqiejtij(cid:149)tgta se sajwaq(cid:149)fg (sulpeqikalb(cid:145)metai to ilbeqtos(cid:145)jwaqo ejvqasl(cid:146)mo se sajwaq(cid:149)fg), (cid:149)tam g jahaq(cid:149)tgta tou siqopio(cid:151) e(cid:148)mai touk(cid:145)wistom (cid:148)sg le 98 %, (cid:190) tgm peqiejtij(cid:149)tgta se ejwuk(cid:148)silg f(cid:145)waqg, (cid:149)tam g jahaq(cid:149)tgta tou siqopio(cid:151) e(cid:148)mai touk(cid:145)wistom (cid:148)sg le 85 % akk(cid:145) lijq(cid:149)teqg ap(cid:149) 98 %. (2) Pqo(cid:152)(cid:149)mta kalbam(cid:149)lema le isoleqisl(cid:149) tgr ckuj(cid:149)fgr, ta opo(cid:148)a (cid:146)woum peqiejtij(cid:149)tgta se vqoujt(cid:149)fg touk(cid:145)wistom 41 % jat(cid:145) b(cid:145)qor ep(cid:148) ngqo(cid:151) jai okij(cid:147) peqiejtij(cid:149)tgta se pokusajwaq(cid:148)ter jai okicosajwaq(cid:148)ter, sulpeqikalbamol(cid:146)mgr tgr peqiejtij(cid:149)tgtar se disajwaq(cid:148)ter (cid:147) tqisajwaq(cid:148)ter, lg upeqba(cid:148)mousa to 8,5 % jat(cid:145) b(cid:145)qor ep(cid:148) ngqo(cid:151). (3) Pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r cia 100 wiki(cid:149)cqalla ngq(cid:145)r (cid:151)kgr. (4) To basij(cid:149) pos(cid:149) dem evaql(cid:149)fetai cia to pqo(cid:152)(cid:149)m sto sgle(cid:148)o 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3513/92 tgr Epitqop(cid:147)r (EE aqih. L 355 tgr 5. 12. 1992, s. 12)


title: QUESTION ECRITE no 1322/98 de Angela SIERRA GONZÁLEZ à la Commission. Urbanisation du Barranco de Veneguera (Grande Canarie)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
environmental impact
environmental protection
project evaluation
protected area
protected species
protection of plant life
urbanisation

formats: html pdf print

text: C 402/110 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 12. 98 (98/C 402/142) QUESTION (cid:201)CRITE E-1312/98 posØe par JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: EURO 1999 En vertu du Pacte de stabilitØ et de croissance qui a ØtØ adoptØ par le Conseil europØen d(cid:146)Amsterdam, en juin 1997, les (cid:201)tats membres se sont fixØ comme objectif budgØtaire (cid:224) moyen terme de parvenir (cid:224) une «situation proche de l(cid:146)Øquilibre ou excØdentaire». S(cid:146)ils poursuivent leurs efforts d(cid:146)ajustement budgØtaire au cours des annØes (cid:224) venir, la situation de leurs finances publiques leur permettra de faire face plus facilement aux consØquences budgØtaires d(cid:146)une Øventuelle Øvolution dØfavorable de l(cid:146)Øconomie. Quelle serait, de l(cid:146)avis de la Commission, la situation actuelle en Belgique si le Pacte de stabilitØ avait ØtØ appliquØ au cours de la pØriode 1992-1997? RØponse donnØe par M. de Silguy au nom de la Commission (2 juin 1998) Le Pacte de stabilitØ et de croissance est constituØ de la rØsolution du Conseil europØen du 17 juin 1997 (1), du rŁglement du Conseil (CE) 1466/97, du 7 juillet 1997, relatif au renforcement de la surveillance des positions budgØtaires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques Øconomiques (2) et du rŁglement (CE) 1467/97 du Conseil, du 7 juillet 1997, visant (cid:224) accØlØrer et (cid:224) clarifier la mise en (cid:156)uvre de la procØdure concernant les dØficits excessifs2. Il vise (cid:224) Øtablir une discipline budgØtaire au sein de l(cid:146)union Øconomique et monØtaire (UEM), crØant ainsi les conditions de stabilitØ nØcessaires (cid:224) une croissance soutenue. Il comporte un puissant systŁme incitatif susceptible d(cid:146)amener les (cid:201)tats membres (cid:224) Øviter les dØficits excessifs et (cid:224) les corriger rapidement dŁs leur apparition. En 1992, le dØficit des administrations publiques de la Belgique reprØsentait 6,9 % du produit intØrieur brut (PIB). En 1993, il avait atteint 7,1 % du PIB. Cette situation a donnØ lieu (cid:224) une dØcision du Conseil du 26 septembre 1994 constatant l(cid:146)existence d(cid:146)un dØficit excessif en Belgique (article 104 C, paragraphe 6, du traitØ CE). Au cours de la pØriode de 1992 (cid:224) 1997, sur laquelle porte la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire, la politique budgØtaire de la Belgique a ØtØ essentiellement axØe sur la convergence, c(cid:146)est-(cid:224)-dire qu(cid:146)elle visait (cid:224) corriger la situation de dØficit excessif et (cid:224) respecter ainsi les critŁres de convergence en matiŁre budgØtaire. Il convient par ailleurs de noter que les paragraphes 9 et 11 de l(cid:146)article 104 C, qui traitent des sanctions, ne s(cid:146)appliquaient pas pendant la deuxiŁme phase de l(cid:146)UEM. (1) (2) JO C 236 du 2. 8. 1997. JO L 209 du 2. 8. 1997. (98/C 402/143) QUESTION (cid:201)CRITE E-1322/98 posØe par Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Urbanisation du Barranco de Veneguera (Grande Canarie) DerniŁrement, le Parlement des (cid:238)les Canaries a adoptØ un texte lØgislatif dans le cadre de l(cid:146)autonomie autorisant l(cid:146)urbanisation du Barranco de Veneguera (Grande Canarie › (cid:238)les Canaries), coupant court (cid:224) une initiative lØgislative populaire ayant recueilli prŁs de 50 000 signatures qui demandait la sujØtion de la zone (cid:224) la loi sur les espaces naturels des Canaries, en tant qu(cid:146)espace naturel protØgØ. La demande d(cid:146)inclusion du Barranco de Veneguera dans le parc rural du Nublo Øtait motivØe par la grande importance zoologique et botanique de la zone. Veneguera est considØrØ par les scientifiques comme la plus importante rØserve naturelle du cactus Tabaiba de la Grande Canarie. (cid:192) cet Øgard, douze espŁces endØmiques ont ØtØ identifiØes sur la Grande Canarie et 34 dans l(cid:146)ensemble de l(cid:146)archipel canarien. Autant dire que la zone concernØe constitue un Øchantillon reprØsentatif des «fourrØs thermomØditerranØens et prØsteppiques» protØgØs par la directive 92/43/CEE (1) concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages


title: Komission tiedonanto - Sosiaalialan toimintaohjelma vuosiksi 1998-2000

eurovoc_concepts:
European integration
European social policy
action programme
employment policy
social security

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 04. 1998 KOM(1998)2591opull. KOMISSION TIEDONANTO SOSIAALIALAN TOIMINTAOHJELMA VUOSIKSI 1998-2000 SOSIAALIALAN TOIMINTAOHJELMA VUOSIKSI 1 9 9 8 - 2 0 00 I. Euroopan sosiaalipolitiikan uudistus: vankka rakennuspohja 1993 aloitti laajan komissio kuulemismenettelyn Euroopan Vuonna sosiaalipolitiikan tulevaisuudesta. Toiminnan tarkoituksena oli kehittää luonnos sosiaalipolitiikan uudistamiseksi suurten muutosten kaudella, ja sitä edistettiin ja vuonna 1993 johti keskipitkän aikavälin sosiaalialan valkoisella kirjalla. Tämä puolestaan toimintaohjelmaan vuosiksi 1 9 9 5 - 1 9 9 7, laaja- alaisempi, lähestymistapa Euroopan innovatiivisempi sosiaalipolitiikkaan. ja 1994 annetuilla sosiaalipolitiikkaa koskevilla vihreällä jossa pyrittiin kehittämään kaukonäköisempi ja Lähestymistapa on kypsynyt viime vuosien ajan ja tuottanut tuloksia. => Työllisyyspolitiikka on ehdottomasti siirtynyt eurooppalaisen asialistan kärkeen. Amsterdamin sopimuksen uusi teki työllisyydestä yhteisen huolenaiheen. Luxemburgin työllisyyshuippukokous ja sen jälkeinen vuoden 1998 ja edistäneet kansallisten jäsenvaltioiden yhtenäisen työllisyysstrategian kehittämisen kautta. työllisyystoimintasuunnitelmien esittäminen ovat työllisyyden suuntaviivojen hyväksyminen työllisyyttä koskeva osasto työllisyyspolitiikkojen koordinointia => Neuvosto on hyväksynyt joukon tärkeitä yhtenäismarkkinoiden lainsäädäntöehdotuksia, mikä helpottaa sosiaalialan vähimmäisstandardien täydentämistä ja vahvistamista. Tätä kehityssuuntaa on helpotettu käyttämällä yhteistyökeskeisempää päätöksentekomenettelyä, käyttöön ovat mukana jossa sosiaalipolitiikasta tehdyllä sopimuksella. työmarkkinaosapuolet saavuttamiseen joka otettiin tarvittavien ja => Komissio on hyväksynyt joukon yksityiskohtaisia kunnianhimoisia työohjelmia. Nämä poliittiset aloitteet - esimerkiksi työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva toimintasuunnitelma ja työn organisointia koskeva vihreä kirja - muodostavat sosiaalipolitiikan uudistuksen "rakennuspalikat". Ne on lueteltu liitteessä 1. ja => Sosiaalipoliittinen keskustelu on laajentunut ja syventynyt niin, että siinä käsitellään väestörakenteen kehityssuuntia, sosiaalisen suojelun uudenaikaistamista ja rasismin torjuntaa, joiden alalla Euroopan laajuisella keskustelulla, yhteistyöllä sekä tietojen ja parhaiden toimintatapojen vaihdolla on selvästi saavutettavissa lisäarvoa. kaikkia osapuolia koskevia aiheita kuten => Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on saavutettu konkreettisia tuloksia ja kansalaisoikeuksia koskeva vuoropuhelu on syventynyt; nämä auttavat vahvistamaan Euroopan tasoisen toiminnan oikeutusta ja tehokkuutta. => Sosiaalipolitiikan ja muiden yhteisön politiikkojen välisiä yhteyksiä on vahvistettu, millä vahvistetaan sitä vakaumusta, että sosiaalista edistystä on tuettava politiikan kaikilla aloilla. Esimerkkeinä tästä voidaan mainita sitoumus naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien sekä terveyden suojelua koskevien vaatimusten sisällyttämisestä kaikkiin politiikkohin ja vuonna 1997 annettu tiedonanto ympäristöstä ja työllisyydestä. II. Vastaaminen muuttuvan maailman asettamiin haasteisiin Edellä esitetyt saavutukset muodostavat vankan pohjan, jolle on hyvä rakentaa. Unionilla on kuitenkin edessään merkittäviä yhteiskunnallisia haasteita, joihin tällä toimintaohjelmalla pyritään vastaamaan. => Työttömyysluvut pysyttelevät itsepäisesti korkeina erityisesti nuorten, naisten ja pitkäaikaistyöttömien osalta, ja monien jäsenvaltioiden työllisyysluvut ovat liian alhaiset. Monissa maissa on huomattava työvoimareservi, johon voidaan turvautua osallistumisen ja työllisyyslukujen parantamiseksi, mutta kasvava kuilu ammattitaitoisen työvoiman välillä uhkaa Euroopan kilpailukykyä ja ihmisten työllistettävyyttä, ja työvoiman liikkuvuus pysyy alhaisena. ja ammattitaidottoman ja aikaan huomattavia ihmisten => Työmaailma muuttuu nopeasti, kun globalisaatio ja yleistyvä tietoyhteiskunta työn muutoksia saavat organisoinnissa Tulevaisuudessa tarvitsemissa menestyminen edellyttää parempaa sopeutumiskykyä. Tämän saavuttamiseen työntekijöiden tarvitaan vaatiman työn uusien organisaatiomallien ja uuden teknologian mahdollisuuksia, mutta edistetään kunnollisia, terveellisiä ja turvallisia työoloja. tasapaino yritysten vaatiman niin, työskentelytavoissa, taidoissa. turvallisuuden joustavuuden estetä välille ettei ja => Köyhyyttä ja yhteiskunnallista syrjäytymistä esiintyy rinnakkain vaurauden ihmiset kärsivät edelleen syrjinnästä, epätasa-arvoisesta kanssa, ja monet ovat kohtelusta ja eurooppalaisen tämänhetkisenä haasteena on mukauttaa järjestelmiä niin, että voidaan vastata haasteisiin paremmin ja tehokkaammin samalla kun otetaan huomioon uudet tarpeet ja muuttuvat olosuhteet. huonosta yhteiskuntamallin Sosiaaliturvajärjestelmät kulmakiviä, mutta terveydestä. Laajemmassa muutosten kaudelle. Näillä sosiaalipolitiikan toimintaohjelmassa. yhteydessä Eurooppa on laajemmilla tuleville kehityssuunnille, siirtymässä suurempien tekijöillä on merkittävää vaikutusta tässä ja ne otetaan huomioon vieläkin => Yhtenäismarkkinoiden ja toteutuminen yhtenäisvaluutan käyttöönotto muuttavat Euroopan erillisten talouksien ryhmästä yhtenäiseksi taloudelliseksi tuo monia kokonaisuudeksi. Euroopan talous- ja rahaliiton etuja: vakaamman makrotalouden, kestävämmän kasvun ja enemmän tilanne korostaa vaikutusvaltaa maailmanmarkkinoilla. Uusi entisestään sosiaali- ja talouspolitiikan vuorovaikutuksen merkitystä samoin kuin yhtenäismarkkinoiden, koheesiO|jolitiikan sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikan yhteyksiä. Varsinkin siten EMU auttaa dynaamisempaa kasvua ja työllisyyttä sekä tukee yhteiskunnallista kehitystä. vahvistamaan avoimuutta vahvistaa EMUn, hyvin toteuttaminen taloudellinen ja edistää toimivien kilpailua tarvetta ja => Väestörakenteen suuntaukset tarkoittavat sitä, että työvoima ja Euroopan unionin väestö ovat ikääntymässä. Työikäisen ja eläkeikäisen väestön välinen tasapainon muuttuminen on suuri haaste taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle koheesiolle. Tarvitaan tiedon levittämiseksi ja sen vaikutusten ymmärtämiseksi. Tällä - samoin kuin naisten lisääntyneellä osallistumisella työelämään ja muuttuneella perhe-elämällä - on tätä muutosta koskevan lisäponnistuksia ja sosiaaliturvajärjestelmiin. syvällisiä vaikutuksia Euroopan Muutos korostaa entistä enemmän tarvetta harjoittaa sellaista politiikkaa, jolla saadaan työllisyysluvut nousemaan, parannetaan sosiaaliturvajärjestelmien pysyvyyttä ja vastataan uusiin tarpeisiin, kuten vanhusten pitkäaikaishoidon tarpeeseen. työllisyyteen => Laajentuminen on haaste niin EU:lle kuin hakijamaillekin. Sosiaalipolitiikalla on merkittävä kansalaisten tehtävä pyrittäessä helpottamaan hakijamaiden makrotaloudellisessa siirtymistä strategiassa hakijamaiden on esimerkiksi uudistettava työllisyyspolitiikkaansa, linjattava ja kehitettävä riittävät sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmät. lainsäädännön mukaiseksi lainsäädäntönsä EU:n markkinatalouteen. Tasapainoisessa Hl. Seuraava vaihe: muutosohjelman toteuttaminen haasteisiin. luotu puitteet sosiaalipolitiikan vahvistamiselle Eurooppalaisen sosiaalipolitiikan on rakennettava näille saavutuksille ja vastattava sopimuksen nopeasti muuttuvan maailman hyväksymisellä on lisäämällä perussopimukseen uusi työllisyyttä koskeva osasto EMUa täydentämään, uusia ja kansanterveyttä koskevia tasa-arvoa, syrjäytymistä, syrjinnän tehty sopimus. Tällä on määräyksiä asetettu osoitus selvä uudistuneesta korkean tason poliittisesta sitoutumisesta käsitellä näitä asioita Euroopan tasolla. ja ottamalla mukaan sosiaalipolitiikasta avainasemaan. Tämä työmarkkinaosapuolet Amsterdamin torjumista on tulevalle kehitykselle. Lähtökohtana on, että taloudellisen Näillä perusteilla tässä tiedonannossa luonnostellaan seuraavat vaiheet Euroopan sosiaalipolitiikan ja taloudellisen yhteiskunnallisen edistyksen on kuljettava käsikkäin edistyksen tasapainoisen makrotaloudellisen strategian yhteydessä. Näissä puitteissa sosiaalipolitiikan olisi edistettävä aktiivisessa, jossa kannustetaan syrjäytymistä ehkäisevässä työllisyyttä, hyviä työoloja ja yhtäläisiä mahdollisuuksia. terveessä yhteiskunnassa, kunnollista ja elämänlaatua päätarkoitus elintasoa elintasoa kohottaa ihmisten kaikkien ja että on ja - - jolla on merkittävä Työllisyys on keskipisteessä tämän vision toteuttamisessa, koska työssäkäyvä Eurooppa pitää yllä eurooppalaisen yhteiskuntamallin ydinarvoja. Samaan aikaan toteutetaan perustamissopimuksessa sille annettuja sosiaalipolitiikalla yhteiskunnan tehtäviä edistämisessä työmaailmaan teknologisen muutoksen kaudella. Tämä asiakirja globalisaation perustuu aikaisemman ja Amsterdamin sopimuksen antamaan tuoreeseen sysäykseen, ja siinä annetaan puitteet Asiakirjassa sosiaalipolitiikan yhdistetään tärkeimmät toimintalinjat kolmen pääotsikon alle: toimintaohjelman saavutuksiin ja työllisyysprosessin varustamisessa muuttuvaan kehittämiselle. syrjäytymistä ehkäisevän ja nopean yksilöiden Euroopan tulevalle rooli ja S Työpaikat, liikkuvuus ammattitaito ja S Muuttuva työmaailma S Syrjäytymistä yhteiskunta ehkäisevä Tämän suunnitelman poliittisia välineitä. toteuttamisessa komissio käyttää tasapainoisesti eri • Kumppanuus ja politiikan kehittäminen: Tarvittavan tiedon käytävän tasolla ja puitteiden kansalaisten rakentamiseksi toimittaminen sosiaalipolitiikkaa koskevan keskustelun syventämiseksi sekä poliittisella, keskustelun ja työmarkkinaosapuolten hyödyntäminen yhteistyön jotta saavutettaisiin yhteiset tavoitteet. Viime vuosina on edistytty huomattavasti tämän yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan kehittämisessä, mikä on jatkuu edellytys tulevaisuudessa. Komissiolla on erityinen tehtävä valvoa esimerkisi Euroopan työllisyysstrategiaan sisältyviä yhteisesti sovittuja tavoitteita. Komissio aikoo esittää vuoropuhelun työmarkkinaosapuolten ehdotuksia tarjoaa uudistamiseksi. Vuoden 1998 Euroopan sosiaalipoliittinen myös mahdollisuuden syventää keskustelua sosiaalipolitiikan tulevaisuudesta. todellisen muutoksen aikaansaamiselle, laatimiseksi, lähiaikoina foorumi tämä ja • Taloudellinen tuki ja kannustimet: Rakennerahastot, ja erityisesti Euroopan sosiaalirahasto (ESR), ovat tärkeimmät Euroopan tasolla käytettävissä olevista rahoitusvälineistä, ja edistää sosiaalista edistystä. Ehdotetussa ESR:n uudistuksessa on kiinnitetty erityistä huomiota koulutus- ja työllisyysalan politiikan ja järjestelmien mukauttamisen tukemiseen. Lisäksi on muodostettu selvä yhteys ja uudenaikaistamisen Euroopan jäsenvaltioiden mukaisiin työllisyyssuunnitelmiin. Taloudellinen tuki jaetaan seuraavien kanavien kautta: joiden kautta voidaan työllisyysstrategian investoida ihmisiin - rakennerahastojen edistetään henkilöresurssien kehittämistä tärkeimpiin ohjelmiin - yhteisöaloite, joka torjumiseen työmarkkinoille pääsyssä keskittyy syrjinnän kuuluvat toimet, joilla ja epätasa-arvoisuuksien - rajoitettu määrä innovatiivisia hankkeita, joilla kehitetään ja testataan uusia lähestymistapoja. Lisäksi Amsterdamin sopimuksessa määrätään kannustavista toimenpiteistä, joita sovelletaan ja sopimuksen ratifioinnin jälkeen harkitaan asianmukaisia ehdotuksia. Muita toimia tarpeen mukaan budjettivallan käyttäjän vahvistamissa puitteissa. ja sosiaalisen syrjäytymisen työllisyyteen toteutetaan torjuntaan, • Lainsäädäntö: Yhteiskuntaan ja työelämään liittyvien oikeudenmukaisten ja kunnollisten standardien edistämistä korostetaan joilla tarvitaan uusia rohkaistaan tai ajanmukaistettuja sääntöjä, nykyiste. i sääntöjen moitteetonta jotta koko unionin tasavertaisesti. Liitteessä 2 alueella sovellettaisiin vähimmäisstandardeja esitetään lainsäädäntöehdotukset. Näiden seikkojen edistämiseksi komissio käy säännöllisesti keskusteluja Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa löytääkseen ne ehdotukset, joissa voidaan edistyä ja ne jotka olisi peruutettava, koska ne eivät ole enää relevantteja, tai joita ei todennäköisesti hyväksytä. jatkuvasti alueilla, ja samalla tällä hetkellä vireillä olevat sosiaalialan täytäntöönpanoa, III. 1 Työllisyys, ammattitaitoja liikkuvuus Amsterdamin sopimus ja Luxemburgin työllisyyshuippukokous ovat korostaneet unionin yhteistä sitoutumista työllisyystilanteen kohentamiseen ja työttömyyden torjumiseen, ja niissä on annettu välineet tätä varten. Tavoitteena on hyödyntää kasvun ja makroekonomisen vakauden tarjoamat mahdollisuudet rakenteellisten uudistusten vahvistamiseksi ja kohottaa Euroopan työllisyyslukuja merkittävästi niin, että ne ovat samalla tasolla sen tärkeimpien kilpailijoiden kanssa. Näin pyritään ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä. Työllisyyspolitiikkojen lähentyminen täydentää rahaliittoon talous- voi edistää ja luomalla edellytykset vakaalle ja jatkuvalle kasvulle, rohkaisemalla työllisyyttä yrittäjyyttä ja kannustamalla aktiivista politiikkaa kaikkien - vastavalmistuneiden, työelämässä olevien ja työttömien - työllistettävyyden parantamiseksi niin, että täytetään nykyiset ihmisille tulevat ammattitaitovaatimukset mahdollisuus työskennellä. tukemaan Euroopan vaurautta lähentymisprosessia. Unioni ja annetaan johtavaa ja • Työpaikkojen ja laatineet luominen kansalliset torjuminen: työttömyyden ovat yrittäjyyteen, perustuvan Työllisyyden suuntaviivoissa annetaan selvät tavoitteet ja koordinointimekanismit, joiden toimintasuunnitelmansa jäsenvaltiot kautta työllistettävyyteen, yhtäläisiin työllisyysstrategian mahdollisuuksiin täytäntöönpanemiseksi. Jo nyt on vankkoja tällä prosessilla saadaan arvokkaita tuloksia. Se on johtanut erityisesti parempaan koordinointiin että koordinoidusti työllisyyspolitiikkaa korkeimmalla ja tasolla, missä ovat mukana myös alueelliset toimielimet. Omasta puolestaan komissio tasolla työmarkkinaosapuolet todisteita siitä, että sopeutumiskykyyn varmistanut, kansallisissa kansallisella hallinnoissa käsitellään uuden ja ja S varmistaa Amsterdamin ja Luxemburgin hyväksyttyjen poliittisten sopimusten mukaisen tärkeimmät täytäntöönpanon; työllisyyssuuntaviivojen jäsenvaltioille osoittavien suositusten muotoilu ovat arviointi esittely toimet ja huippukokouksissa työllisyysstrategian tehtävä tarvittaessa vuosittain ja S varmistaa, että talouspolitiikan työllisyyden suuntaviivat vahvistavat ja tukevat kasvua, vakautta ja työllisyyttä edistävää johdonmukaista taloudellista strategiaa, jonka tarkoituksena on muun muassa kohottaa työllisyystasoa ja taata vakaa ja kestävä perusta elintason parantamiseksi unionissa laajat suuntaviivat ja toimintatapojen S voimistaa hyvien jäsenvaltioiden analyyttisen materiaalin kannustavien ratifioinnin jälkeen työllisyys- toimenpiteiden ja ja työmarkkinatilannetta innovaatioiden vaihtoa sekä koskevan kuuluu myös sopimuksen toimittamista, mihin ehdottaminen uuden S avustaa sovittujen sovittujen indikaattoreiden kehittämisessä työllisyyttä koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanon valvomiseksi tietokantojen vertailtavien ja V käynnistää äskettäisen tiedonantonsa pohjalta keskustelun vuonna 1998 siitä, miten torjutaan "pimeän" työn ongelma ja edistetään tietojenvaihtoa hyvistä toimintatavoista, jotta tämä työ tehtäisiin virallisesti S kannustaa työttömyyden torjuntaan työvoimapalveluiden keskustelua. uudistamista koskevaa tähtäävää julkisten euroopanlaajuista Suuntaviivoissa mahdollisuuksia koskevien pilareiden osalta ^ komissio työllistettävyyttä, esitettyjen yrittäjyyttä ja yhtäläisiä S edistää edelleen rakennerahastojen alaista innovatiivisten työpaikkojen luomismallien kehittämistä paikallisilla kehittämistoimenpiteillä, joihin kuuluvat alueelliset työllisyyssopimukset ja sosiaalitalous S jatkaa pyrkimyksiään kehittää yrittäjyyskulttuuria erityisesti niiden ensisijaisten toimien kautta, jotka on mainittu yrittäjyyden edistämistä Euroopassa koskevassa komission uudessa tiedonannossa V rohkaisee jäsenvaltioita investointeja lisäämään rakennerahastojen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston mukaiseen henkilöresurssien kehittämiseen ja elinikäiseen oppimiseen komission uudistusehdotusten mukaisesti edelleen S tekee ehdotuksia vuonna 1998 uusista koulutusohjelmista, joilla korvataan Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmat ja täytetään uudet tarpeet näillä alueilla S rohkaisee työmarkkinaosapuolia tekemään sopimuksia eri tasoilla mahdollisimman pian koulutusmahdollisuuksien, ja muiden työllistämistoimenpiteiden lisäämiseksi työpaikoilla Euroopassa työharjoittelun V takaa, että yhtäläiset mahdollisuudet sisällytetään suuntaviivoihin S pyrkii kehittämään yhteistyössä perheystävällisiä työllisyysstrategioita, edistää nopeasti lasten ja aikuisten huollettavien hoitopalveluita kanssa joilla voitaisiin käytännössä jäsenvaltioiden </ esittää vuoden 1998 puolivälissä tiedonannon vammaisten työllisyysasteen kohottamisesta. Sopeutumiskykyyn liittyvät toimenpiteet esitefaHh osassa III. 2 <Wm esteiden • Vapaan liikkuvuuden edistäminen: työtekijöiden vapaata liikkuvuutta edelleen joustavuuden haittaavien parantamiseksi - mikä on erittäin tärkeä tavoite - komissio jatkaa sinnikkäästi vuonna 1997 annetun työntekijöiden vapaata Tähän liikkuvuutta sisältyvät seuraavat seikat: työllisyyden kannalta toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. työmarkkinoiden poistamiseksi koskevan ja S ehdotuspaketin esittäminen vuoden 1998 puolivälissä; ehdotuksilla keskeisintä ajanmukaistamaan alan ja pyritään mukauttamaan lainsäädäntöä S EURESin (European Employment Services) ja työpaikkojen avointen jatkokehitys Euroopan työmarkkinatietojen laajuiseksi tiedotusvälineeksi S yhteistyön kansallisten työmarkkinaosapuolten kanssa niin, että toiminta nykyisissä oikeudellisissa puitteissa. kehittäminen III. 2. Muuttuva työmaailma viranomaisten varmistetaan ja tehokas ja joustavia joilla on tätä ja tasapainon tehokkaita yrityksiä, joustavuutta, erityisesti tarvetta. Uuteen turvallisuuden välisen Maailmanlaajuinen kilpailu vaatii tehokasta työvoimaa. Uusi teknologia, nopeasti muuttuvat markkinat ja palvelualan kasvu ympäristöön mukautuminen merkitsee korostavat joustavuuden löytämistä. Työnantajat työntekijöiden kykyä vaihdella edellyttävät enemmän työntekijät edellyttävät työtehtäviä, työn varmuutta omasta organisoinnilla voidaan parantaa turvallisuudentuntua, kun he voivat osallistua työn organisointiin, heille tarjotaan useampia mahdollisuuksia työskentelymenetelmiin, parempi kehittää ammattitaitoa ja pitkän aikavälin työllistettävyyttä. Vastineeksi työnantaja saa joustavampaa ja monitaitoista, aloitekykyistä ja valmista muutoksiin ja joka osallistuu yrityksen "taloudellisen terveyden" ylläpitoon. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on avainasemassa, kun pyritään löytämään tasapaino. työskentelymalleja, kun ja ammattitaitoista, motivoitunutta työllisyysnäkymistä. Paremmalla ja mahdollisuus työtyytyväisyys työntekijöiden työpaikastaan työvoimaa, taas joka on työllisyyshuippukokouksessa, organisoinnin • Työn organisoinnin uudistaminen ja sopeutumiskyvyn edistäminen: Vuonna 1997 komissio antoi vihreän kirjan, jossa käynnistettiin kunnianhimoinen keskustelu työn organisoinnin uudenaikaistamisesta. Asian merkitys korostui vahvistettiin Luxemburgin yhdeksi sopeutumiskyky työllisyysstrategian kehotettiin yhteistyöhön uudenlaisen työskentelymaailman vaatimusten täyttämiseksi, ja joustavampia jäsenvaltioita kehotettiin tutkimaan mahdollisuutta sisällyttää sopimusmuotoja organisoinnin työn uudistamisen uusien puitteiden ja työn ja perhe-elämän paremman tasapainon edistämistä. Erityisesti se pilarista. Työmarkkinaosapuolia lainsäädäntöönsä. Komissio uudistaminen neljästä jatkaa jossa työn ja S antaa työn organisointia ja sopeutumiskykyä koskevan tarkoituksena on helpottaa yhtenä kohtana olevan tiedonannon täydentää sopeutumiskyvyn ja lopulla; vuoden 1998 työllisyyssuuntaviivojen täytäntöönpanoa neuvottelemalla kanssa mahdollisesta puitesopimuksesta, joka koskisi kaikkia työn organisointiin liittyviä tekijöitä, myös esimerkiksi joustavaa työaikaa työmarkkinaosapuolten tasolla etsimällä sellaisia aiheita, joita voitaisiin käsitellä EU:n jotta kannustettaisiin oikeudellisten puitteiden mukauttamiseksi, joustavampien sopimusmenettelyiden saavuttamista; tähän sisältyy myös sosiaalisen suojelun ja muuttuvien työmuotojen yhteys S antaa tiedonannon vuoden puolivälissä yhteisön 1998 vuoropuhelun mukauttamisesta tason ja työmarkkinaosapuolten edistämisestä S kuulee työmarkkinaosapuolia vuonna 1998 tarpeesta yhteisön tason toimiin etätyöntekijöiden suojelussa • S vuoden ehdotuksia tekee hetkellä työntekijöiden työaikadirektiivin soveltamisalan ulkopuolella olevien suojaamiseksi, mikä on jatkoa vuonna 1997 annetulle valkoiselle kirjalle, ja kuulee työmarkkinaosapuolia asiasta puolivälissä 1998 tällä aloitteen tekee osuutta yrityksistä tuomalla esiin hyviä toimintatapoja ja yksilöimällä esteitä; tämä perustuu vuonna 1992 annettuun neuvoston suositukseen työntekijöiden taloudellista lisätäkseen y antaa selkeitä ohjeita koulutukseen myönnettävistä valtiontuista. esimerkiksi läpi syvällisiä prosessin rakennemuutoksia. Komissiolla on tukemisessa Teollisuuden rakennemuutoksen ennakointi: Euroopassa, niin kuin muuallakin, tärkeä yritykset käyvät edistämällä tehtävä tämän työmarkkinaosapuolten välisiä keskusteluja tukea. ja näiden Komissio kannustaa edelleen politiikan heihin kuulemista säilyttämistä osalta. Työllisyyshuippukokoukselta saamansa toimeksiannon mukaan komissio on perustanut teollisuuden rakennemuutoksen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Työryhmä esittelee ensimmäisen huippukokouksessa. Komissio työntekijöille yhtenäisen tukien vaikuttavista ja tiedotusta ja ja myöntämällä ESR:n raporttinsa Cardiffissa asiantuntijaryhmän rakennerahastojen valtiontukien pidettävässä päätöksistä tutkimaan riittävää korkean tason < seuraa korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksia kehittäessään tulevia toimintalinjoja tällä alalla S jatkaa tiedottamista vähimmäisstandardien hyväksymistä kansallista ja kuulemista koskevien S antaa vuonna 1999 raportin eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta annetun direktiivin toiminnasta. mahdollisuuksien tarjoamien kehittyminen hyödyntäminen: • Tietoyhteiskunnan suunnattomat mahdollisuudet Tietoyhteiskunnan työpaikkoja. parantaa eurooppalaisten elin- taloudessa Teknologisen muutoksen antoi asettavat tiedonannon, edelleen tietoyhteiskunnan sosiaalista ja työmarkkinaulottuvuutta. Tähän perustuen se haasteita. Vuonna vahvisti laajuus ja vauhti yhä globaalimmassa kuitenkin myös se tarjoaa työtapoja luoda uusia strategiansa komissio kehittää jossa 1997 ja ja S esittää raportin Wienissä Eurooppa-neuvostolle sähköisen kaupankäynnin, avointen verkkojen ja multimediavälineiden kehittämisnäkymistä ja työllisyyteen kokoontuvalle koulutukseen vaikutuksista niiden ja S kehittää erityisiä toimia tietoyhteiskunnan kaikkien mahdollisuuksien työllisyyden, yhtäläisten yhteiskunnan ja hyödyntämiseksi esimerkiksi vammaisten ja mahdollisuuksien edistämiseksi ja työmarkkinavaikutuksia koskevan tiedon lisäämiseksi. tietoyhteiskunnan syrjäytymistä ehkäisevän sosiaalisia V sisällyttää tietoyhteiskuntaan toimiin; huomioon toimintalinjoihin tietoyhteiskunnan uudistuksen yhteydessä. ja liittyvän esimerkkinä ottamisesta ulottuvuuden komission muihin ehdotus rakennerahastojen ja ja on luotu liittyviä terveyteen kiinnitettävä työterveyttä lainsäädännön turvallisuuteen • Terveellisen ja turvallisen työpaikan luominen: Viime vuosikymmenen aikana on eurooppalaisia vähimmäisstandardeja koskevat lainsäädännölliset puitteet, joiden tukena ovat työturvallisuutta koskevat yhteisön ohjelmat. Nyt olleet tehokkaaseen tämän huomiota täytäntöönpanoon ja näiden standardien mukauttamiseen uusiin riskeihin ja muuttuviin työtapoihin, jotka johtuvat teknisestä ja tieteellisestä kehityksestä. Joka vuosi tapahtuu vähintään 5 miljoonaa työtapaturmaa, joista lähes 6 500 johtaa kuolemaan, ja tutkimukset ovat osoittaneet, että työtapaturmista ja ammattitaudeista koituvat kustannukset kansantalouksille ovat 1,5-4 % BKT:stä. Turvalliset työpaikat ja terveet työntekijät ovat olennaisia tekijöitä ja parantavat osaltaan Euroopan eurooppalaisessa kilpailukykyä saatava työntekijät on ja ymmärtämään nämä sosiaaliset ja taloudelliset edut. Bilbaossa sijaitsevalla Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirastolla on merkittävä tehtävä tässä suhteessa. Komissio yhteiskuntamallissa tuottavuutta. Työnantajat ja S keskittyy nykyisen lainsäädännön tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja ja soveltamiseen työturvallisuusohjelman ( 1 9 9 6 - 2 0 0 0) täydentämiseen työterveys- nykyisen yhteisön ja S (esim. nykyisiä lainsäädäntövälineitä rakennustelineet, päivittäviä täydentäviä tekee karsinogeenit), mukauttaa ehdotuksia standardeja tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen (esim. kemiallisille tekijöille altistumisen tekijöille tarpeen käsitellä riskejä, joita ei vielä ole tutkii, onko työssä) uudet (esim. käsitelty työskentelymallit) raja-arvot, altistuminen biologisille tukirangan lihaksiston vauriot, ja ja ja S pyrkii kehittämäään työterveyttä ja työturvallisuutta koskevia tilastotietoja Euroopassa tärkeimpien riskitekijöiden löytämiseksi S edistää Euroopan laajuista tiedonlevitystä pk-yrityksiin toimintatavoista työturvallisuusviraston ja erityisesti ja riskinhallintaan Euroopan työmarkkinaosapuolten kautta. liittyvistä työterveys- parhaista ja 111. 3. Syrjäytymistä ehkäisevä yhteiskunta yhteisvastuullisuuteen jolla autetaan varmistamaan, että Sosiaalipolitiikka on väline, taloudellinen kehitys ja Euroopan yhdentyminen hyödyttävät kaikkia. Tutkimukset osoittavat, että ihmiset haluavat yhtenäisen ja syrjäytymistä ehkäisevän yhteiskunnan, joka perustuu hyvään elämänlaatuun ja terveyteen. Julkisella politiikalla on olennainen tehtävä tämän ihmisiä saavuttamisessa. Sillä voidaan kohottaa ja auttaa tulojen säilyttämään ja kehittämään kykyjään koko työelämänsä ajan, edistää tasaista jakautumista todella turvaverkko sitä tarvitseville ja taistella syrjintää ja epätasa-arvoa vastaan. Yhteisenä haasteena on uudistaa politiikkaa niin, että sillä tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan yhteiskuntamallin ydinarvoja. ja lieventää köyhyyttä, tarjota työllisyyslukuja yhtäläisyyteen tuetaan samoin kuin ja joka tekijä, tuottava • Sosiaalisen suojelun uudistaminen ja parantaminen: Sosiaalipolitiikan menot ovat keskimäärin 28 % yhteisön bruttokansantuotteesta. Tässä tulee esiin tukee yhteinen käsitys siitä, että sosiaaliturva on taloudellista kasvua taas vuorostaan lisääntynyttä kilpailukykyä, ja tukevat sosiaalista kehitystä. Euroopan sosiaaliturvajärjestelmien on kuitenkin mukauduttava vastaamaan paremmin nykyisiin ja uusiin tarpeisiin, muuttuviin jatkuvaan paineeseen hillitä kustannuksia. Vuonna 1997 olosuhteisiin annetussa sosiaalisen suojelun nykyaikaistamista ja kohentamista koskevassa komission yhteistä eurooppalaista keskusteluprosessia, jossa keskitytään neljään haasteeseen: järjestelmien sosiaalisen mukauttaminen ikääntyvän väestön aiheuttamiin vaikutuksiin, sopeutuminen uuteen sukupuolten ja EU:n sisällä muuttavien henkilöiden sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnin uudistaminen. Komissio tiedonannossa työelämässä tasapainoon työllisyyttä tukevaksi, edistettiin saaminen koskevaa suojelun aiheita jotka näitä ja S jatkaa vuoden 1997 tiedonannossa esitettyä yhteistä pohdintaa ja tekee arvioinnin saavutetusta edistyksestä vuoden 1999 alussa. sosiaaliturvajärjestelmien Arviointiin lähentämisestä annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanon arviointi, jonka tarkoituksena on ajanmukaistaa suositusta ja yhdistää lähentämisprosessi tiiviimmin työllisyysstrategiaan. vuonna kuuluu 1992 S keskittyy työllisyyden suuntaviivojen yhteydessä varsinkin verotus- ja ja niiden itsenäiseksi saamiseen voittamiseen, etuusjärjestelmien vaikeuksien ammatinharjoittajaksi ryhtymiseen työllisyyttä suosiviksi liittyvät jotka S sosiaaliturvajärjestelmien tekee asetuksen koskevia ehdotuksia vuoden 1998 loppuun mennessä (ETY) N:o 1408/71 uudistamista yhteensovittamisesta annetun ja yksinkertaistamista 10 S S tekee vuonna 1999 ehdotuksen naisten ja miesten yhtäläistä kohtelua sosiaaliturvajärjestelmissä koskevan lainsäädännön päivittämisestä ja täydentämisestä ottaen huomioon erityisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön jatkaa tekee uusia analyysejä väestörakenteen suuntauksista keskustelua ja työllisyyspolitiikkaan varsinkin suuressa väestörakenteen muutoksia käsittelevässä pidetään Wienissä lokakuussa 1998 eurooppalaisessa symposiumissa, vaikutuksista sosiaali- talous-, niiden joka ja S seuraa vuonna 1997 annetun lisäeläkkeitä koskevan vihreän kirjan soveltamista. • Syrjäytymistä ovat suuria EU:ssa. edelleen ongelmia ehkäisevän edistäminen: yhteiskunnan ehkäisevä uusi Eurooppalaisen ja sosiaalinen yhteiskuntamallin menestyksekkyydestä huolimatta köyhyys syrjäytyminen Uudella työllisyysstrategialla - jota ESR:n alainen uusi yhteisöaloite tukee - pyritään voittamaan nämä ongelmat keskittymällä niihin, jotka ovat vaarassa syrjäytyä ja kannustamalla sosiaaliturvajärjestelmien uudistamiseen työmarkkinoilta, työllistettävyyden lisäämiseksi. Tämän lisäksi tarvitaan suuria ponnistuksia, ja kehitetään jotta siirrytään yleisesti passiivisesta politiikasta aktiiviseen sopimuksessa syrjäytymistä kannustavilla annetaan toimenpiteillä perustamissopimukseen sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen määräykset. Syrjäytymistä paremmin ehkäisevän yhteiskunnan rakentamiseen tähtäävissä pyrkimyksissä on oltava tahot, erityisesti paikallistasolla. Esimerkiksi mukana kaikki asiaankuuluvat tärkeässä asemassa. Komissio on sosiaalitaloudelliset organisaatiot ovat kansalaisjärjestöjen tukenut sosiaalisten keskustelufoorumia foorumin työmarkkinaosapuolten tarjotakseen vuoropuhelulle ja kannustaakseen kaikkien asianomaisten osallistumista. Komissio lähestymistapa. torjua tehtävä sisällytetään järjestänyt Euroopan kansalaiskeskustelulle aktiivisesti ja areenan sosiaalipoliittisen ja Amsterdamin syrjäytymistä unionille ja Euroopan uuteen s antaa tiedonannon syrjäytymistä ehkäisevästä yhteiskunnasta vuonna 1998 S antaa vähimmäistulosta vuonna 1992 annetun suosituksen täytäntöönpanoa koskevan raportin vuonna 1998 S tutkii saatujen kokemusten perusteella mahdollisuutta esittää ehdotus, integraation jossa annetaan puitteet edistämiseksi, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi perustamissopimuksen ratifioinnin jälkeen työmarkkinoilta syrjäytyneiden toimenpiteitä kannustavia esittää ja S kehittää EU:n tasolla köyhyyttä koskevia tilastollisia indikaattoreita ja yhteiskunnallista syrjäytymistä S antaa tiedonanto iäkkäisiin henkilöihin vaikuttavista aiheista osana "Kohti kansakuntien teemavuotta vuoden kaikenikäisten yhteiskuntaa" 1999 Yhdistyneiden 11 S ehdottaa pakolaisten integrointiohjelmaa, joka perustuu vuosina 1997 ja 1998 toteutettuihin onnistuneisiin pilottitoimiin. ja erityisiä syrjinnän toteuttaa yhteisöllä torjuminen: saavuttaminen on mahdollisuus ikään torjumiseksi. Tasa-arvon Uudessa perustamissopimuksessa voimistetaan Euroopan unionin kykyä edistää tasa- arvoa, taata perusoikeudet ja torjua syrjintää. Erityisesti uuden 13 artiklan ansiosta toimenpiteitä tai vakaumukseen, sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon perustuvan tai vammaisuuteen, syrjinnän Lisäksi syrjinnän torjumisessa yhteiskunnallisesta oikeudenmukaisuudesta, kuten työllisyyden suuntaviivoissa korostetaankin. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen on olemassa vankat taloudelliset taloudelliseen perusteet, huomioon hyvinvointiin. Tämä on väestörakenteelliset suuntaukset työelämään osallistumista. tasa-arvon edistämisessä pelkästään kun otetaan lisätä ja niistä johtuva tarve voisivat osallistua suuntautumiseen sukupuoliseen yhteiskunnan tärkeämpää, sitäkin kaikki kyse jotta ole ei ja Komissio s edistää naisten ja miesten tasa-arvoa kaksoisstrategialla, jolla - varmistetaan, että yhtäläiset mahdollisuudet sisällytetään kaikkiin yhteisön asiaankuuluviin politiikkoihin ja erityisesti, että ne ovat uudistetuissa työllisyysstrategiassa keskeisellä rakennerahastoissa ja sijalla ja - kehitetään erityisiä toimia naisten aseman parantamiseksi; näihin toimiin kuuluvat sukupuolisen häirinnän työpaikoilla, vuonna 1999 lisätoimet, joilla tuetaan tasapuolista osallistumista päätöksentekoon, ja vuonna 1999 useita toimia naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi torjuminen S S uuden tekee ja lainsäädäntöehdotuksen torjumiseksi laajamittaisen keskustelun 13 artiklan käytöstä; tähän mahdollinen puiteohjelma kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi perustamissopimuksen rotusyrjinnän ratifioinnin jälkeen käynnistää sisältyy vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista tiedonantoon sisältyvää strategiaa 1996 jatkaa annettuun täytäntöön Amsterdamin sopimukseen liitetyssä julistuksessa tehdyn sitoumuksen ottamalla huomioon vammaisten tarpeet 95 artiklan nojalla (aikaisempi 100 a artikla) toteutetuissa toimenpiteissä ja panee vuonna S panee vuoden täytäntöön rasisminvastaisen Euroopan rakentuu toimintasuunnitelman, 1997 rasisminvastaisen teemavuoden onnistumiselle, ja varmistaa Wienissä sijaitsevan muukalaisvihan seurantakeskuksen menestyksekkään alun jatkumisen 1998 vuoden rotusyrjinnän Euroopan joka ja S jatkaa koskevaa keskustelua. viisaiden komitean raporttiin pohjautuvaa perusoikeuksia 12 • Terveen yhteiskunnan kehittäminen: Kaikkien terveyden lääkeaineet, elintarvikkeiden tutkimus sopimuksessa. Tämä painopistealue toiminta-aloilla korkeatasoisen suojelun edistäminen on yksi yhteisön painopistealueista, jota korostetaan entisestään Amsterdamin otetaan ja erityisesti seuraavilla aloilla: huomioon kaikilla yhteisön turvallisuus, tautien vapaa kuluttajansuoja, ehkäisy, liikkuvuus, ympäristönsuojelu. ja Terveydentilassa on edelleen suurta vaihtelua ja epätasa-arvoisuutta Euroopan unionissa, ja ihmisen terveydentilan ja työllisyystilanteen sekä yhteiskunnasta syrjäytymisen välillä on merkittävä korrelaatio. Tulevaisuuden suurimpia parempaa haasteita on terveydenhoitoa täyttäminen. Yhteisön vastauksena on keskittyä edelleen ennaltaehkäisevään toimintaan ja erityisesti ja tapana parantaa terveyttä. On myös tarvetta pohtia, miten edullisimpana voidaan ja syntyviin parhaiten terveydenhoitojärjestelmien kasvaviin paineisiin. Komissio terveydensuojelua koskevien odotusten korkeatasoisempaa ja vanhustenhoitoa tehokkaimpana korostamiseen terveysuhkiin terveempien elintapojen vastata kehitys sekä ja S jatkaa keskustelua kansanterveyteen liittyvän politiikan kehittämisestä; tämä perustuu vuoden 1998 kansanterveyttä koskevaan tiedonantoon, jossa hyödynnetään nykyisestä puiteohjelmasta saatuja kokemuksia ja käsitellään tulevia väestörakenteen muutoksen aiheuttamia haasteita ja esimerkiksi tarttuvista taudeista johtuvia uusia uhkia S tupakoinninvastaista strategiaa, jatkaa vuoden 1996 tiedonannossa joka on esitetty komission S panee täytäntöön nykyisiä terveysohjelmia taudit, syöpä, huumausaineiden väärinkäyttö, terveyden valvonta ja terveyden ehdotusten edistäminen) hyväksymistä sekä onnettomuudet ja vammat) kiirehtimään merkittävien taudit, pyrkii (harvinaiset (AIDS, tarttuvat saasteperäiset taudit sekä S syventää kokemustenvaihtoa pyrkimyksistä parantaa terveydenhoito järjestelmien tehokkuutta, edullisuutta ja laatua. IV: Sosiaalipolitiikan ulkoinen ulottuvuus tiedonannon ensisijainen Tämän tarkoitus on ehdottomasti sosiaalipoliittisen asialistan edistäminen unionin sisällä, mutta sillä on myös ulkoinen ulottuvuus, joka on saamassa lisääntyvää merkitystä. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin menestys yhteiskunnallisen edistyksen ja taloudellisen vaurauden yhdistämisessä on epäilemättä vaikuttanut unionin jäsenyyttä hakeviin Keski- ja Itä-Euroopan maihin. Samoin Euroopan suhteellinen onnistuminen suurten köyhyyserojen ja syrjäytymistä ehkäisevän yhteiskunnan edistämisessä on välttämisessä kiinnittänyt sosiaalipoliittisista muiden kysymyksistä keskustellaan yhä enemmän unionin kahdenkeskisissä suhteissa samoin kuin kansainvälisissä yhteyksissä. teollisuusmaiden huomiota, ja 13 • tasolle kuin yhteisön nykyisten kansalaisten. Unioniin Laajentuminen: Laajentumisprosessissa Euroopan unioniin tulee maita, joille työolot on merkittävä haaste pyrkiä kohottamaan kansalaistensa elin- ja samalle liittyminen kiihdyttää näissä maissa jo nyt nopeaa sosiaalista ja taloudellista kehitystä, mikä helpottaa eurooppalaisen sosiaalipolitiikan ydinarvojen käyttöönottoa. sen Tällä varmistamisessa, että liittymisestä on etua kaikille. Komissio suurta merkitystä tasoittamisessa siirtymävaiheen on ja S liittyvät maat osallistuvat työskentelee sen varmistamiseksi, että erityisesti ohjelmiin sosiaalipoliittisiin vähitellen työllisyysstrategiaan, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kansalaiskeskustelua eurooppalaisen yhteiskuntamallin tukipylväinä toimiin, samalla edistää ja ja valmistelevien S avustaa hakijamaita niiden valmistautuessa jäsenyyteeen, erityisesti kautta ja kautta ja liittymistä sosiaalipoliittisen antaa hakijamaiden yhteiskunnallisten perusrakenteiden kehittämiseen mukauttamiseen lainsäädännön täytäntöönpanon varmistamiseksi kumppanuussopimusten Phare-ohjelman taloudellista erityisesti tukea • Sosiaalisen kehityksen edistäminen kansainvälisesti: EU:lla osuus maailmantaloudesta. Se on yhä merkittävämpi yhtenäinen kaupparyhmittymä maailmassa, ja sen osuus on noin 13 % kokonaiskaupasta. Tämä asema todennäköisesti vahvistuu tulevaisuudessa EMUn käyttöönoton myötä. Nämä kehityssuunnat antavat lisäpainoa EU:n pyrkimyksille edistää sellaista taloudellista kasvua, joka on sekä kestävää että kohtuullista ja jolla on vahva yhteiskunnallinen ulottuvuus. Tämä näkyy siinä, että EU on suurin tuenantaja kehitysmaille. Komissio suurin on S esittää Euroopan sosiaalipolitiikan ulkoisen ulottuvuuden kehittämistä koskevan tiedonannon vuonna 1998 S erityisesti Maailman kansainvälisesti tukee tunnustettujen ja pyrkii vahvistamaan ILO:n ja Maailman kauppajärjestön (WTO) yhteistyötä tällä alalla työjärjestöä työelämän perusstandardien kehittämiseksi (ILO) S korostaa yhteistyötä sosiaalipolitiikan alalla kahdenkeskisissä suhteissa yhteisön ulkopuolisten valtioiden kanssa. 14 V. Päätelmät on pyritty askeleet seuraavat vahvistamaan Tiedonannolla Euroopan sosiaalipolitiikassa, kun unioni siirtyy uuteen ja syvempään integraatiovaiheeseen. Siinä annetaan puitteet, joiden mukaisesti sosiaalipoliittista uudistusta viedään eteenpäin pyrkimällä vahvistamaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin ydinarvoja. Samalla on varmistettava, että unioni on hyvissä asemissa voidakseen vastata uusiin syntyviin haasteisiin nopeasti muuttuvassa maailmassa. Näin kaikki asianomaiset ja kansalaisyhteiskunta - voivat tarkastella sosiaalipoliittista asialistaa ja mukauttaa sitä tarvittaessa. Tavoitteena on sen varmistaminen, että sosiaalipolitiikka pysyy siellä mihin se kuuluu eli kansalaisten Euroopan sydämessä. työmarkkinaosapuolet - Euroopan unionin toimielimet, tahot 15 Liite 1 T ä r k e i m m ät poliittiset aloitteet Työllisyyttä koskevat suuntaviivat (neuvoston päätöslauselma, 15. 12. 1997) ESR:n uudistamista koskevat ehdotukset (KOM(98) 131) Tiedonanto pimeästä työstä (KOM(98) 219) Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva toimintasuunnitelma (KOM(97) 586) Vihreä kirja - Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin (KOM(97) 128) Valkoinen kirja työaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista (KOM(97) 334) Tiedonanto (KOM(97) 390) tietoyhteiskunnan sosiaalisista näkökohdista ja työmarkkinanäkökohdista Tiedonanto ja ohjelmasta (vuosiksi 1 9 9 6 - 2 0 0 0) (KOM(95) 282) työturvallisuutta, työhygieniaa työterveyttä koskevasta yhteisön Tiedonanto unionissa (KOM(97) 102) sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisesta ja kohentamisesta Euroopan Neljäs yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva toimintaohjelma (K0M(95) 381) Rotusyrjinnän vastainen toimintasuunnitelma (KOM(98) 183) Tiedonanto vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista (K0M(96) 406) Tiedonanto kansanterveyspolitiikan kehittämisestä (KOM(98) 230) Tiedonanto tupakoinnin vähentämisestä (KOM(96) 609) Tärkeimmät raportit Yhteinen työllisyysraportti Työllisyys Euroopassa 1997 Tasa-arvoa koskeva raportti 1997 Sosiaalinen suojelu Euroopassa 1997 Väestöraportti 1997 Kertomus terveystilanteesta Euroopan yhteisössä 1997 Kertomus politiikkoja terveyden suojelua koskevien vaatimusten liittämisestä osaksi yhteisön 16 Liite 2 Vireillä olevat e h d o t u k s et I. TYÖLLISYYS, AMMATTITAITO JA LIIKKUVUUS Agenda 2 0 0 0: ehdotus Euroopan sosiaalirahastoa koskevaksi neuvoston asetukseksi - KOM(98) 131 lopullinen Siirtotyöläisten sosiaaliturvasta annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muutokset, jotka koskevat asetuksen soveltamisalan KOM(97) 561 lopullinen (EYVL C 6, 10. 1. 1998, s. 15) laajentamista kolmansien maiden kansalaisiin - sekalaisia muutoksia - KOM(97) 378 lopullinen (EYVL C 2 9 0, 2 4. 9. 1 9 9 7, s. 28) varhaiseläke-etuuksia - KOM(95) 735 lopullinen (EYVL C 6 2, 1. 3. 1996, s. 14) työttömyyttä - KOM(95) 734 lopullinen (EYVL C 6 8, 6. 3. 1 9 9 6, s. 11), muutettu asiakirjalla KOM(97) 158 lopullinen (EYVL C 1 6 1, 2 8. 5. 1 9 9 7, s. 5) henkilöllisen lopullinen (EYVL C 4 6, 2 0. 2. 1 9 9 2, s. 1) ja aineellisen soveltamisalan laajentamista - KOM(91) 528 vapaasta Työntekijöiden 1612/68 muuttamista koskeva ehdotus neuvoston asetukseksi - KOM(88) 815 lopullinen (EYVL C 100, 2 1. 4. 1 9 8 9, s. 6), muutettu asiakirjalla KOM(90) 108 lopullinen (EYVL C 119, 1 5. 9. 1 9 9 0, s. 10) liikkuvuudesta annetun asetuksen (ETY) N:o Ehdotus neuvoston direktiiviksi työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan direktiivin 68/360/ETY muuttamisesta - KOM(90) 108 lopullinen (EYVL C 119, 1 5. 9. 1 9 9 0, s. 10) ETY-Turkki-assosiointineuvosten tekemän päätöksen 3/80 soveltamista koskeva asetus - KOM(83) 13 lopullinen (EYVL C 110, 2 5. 4. 1 9 8 3, s. 1) II. M U U T T U VA TYÖMAAILMA vaaralle Luonnos direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista mahdollisesti alttiiksi turvallisuuden työntekijöiden parantamiseksi - KOM(95) 310 lopullinen (EYVL C 3 3 2, 9. 1 2. 1 9 9 5, s. 10), muutettu asiakirjalla KOM(97) 123 lopullinen (EYVL C 184, 17. 6. 1997, s. 1) räjähdystilojen aiheuttamalle terveyden suojelun joutuvien ja Euroopan Ehdotus neuvoston työturvallisuustoimet) työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden parantamiseksi - KOM(95) 282 lopullinen (EYVL C 2 6 2, 7. 10. 1995, s. 18), muutettu asiakirjalla KOM(96) 6 52 lopullinen (EYVL C 9 2, 2 1. 3. 1 9 9 7, s. 3) päätökseksi ohjelmasta ("SAFE", yhteisön Luonnos direktiiviksi työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 77/187/ETY muuttamisesta - KOM(94) 300 lopullinen (EYVL C 2 7 4, 1. 10. 1994, s. 10), muutettu asiakirjalla KOM(97) 60 lopullinen (EYVL C 124, 2 1. 4. 1 9 9 7, s. 48) luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden 17 Luonnos direktiiviksi - KOM(92) 560 lopullinen (EYVL C 7 7, 18. 3. 1993, s. 12), muutettu asiakirjalla K0M(94) 284 lopullinen (EYVL C 2 3 0, 1 9. 8. 1 9 9 4, s. 3) tekijöiden aiheuttamista fysikaalisten riskeistä Luonnos direktiiviksi kuljetustoiminnasta ja liikennevälineissä sijaitsevista työpaikoista - KOM(92) 234 lopullinen (EYVL C 25, 28. 1. 1993), muutettu asiakirjalla KOM(93) 421 lopullinen (EYVL C 294, 3 0. 1 0. 1 9 9 3, s. 4) Luonnos direktiiviksi liikuntavammaisten työntekijöiden kuljetuksesta - KOM(90) 588 lopullinen (EYVL C 68, 1 6. 3. 1 9 9 1, s. 7), muutettu asiakirjalla KOM(91) 539 lopullinen (EYVL C 15, 2 1. 1. 1 9 9 2, s. 18) Luonnos direktiiviksi tietyistä työsuhteista työolojen osalta - KOM(90) 228 lopullinen (EYVL C 2 2 4, 8. 9. 1990), muutettu asiakirjalla KOM(90) 533 lopullinen (EYVL C 3 0 5, 5. 12. 1990) III. SYRJÄYTYMISTÄ EHKÄISEVÄ YHTEISKUNTA Luonnos direktiiviksi lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta - KOM(97) 4 86 lopullinen (EYVL C 5, 9. 1. 1 9 9 8, s. 4) Luonnos saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman 1999-2003 hyväksymisestä - KOM(97) 266 lopullinen (EYVL C 2 1 4, 16. 7. 1997, s. 7) Luonnos harvinaisia sairauksia koskevan yhteisön vuosiksi 1999-2003 - KOM(97) 225 lopullinen (EYVL C 203, 3. 7. 1997, s. 6) toimintaohjelman hyväksymisestä Luonnos henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön 2003 hyväksymisestä - KOM(97) 178 lopullinen (EYVL C 2 0 2, 2. 7. 1 9 9 7, s. 20) toimintaohjelman 1999- direktiiviksi miesten periaatteen Luonnos toteuttamisesta mahdollisuuksissa uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta (Kalanke) - KOM(96) 93 lopullinen (EYVL C 179, 2 2. 6. 1 9 9 6, s. 8) kohtelun koulutukseen työhön, ammatilliseen tasa-arvoisen naisten ja ja tartuntatautien epidemiologisen Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seuranta- ja valvontaverkoston (EYVL C 123, 2 6. 4. 1 9 9 6, s. 10), muutettu asiakirjalla KOM(97) 31 lopullinen (EYVL C 103, 2. 4. 1 9 9 7, s. 11) ja asiakirjalla KOM(98) 79 lopullinen - KOM(96) 78 luomisesta lopullinen Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön tuesta ikääntyvien hyväksi tehtäville toimille - KOM(95) 53 lopullinen (EYVL C 115, 9. 5. 1995, s. 14) Ehdotus neuvoston päätökseksi syrjäytymisen torjumista koskevan keskipitkän aikavälin toimintaohjelman perustamisesta - KOM(93) 435 lopullinen tupakkamainonnasta (EYVL C 167, Luonnos direktiiviksi 2 7. 6. 1 9 9 1, s. 3), muutettu asiakirjalla KOM(92) 196 (EYVL C 129, 2 1. 5. 1 9 9 2, s. 5). Yhteinen kanta nro 15/98, neuvosto hyväksynyt 12. 2. 1998 (EYVL C 9 1, 2 6. 3. 1 9 9 8, s. 34) - KOM(91) 111 lopullinen lopullinen Luonnos direktiiviksi yhtäläisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä lopullinen 1 9. 1 1. 1 9 8 7, s. 10) - KOM(87) 4 94 lakisääteisissä ja (EYVL C 3 0 9, 18 ISSN 1024-4492 KOM(98) 259 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 01 06 Luettelonumero : CB-CO-98-288-FI-C ISBN 92-78-35522-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 11


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1427/98 af Astrid THORS til Kommissionen. Fransk lovgivning om krypteringsteknikker

eurovoc_concepts:
France
coding
confidentiality
data protection
information network
patents licence
technical regulations
technical standard
telecommunications

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/133 (98/C 402/175) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1426/98 af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Den hurtige spredning af tuberkulose Har Kommissionen kendskab til WHO(cid:146)s beretninger om omfanget og hurtigheden af spredningen af tuberkulose i Sydłstasien, Afrika, (cid:216)steuropa og andre steder og om antallet af dłdsfald, den for(cid:229)rsager? Hvad foretager Kommissionen sig for at rette op p(cid:229) denne katastrofale situation? Hvilken bistand yder Kommissionen til forskning i, hvordan tuberkulose kan kontrolleres og helbredes? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn (29. maj 1998) Kommissionen er bekendt med det łgede antal tilf(cid:230)lde af tuberkulose (TB) og de faktorer, som er forbundet med dette f(cid:230)nomen, herunder sundhedssystemer i forfald, forv(cid:230)rrede samfundsłkonomiske forhold og uhensigts- m(cid:230)ssige fremgangsm(cid:229)der, som fłrer til antimikrobiel resistens. Gennem f(cid:230)llesskabsprogrammet vedrłrende det erhvervede immundefektsyndrom (AIDS) og andre smitsomme sygdomme yder Kommissionen stłtte til projekter vedrłrende tilsyn med og foranstaltninger i forbindelse med TB, som omfatter samtlige medlemsstater. Projekterne har til form(cid:229)l at s(cid:230)tte medlemsstaternes myndigheder i stand til at bek(cid:230)mpe sygdommen bedre. I forbindelse med F(cid:230)llesskabets udvidelse er ansłgerlandene i Central- og (cid:216)steuropa blevet tilskyndet til at deltage i dette og andre handlingsprogrammer p(cid:229) folkesundhedsomr(cid:229)det (adgang for de central- og łsteurop- (cid:230)iske lande, Malta og Cypern). Kommissionen samarbejder ogs(cid:229) p(cid:229) dette omr(cid:229)de med De Forenede Stater inden for rammerne af F(cid:230)llesskabets/De Forenede Staters task force og med internationale organisationer, s(cid:230)rlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Verdensbanken. Med hensyn til forskning i tuberkulose, finansierer BIOMED p(cid:229) indev(cid:230)rende tidspunkt 7 projekter, svarende til i alt 3,25 millioner ECU, vedrłrende udvikling af vaccine, udvikling af en ny generation af l(cid:230)gemidler med henblik p(cid:229) de l(cid:230)gemiddelresistente kulturer, som er i cirkulation, og tuberkulose-epidemiologi. Der er ogs(cid:229) mulighed for at forske i tuberkulose under det 5. forskningsrammeprogram, hvor der vil blive gennemfłrt en nłgleaktion inden for smitsomme sygdomme. (98/C 402/176) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1427/98 af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Fransk lovgivning om krypteringsteknikker Frankrigs lovgivning p(cid:229) teleomr(cid:229)det begr(cid:230)nser i betydelig grad anvendelsen af krypteringsteknikker. Dette er ogs(cid:229) blevet bem(cid:230)rket i Kommissionens meddelelse om kryptering og digitale underskrifter. For nylig er der i Frankrig tr(cid:229)dt to nye forordninger i kraft, som opstiller betingelser for anvendelsen og głr sektoren til genstand for anmeldelses- eller tilladelsesprocedure. Blandt begr(cid:230)nsningerne kan n(cid:230)vnes, at den s(cid:229)kaldte Third Trusted Party TTP, som er en foruds(cid:230)tning for, at kryptering kan tillades, skal have flertal af franske statsborgere i sin ledelse. Endvidere skal »nłglerne« til krypteringen findes hos en s(cid:229)kaldt TTP, hvilket kan medfłre, at en meddelelse, som findes i (cid:230)ndret form p(cid:229) en PC, ikke p(cid:229) lovlig vis kan bruges i Frankrig. Mener Kommissionen, at de ovenn(cid:230)vnte regler og forhold er forenelige med det indre markeds bestemmelser? Hvis dette ikke er tilf(cid:230)ldet, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen s(cid:229) at tr(cid:230)ffe for at garantere, at muligheden for at tilbyde service og sikre fortroligheden af meddelelserne ogs(cid:229) kan garanteres p(cid:229) fransk omr(cid:229)de?


title: WRITTEN QUESTION No. 1237/98 by Allan MACARTNEY to the Commission. Insurance Premium Tax in the United Kingdom

eurovoc_concepts:
United Kingdom
VAT
electrical energy
insurance
insurance premium
motor vehicle
retail trade
tax system
tourism

text: C 386/98 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 (98/C 386/136) WRITTEN QUESTION E-1237/98 by Allan Macartney (ARE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Insurance Premium Tax in the United Kingdom Has the Commission considered the impact of higher rate Insurance Premium Tax on the electrical rental and retail sector, the travel industry and the motor vehicle sector in the United Kingdom? Insurance Premium Tax was introduced to avoid so-called value shifting. Has the Commission assessed the impact on the travel insurance market by the introduction of higher rate Insurance Premium Tax where there appears to be no possibility of value shifting? Is the Commission aware that since the introduction of this higher rate tax there has been a decrease in the number of people taking out travel insurance? Furthermore, is the Commission aware that higher rate Insurance Premium Tax has led to an increase in non- insurance based warranties for motor vehicles and thus lower protection for car owners in the UK? Is the higher rate Insurance Premium Tax for these sectors in conformity with the principle of freedom to provide services and EC competition law? Has the Commission responded to complaints about the Insurance Premium Tax by the affected sectors and if so, what has been the response? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (15 June 1998) In 1997 the Commission received several complaints concerning the tax on insurance premiums in the travel industry and the electrical retail sector, and these are currently under examination, particularly in the light of Article 92 of the EC Treaty. The rates of the tax were increased by the United Kingdom authorities on 1 April 1997 as part of the effort to combat VAT fraud. Following discussions between the United Kingdom authorities and the Commission in late 1997, the United Kingdom authorities informed the Commission, by letter of 6 May 1998, that the increased tax on insurance premiums would be extended to all trades selling travel insurance. This measure will take effect on 1 August 1998. In the Commission(cid:146)s view, this decision removes the discriminatory effect of the increased tax on travel insurance introduced in 1997 and any aid it might have given to trades not subject to the tax. The Commission is still considering the measures to increase the insurance tax on electrical goods. The Commission will reply to the complainants as soon as it has come to a conclusion on the effects of the measures in question. (98/C 386/137) WRITTEN QUESTION E-1247/98 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Refusal to issue passports to Croatian refugees During the war in the former Yugoslavia refugees from all the constituent states arrived in Greece and many of them are still in the country today. Under new legislation in Greece they are obliged to obtain a (cid:145)Green Employment Card(cid:146) if they wish to find work and remain there. In order to obtain this card, these refugees must provide evidence of their identity by presenting their passports


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1338/98 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. Direttiva sugli habitat e Convenzione di Berna

eurovoc_concepts:
EC Directive
environmental protection
protected species
protection of animal life
protection of plant life
scientific research

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/113 (98/C 402/146) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1335/98 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Sviluppo di combustibile MOX (plutonio e uranio) per reattori nucleari Considerate le modalit(cid:224) in materia di smaltimento delle scorie radioattive e l(cid:146)altra opzione relativa alla manipolazione del plutonio rappresentata dall(cid:146)immobilizzazione del plutonio separato, pu(cid:242) dire la Commissione a quanto ammontano i finanziamenti che possono essere destinati a quest(cid:146)ultimo metodo? Risposta data dal sig. Papoutsis a nome della Commissione (29 giugno 1998) Nel settore di ricerca del programma sulla sicurezza della fissione nucleare, concernente gli approcci innovativi, sono stati intrapresi alcuni studi teorici sull(cid:146)uso di combustibili a ossidi misti (MOX) «avanzati» per la trasmutazione del plutonio. Inoltre, da diversi anni la Commissione studia le caratteristiche e le propriet(cid:224) del combustibile MOX. Sono state finanziate attivit(cid:224) di ricerca e sviluppo tecnologico anche nel settore dell(cid:146)immo- bilizzazione del combustibile esaurito, in particolare in depositi geologici in profondit(cid:224). Non Ł invece previsto alcun finanziamento comunitario per gli investimenti nell(cid:146)immobilizzazione del combustibile esaurito o nella produzione di combustibile a ossidi misti. (98/C 402/147) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1337/98 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Finanziamento di un impianto di prova per il combustibile MOX A seguito della risposta data all(cid:146)interrogazione scritta E-2891/97 (1), pu(cid:242) dire la Commissione qual Ł l(cid:146)organismo incaricato di definire le norme tecniche di valutazione applicate nell(cid:146)impianto di prova per i materiali a bassa dispersione? (1) JO C 158 del 22. 5. 1998, pag. 17. Risposta data dal sig. Papoutsis in nome della Commissione (23 giugno 1998) Le prove per i materiali a bassa dispersione (LDM › low dispersible material) devono essere omologate dalle autorit(cid:224) competenti. Spetta a tali autorit(cid:224), responsabili della sicurezza, definire la metodologia per la valutazione dei materiali a bassa dispersione, fondandosi sui criteri stabiliti dall(cid:146)Agenzia Internazionale dell(cid:146)Energia Atomica (AIEA); tale valutazione si far(cid:224), se del caso, in centri sperimentali. Uno di essi potrebbe essere il Centro comune di ricerca (CCR). (98/C 402/148) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1338/98 di Anita Pollack (PSE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Direttiva sugli habitat e Convenzione di Berna Quali iniziative prende la Commissione in vista dell(cid:146)inserimento negli allegati alla Convenzione di Berna e nella rete Emerald delle principali specie che non figurano negli allegati alla direttiva sulla conservazione degli habitat?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1275/98 do Deputado Gerhard HAGER à Comissão. Diferenças na política de luta contra a droga

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

formats: html print


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön maksujärjestelmästä eläinten rehualalla

eurovoc_concepts:
animal nutrition
costing
food additive
marketing
quasi-fiscal charge

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 04. 1998 KOM(1998)2251opull. Ehdotus NEUVOSTON PAATOKSEKSI yhteisön maksujärjestelmästä eläinten rehualalla (Komission esittämä) Perustelut lisäaineista ja yksityiskohtaisista annetun direktiivin 70/524/ETY1 rehualan Rehujen tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymis- ja rekisteröintimenettelyssä sovellettavista vaatimuksista sekä direktiivien 70/524/ETY, 74/63/ETY, 79/373/ETY ja 82/471/ETY, sellaisina kuin ne ovat muutettuina direktiivillä. /. /EY (KOM(1998) 216), muuttamisesta annetun direktiivin 95/69/EY2 säännösten mukaisesti laskentasäännöt eläinrehualalla. tässä päätösehdotuksessa säädetään tiettyjen maksujen säännöistä tiettyjen ja Perusperiaatteena on, että jäsenvaltiot kantavat ainoastaan sellaiset maksut, jotka kattavat suoritettujen tosiasialliset kustannukset. Tämän periaatteen soveltamisen varmistamiseksi päätöksen liitteessä luetellaan ainoat kustannukset, jotka otetaan huomioon maksuja laskettaessa. toimien Direktiivin 70/524/ETY viidennestä muutoksesta käytyjen neuvottelujen aikana tehtiin sopimus siitä, että jäsenvaltioiden ei tarvitse kantaa maksuja kuin tiettyjen lisäaineiden hyväksymisestä. Näin ollen 1 artiklan 1 kohdassa sekä liitteessä A säädetään, että maksuja voidaan kantaa ainoastaan sellaisiin ryhmiin kuuluvista lisäaineista, joiden hyväksyminen on sidoksissa lisäaineen markkinoille saattamisesta vastaavaan henkilöön. Saadun kokemuksen mukaan täytäntöönpantua järjestelmää on mahdollista muuttaa, jotta jäsenvaltioiden maksuasteikkojen välillä mahdollisesti edelleen esiintyviä eroja voidaan pienentää. Tällä ehdotuksella ei ole taloudellisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Se perustuu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. 1 EYVL L 270, 14. 12. 1970, s. I. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 98/19/EY (F. YVL L 96, 28. 3. 1998, s. 39). 2 EYVLL332, 30. 12. 1995, S. 15. 2 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön maksujärjestelmästä eläinten rehualalla EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon rehujen lisäaineista 23 päivänä marraskuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/524/ETY3 ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon tiettyjen rehualan tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymis- ja rekisteröintimenettelyssä sovellettavista vaatimuksista ja yksityiskohtaisista säännöistä sekä direktiivien 70/524/ETY, 74/63/ETY, 79/373/ETY ja 82/471/ETY muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/69/EY4 ja erityisesti sen 14 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen5, sekä katsoo, että yhteisön kannettavista maksuista, tasolla olisi määrättävä kaikissa jäsenvaltioissa tietyistä palveluista maksuja olisi kannettava ainoastaan tiettyjen lisäaineiden asiakirjojen tarkastamisesta, olisi luetteloitava kyseiset lisäaineryhmät, kannettavien maksujen olisi katettava yksinomaan palvelut suorittavan yksikön tosiasialliset palkka-, sosiaali- ja hallintokustannukset; olisi asianmukaista vahvistaa tyhjentävä luettelo kustannuksista, jotka yksinomaan otetaan huomioon mainittuja maksuja laskettaessa, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus vahvistaa kiinteät maksumäärät, jottei tosiasiallisesti aiheutuneista jokaisessa kustannuksista, ja tapauksessa todisteita toimittaa tarvitse jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle mahdollisuus muuttaa luetteloita komission katsoessa sen aiheelliseksi toimittamalla tarvittavat tiedot; tällaiset muutokset on tehtävä tässä päätöksessä säädetyllä menettelyllä, jotta saadaan aikaan tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden ja komission välille rehualan pysyvässä komiteassa, EY VL L 270, 14. 12. 1970 s. I, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 98/19/EY, EY VL L 96, 28. 3. 1998, s. 39. EYVLL332, 30. 12. 1995, s. 15. 3 4 5 EYVL ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. 2. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan mukaiselle jäsenvaltiolle tämän päätöksen liitteessä A lueteltujen lisäaineiden asiakirjojen tarkastamisesta aiheutuneista kustannuksista kannetaan maksu. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kustannuksista direktiivin 95/69/EY 5 artiklan mukaisesta tiettyjen tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymisestä kannetaan maksu. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen maksujen laskemisessa otetaan huomioon ainoastaan liitteessä B eritellyt kustannukset. 2 artikla Liitteitä voidaan muuttaa 5 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 3 artikla Tässä päätöksessä tarkoitettujen maksujen suora tai välillinen palauttaminen on kiellettyä. Jos jäsenvaltio soveltaa kiinteää maksumäärää yksittäisten tapausten arvioimisessa, tätä ei kuitenkaan pidetä välillisenä maksun palauttamisena. 4 artikla 1. Jäsenvaltioiden on laadittava säännösten täytäntöönpanoa koskevat kertomukset, joissa eritellään: kannettujen maksujen määrät maksujen jakautuminen maksujen laskentamenetelmä. Jäsenvaltioiden on toimitettava kertomukset komissiolle viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 1999. 2. Komission on esitettävä 1 kohdassa edellytettyjen kertomusten perusteella yhteenveto tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja, soveltuvin osin, ehdotuksia eläinrehualan maksujärjestelmien edelleen yhdenmukaistamisesta. 5 artikla tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, komissiota avustaa Kun päätöksellä rehualan pysyvä komitea, jäljempänä 'komitea'. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 6 artikla Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 1998. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 7 artikla Tehty Neuvoston puolesta puheenjohtaja Liite A Asiakirjat lisäaineista, joiden hyväksymisen edellytyksenä on, että henkilö on vastuussa lisäaineiden markkinoille saattamisesta direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Liite B Tyhjentävä luettelo huomioon otettavista kustannuksista laskettaessa maksuja 1 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti: palkat, soveltuvin osin myös päivärahat, eläkemaksut, henkilöstövakuutukset tilat, myös vuokra, lämmitys, valaistus ja vesi, huonekalut, huolto, vakuutus yleiset juoksevat menot, myös toimistotarvikkeet, paperitavarat, postimaksut, painatuskustannukset, televiestintä, koulutus, aikakauslehtien tilaus matkakustannukset ja niihin liittyvät kulut liittyvät asiaan näytteenotto). tekniset kustannukset (esimerkiksi laboratoriokustannukset, ISSN 1024-4492 KOM(98) 225 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 15 10 Luettelonumero : CB-CO-98-238-F1-C ISBN 92-78-33157-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg i


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1192/98 af Stephen HUGHES til Kommissionen. Overskudsproduktion af landbrugsprodukter i EF

eurovoc_concepts:
agricultural situation
agricultural surplus
report

text: C 31/22 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 5. 2. 1999 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (13. juli 1998) Det (cid:230)rede medlem rejser spłrgsm(cid:229)let om hasardspil p(cid:229) Internettet og en eventuel regulering heraf. Som det (cid:230)rede medlem m(cid:229)ske husker, foretog Kommissionen i 1991 en undersłgelse af hasardspil i det indre marked. Det viste sig, at der p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt ikke var behov for regulering af omr(cid:229)det, da disse former for tjenesteydelser kun i begr(cid:230)nset omfang var af gr(cid:230)nseoverskridende karakter. Dette forhold er nu (cid:229)benlyst ved at (cid:230)ndre sig med muligheden for on-line tjenester. Kommissionen undersłger for łjeblikket de retlige rammer for elektronisk handel og vil i den forbindelse ogs(cid:229) tage spłrgsm(cid:229)let om regulering af s(cid:229)danne on-line tjenester i betragtning. Da Kommissionen endnu ikke har analyseret den eksisterende retlige situation til bunds, kan den ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt tage stilling til, hvorvidt den vil frems(cid:230)tte forslag til forskrifter for omr(cid:229)det, og kan derfor heller ikke udtale sig om r(cid:230)kkevidden og indholdet af s(cid:229)danne. (1999/C 31/026) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1192/98 af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Overskudsproduktion af landbrugsprodukter i EF Vil Kommissionen głre detaljeret rede for 1976 › tallene for afh(cid:230)ndelse af hver enkelt kategori af landbrugs- produkter fra lager i form af: 1. 2. 3. 4. gaver til fattigere lande; eller salg til st(cid:230)rkt reducerede pricer til mellemindkomstlande s(cid:229)som Sovjetunionen; eller foder til dyr; eller destruktion/bortskaffelse. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. juni 1998) Kommissionen kan ikke i forbindelse med et svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel foretage de lange og kostbare undersłgelser, der er nłdvendige for at kunne meddele det (cid:230)rede medlem de łnskede oplysninger i sammen- fattende form. Kommissionen har dog offentliggjort et flertal af de łnskede oplysninger i (cid:229)rsberetningerne om landbrugets stilling. (1999/C 31/027) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1196/98 af Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) til Kommissionen (24. april 1998) Om: Et lovgivningsforslag vedrłrende skovbrugspolitikken Den miljłm(cid:230)ssige og kommercielle v(cid:230)rdi af skovene i EU, det v(cid:230)re sig som sundhedsfaktor eller som kilde til arbejdspladser, indeb(cid:230)rer, at en skovbrugsstrategi m(cid:229) bygge p(cid:229) skovenes mange forskellige anvendelser og p(cid:229) nłdvendigheden af en łkologisk, łkonomisk og social b(cid:230)redygtighed, som tager hensyn til EU-skovenes forskelligartethed. P(cid:229) denne baggrund og i lyset af, at Parlamentet i sin bet(cid:230)nkning om Den Europ(cid:230)iske Unions skovbrugsstrategi (A4-0414/96) (1) anmodede Kommissionen om at freml(cid:230)gge et lovgivningsforslag vedrłrende en europ(cid:230)isk skovbrugsstrategi, bedes Kommissionen oplyse fłlgende: Hvorn(cid:229)r agter den at udarbejde det n(cid:230)vnte forslag? (1) EFT C 55 af 24. 2. 1997, s. 22


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1255/98 von Leonie van BLADEL an die Kommission. Nachteile für die europäischen KMU durch Mißbrauch der Monopolstellung der niederländischen und europäischen Postdienste

eurovoc_concepts:
Netherlands
liberalisation of the market
monopoly
postal and telecommunications services
quality standard
restriction on competition
single market
small and medium-sized enterprises


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1163/98 de los diputados Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA a la Comisión. Proyectos financiados en el ámbito de LIFE II

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financial instrument
Italy
co-financing
database
disclosure of information
environmental protection
information network
project evaluation

text: C 13/22 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 1. 1999 Por otra parte, la Comisi(cid:243)n, para distribuir esta dotaci(cid:243)n entre los Estados miembros, mantuvo los siguientes criterios: la poblaci(cid:243)n que puede beneficiarse, la prosperidad nacional y regional y la gravedad de los problemas estructurales, incluido el desempleo. Estos criterios permitirÆn concentrar la ayuda comunitaria en las regiones que sufren las mayores dificultades, en particular, las regiones ultraperifØricas. Sin embargo, la distribuci(cid:243)n entre las distintas regiones nacionales de los importes asignados a cada Estado miembro para un objetivo determinado es competencia de las autoridades de este Estado miembro. (1) COM(1998)131. (1999/C 13/030) PREGUNTA ESCRITA E-1140/98 de JosØ ApolinÆrio (PSE) a la Comisi(cid:243)n (24 de abril de 1998) Asunto: Art(cid:237)culo 10 del FEDER y las Azores Habida cuenta de la especificidad de la regi(cid:243)n de las Azores (Portugal), regi(cid:243)n ultraperifØrica y, como tal, con un estatuto especial consagrado por el Tratado de la Uni(cid:243)n Europea, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n en quØ medida esta regi(cid:243)n ha recibido ayuda comunitaria en virtud del art(cid:237)culo 10 del FEDER durante el per(cid:237)odo 1994-1999 y que ayudas prevØ la Comisi(cid:243)n para el per(cid:237)odo 2000-2006? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de mayo de 1998) Durante el actual per(cid:237)odo de financiaci(cid:243)n (1994-1999), la regi(cid:243)n de las Azores no ha participado en los proyectos aprobados en virtud del art(cid:237)culo 10 del Reglamento (CEE) 2083/93 del Consejo, de 20 julio 1993, que modifica el Reglamento (CEE) 4254/88 por el que se aprueban disposiciones de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CEE) 2052/88, en lo relativo al Fondo Europeo de Desarrollo Regional (1). Durante el pr(cid:243)ximo per(cid:237)odo de financiaci(cid:243)n (2000-2006), estÆ previsto continuar la asistencia a medidas innovadoras y proyectos piloto. De acuerdo con las propuestas de la Comisi(cid:243)n (2), se asignarÆ a esta acci(cid:243)n hasta el 0,7 % de los Fondos estructurales, pero, en el momento actual, no es posible determinar el importe que se destinarÆ a una regi(cid:243)n concreta. (1) DO L 193 de 31. 7. 1993. (2) COM(98)131 final. (1999/C 13/031) PREGUNTA ESCRITA E-1163/98 de Amedeo Amadeo (NI) y Salvatore Tatarella (NI) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Proyectos financiados en el Æmbito de LIFE II (29 de abril de 1998) En julio de 1997, la Comisi(cid:243)n seleccion(cid:243) 188 proyectos que se cofinanciarÆn con cargo al instrumento financiero comunitario para el medio ambiente LIFE II. ¿Puede comunicar la Comisi(cid:243)n si entre los proyectos seleccionados figuran algunos destinados a Italia e indicar asimismo sus caracter(cid:237)sticas? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de junio de 1998) En 1997 se cofinanciaron 28 proyectos italianos con cargo al instrumento LIFE. Como cada aæo, la relaci(cid:243)n de los proyectos se public(cid:243) en el Diario Oficial (1). AdemÆs, se dispone de una base de datos, con la descripci(cid:243)n de todos los proyectos financiados por LIFE desde 1992, en la siguiente direcci(cid:243)n: http://europa. eu. int/comm/life/ home. htm


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1255/98 do Deputado Leonie van BLADEL à Comissão. Prejuízos causado às PME pelo aproveitamento abusivo da posição monopolista por parte das empresas de correios neerlandesas e europeias