title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen och förslag till rådets beslut för att stödja en säker användning av Internet"

eurovoc_concepts:
action programme
computer network
consumer protection
data protection
information network

text: 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/29 4. 1. 8. ESK föreslår att det skapas en europeisk (eller till och med en internationellt accepterad) ram för uppförandekoder, riktlinjer och åtgärder på gräsrots- nivå, till exempel direktlinjer och barnombudsmän. 4. 1. 9. ESK föreslår att alla åtgärder, riktlinjer och initiativ som presenteras i samband med de nya informa- tionstjänsterna skall garantera incitament för användan- det av dessa tjänster, så att antalet användare ökar. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen och förslag till rådets beslut för att stödja en säker användning av Internet” (1) (98/C 214/08) Den 26 januari 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 130. 3 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 1 april 1998. Föredragande var Dédée Drijfhout-Zweijtzer. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Kommissionen erkänner att Internet innebär stora möjligheter på det ekonomiska, sociala, utbild- ningsmässiga och kulturella området, men fastslår också att kriminella organisationer kan utnyttja nätet och att där finns en viss mängd olagligt och skadligt material (om än i begränsad omfattning). 1. 1. 1. När man nämner ”olagligt material” går tanken omedelbart till barnpornografi. Begreppet har dock större räckvidd och berör ett bredare spektrum: — Nationell säkerhet (instruktioner för tillverkning av terroristverk- bomber och illegala droger samt samhet). — Skydd av minderåriga (vilseledande marknadsföring, våld, pornografi). — Skydd av den mänskliga värdigheten (hets mot folkgrupp eller rasdiskriminering). (1) EGT C 48, 13. 2. 1998, s. 8. — Ekonomisk säkerhet (bedrägeri, instruktioner för illegal kopiering av kreditkort). — Informationssäkerhet (uppsåtlig ”hacking”). — Skydd av privatlivet (ej auktoriserad vidarebefordran av personuppgifter, trakasserier). — Skydd av den personliga integriteten (förtal, olaglig jämförande reklam). — Immaterialsrätt (ej auktoriserad distribution av ma- terial med copyrightskydd, till exempel mjukvara eller musik). 1. 1. 2. Med skadlig information avses både sådan information som är tillåten, men vars spridning är begränsad (exempelvis endast för vuxna), och informa- tion som kan uppfattas som stötande för vissa användare. 1. 2. Kommissionen anser med rätta att man vid sidan om en aktiv politik för att främja en positiv användning av Internet också måste vidta åtgärder för att motverka missbruk. C 214/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 1. 3. Kommissionens handlingsplan syftar till att be- kämpa olagligt och skadligt material på Internet. Efter- som det är svårt att upprätta virtuella gränser eller spärrar på Internet och då begreppet ”olaglig och skadlig information” tolkas olika i olika medlemsstater är detta absolut en fråga som hör hemma på europeisk nivå. Handlingsplanen bör därmed ses som ett komplement till och en eventuell skärpning av befintliga åtgärder och initiativ i olika medlemsstater. 2. Sammanfattning av kommissionens förslag 2. 1. Handlingsplanen bygger på tre pelare: — Att främja system för självreglering (framför allt bekämpning av olaglig information). — Att utveckla klassnings- och kodningssystem (filtre- ring av skadlig information). — Information (utbildning av föräldrar, lärare och elever). Rådet, parlamentet och medlemsstaternas regeringar har i ett antal sammanträden och sammankomster uttalat sitt stöd för riktlinjerna. 2. 2. Genomförandet av handlingsplanen kräver stöd från gemenskapen (totalt 30 miljoner ecu under en fyraårsperiod). 2. 2. 1. Handlingslinje 1 syftar till att skapa en säker miljö genom att gemenskapen ger finansiellt stöd till ett europeiskt nätverk av direktlinjer och verkar för att man får till stånd uppförandekoder och normer inom självregleringsinstanser (totalt 5,6 miljoner ecu). 2. 2. 2. Handlingslinje 2 är avsedd att utveckla filtre- rings- och utvärderingssystem genom att låta leverantö- rerna själva visa på fördelarna med systemen (totalt 12,7 miljoner ecu). 2. 2. 3. Handlingslinje 3 vill uppmuntra informations- kampanjer som riktas mot vuxna och lärare genom att först ta fram ett basmaterial (som utformats med hänsyn till varje medlemsstats särdrag) och därefter sprida det via studiecirklar, föredrag och media (även Internet). Den totala kostnaden för denna handlingslinje uppgår till 9,4 miljoner ecu. 3. Ekonomiska och sociala kommitténs kommentarer 3. 1. Ekonomiska och sociala kommittén ställer sig rent generellt mycket positiv till kommissionens förslag till handlingsplan. Kommittén noterar för övrigt att kommissionen med hjälp av de planerade åtgärderna verkligen avser att hitta lösningar på de olika problemen. Det vore ännu viktigare att verka för en förändrad mentalitet, som i sig skulle leda till mindre missbruk. Kommittén inser dock att detta inte är realistiskt. 3. 1. 1. Ekonomiska och sociala kommittén är mycket nöjd med den åtskillnad som kommissionen gör i sin handlingsplan mellan olagligt och skadligt innehåll. 3. 1. 1. 1. Beträffande omsättningen i konkret handling kan Ekonomiska och sociala kommittén dock konstatera att kommissionen knappast riktat någon som helst uppmärksamhet mot olaglig information i fråga om skyddet av immaterialrätten, den personliga integriteten och privatlivet eller mot brott som hotar den nationella och ekonomiska säkerheten. A¨ ven om dessa aspekter uttryckligen berörs av begreppet ”olaglig information” har kommissionen valt att anslå mest resurser till de handlingslinjer som är inriktade på skyddet av minderåriga (informationskampanjer och utvecklingen av hjälpmedel för användarna). Detta stöd uppgår till 20,1 miljoner ecu. Kommittén anser att detta är en i allvarlig brist och tar upp denna fråga på nytt slutsatserna. 3. 1. 1. 2. Ekonomiska och sociala kommittén instäm- mer helt och hållet i att kampen mot olaglig information främst bör ske genom självreglering och tillämpning av gällande lagstiftning. Ekonomiska och sociala kommittén undrar dock 3. 2. om det i kampen mot skadlig information inte är en alltför stor begränsning att endast rikta in sig på tillgången till och kunskapen om hjälpmedel som hindrar att man kommer i kontakt med dylik information. Kommittén är inte helt övertygad om att man kan lösa ett socialt problem tillräckligt effektivt med hjälp av de tekniska lösningar som kommissionen föreslår. En fara med en alltför teknisk syn på problemet 3. 2. 1. är att föräldrar och lärare tror att deras barn befinner sig i en säker miljö och inte längre behöver någon tillsyn så fort man har installerat ett filter. De inser inte att filtersystemen har många brister som just barn är mycket duktiga på att upptäcka. I verkligheten har ofta barnen större datakunskaper än både föräldrar och lärare. Ekonomiska och sociala kommittén undrar därför om den avsedda målgruppen (föräldrar och lärare) är tillräckligt delaktig i arbetet med att utarbeta dessa system. 2. 2. 4. Handlingslinje 4 omfattar stödåtgärder (rättsli- ga aspekter, sammankomster och utvärdering). Till detta krävs 2 miljoner ecu. A¨ ven om kodning rent generellt har många 3. 3. fördelar i fråga om rubricering och klassning av informa- tion, och härigenom kan förbättra Internets överskådlig- 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/31 het och tillgänglighet, gäller denna iakttagelse såväl önskad som oönskad information. Ekonomiska och sociala kommittén vill i detta sammanhang visa för kommissionen att kodning i praktiken också kan ha motsatt effekt. Det är inte bara den oskadliga informatio- nen som klassas, utan också den som eventuellt kan vara skadlig, till exempel pornografi. För den som är på jakt efter skadlig information blir det på så sätt mycket lättare att hitta just denna information på Internet. 3. 3. 1. Ekonomiska och sociala kommittén konstate- rar i detta sammanhang — i strid mot tidigare löften — att det för närvarande endast finns en större leverantör av webbläsarprogram med PICS-filter (Platform for Internet Content Selection) för kodning och klassning (Microsoft Explorer). O¨ vriga leverantörer, såsom Net- scape och (det europeiska) Opera, saknar PICS-filter. Om man inte inför rättsligt bindande förpliktelser kommer det alltid finnas program som saknar PICS-filter — även om Netscape och Opera inför dem — vilket innebär att barn relativt lätt kan ta sig förbi hindren. A¨ ven om ESK inte ställer sig helt negativ till utvecklingen av PICS-filter, anser dock kommittén att det finns många frågetecknen kring påståendet att PICS-filter kan göra Internetmiljön så säker att skadlig information inte längre får något utrymme. 3. 4. Ekonomiska och sociala kommittén håller med kommissionen om att den kulturella och samhälleliga mångfalden grundad på yttrandefriheten är något myck- et positivt som inte får inskränkas när man eftersträvar en säker användning av Internet. Skyldigheten att bedöma vad som är skadligt eller ej skall ligga hos den enskilde, oberoende av om denne ansvarar för barns uppfostran eller ej. I detta hänseende vill kommittén fästa kommissionens uppmärksamhet på att hjälpmedlen för filtrering (tekniskt sett) inte enbart kan användas av föräldrar och lärare för att skydda barnen från skadlig information, utan även av leverantörer av Internet- tjänster. Detta kan innebära att ett system som beskrivs som ”user-empowering” kan bli kontrollinstrument som begränsar medborgarnas valmöjligheter. 3. 5. Ekonomiska och sociala kommittén vill också uppmärksamma kommissionen på att Internet är mer än World Wide Web. PICS-filtret, som kodningssystemen grundar sig på, löser inga problem för varken chatt (diskussion via datorn), elektronisk post eller nyhets- grupper (diskussionsforum). Kommittén anser inte heller det vara realistiskt att tro att man skall hitta några kodningsbaserade filtersystem för en säker användning av Internet. De föreslagna åtgärderna löser inte proble- men i fråga för vissa vanligt förekommande Internet- tillämpningar såsom chatt och e-post, som också an- vänds av barn. Ekonomiska och sociala kommittén vill 3. 6. för kommissionen uttryckligen framhålla blockeringsmöj- ligheten som ett alternativ till kodning. Blockering är förvisso ett grövre instrument, men är för den skull inte mindre effektivt. Blockeringsprogram kräver inte någon kodning av ägaren eller informationsleverantören, utan bygger på en tredje part som kan utarbeta målgruppsspe- cifika förteckningar med anstötliga uttryck. I USA finns redan ett tiotal program (Cybernanny, Surfpatrol, m. fl. ) som när de installerats i persondatorn, på grundval av dessa förteckningar, ersätter alla anstötliga ord och bilder med pip eller svarta rutor. 3. 6. 1. Skillnaden mellan kodning och blockering är viktig, eftersom kodningen kräver branschövergripande åtgärder (alla dataleverantörer måste delta), medan det i fråga om blockeringsprogrammen räcker med riktade innovationsincitament. Beträffande blockeringspro- grammen är det särskilt viktigt att stimulera efterfråge- sidan (föräldrar, lärare och annan undervisningsperso- nal) samtidigt som kodningen endast blir framgångsrik om branschövergripande åtgärder vidtas på utbudssi- dan. Med hänsyn till ovanstående kommentarer (punk- terna 3. 3-3. 5) gör Ekonomiska och sociala kommittén bedömningen att den största nyttan uppnås om man försöker lösa problemen genom att öka efterfrågan på användbara blockeringsprogram. 3. 6. 2. Människorättsorganisationernas argument att blockering inskränker yttrandefriheten bedöms av Eko- nomiska och sociala kommittén som orealistiskt, efter- som det vid tillämpning av dylika program inte är informationssändaren utan mottagaren som ansvarar för att filtren används på ett korrekt sätt. Praxis (i USA) visar att föräldrar och lärare som behöver en säker miljö för sina barn själva kan arbeta med blockeringsprogram- men utan större problem. Kommittén antar att bristande kunskap om denna möjlighet å ena sidan och bristande allmänna IT-kunskaper å andra sidan är två viktiga orsaker till att man hittills visat ett mycket begränsat intresse för dylika blockeringsprogram i Europa. 3. 7. I meddelandet från kommissionen saknar Ekono- miska och sociala kommittén en åtskillnad mellan öppna och slutna nät. Medborgarnas behov av högkvalitativ och lättillgänglig information har gett upphov till en marknad för Internetbaserade nät, som visserligen utgör en del av Internet men som har tillgång till en mycket begränsad del av Internets information. Dylika ”mini- Internet” kan alltså inte jämföras med det världsomspän- nande Internet, varken i fråga om innehåll eller mångfald. 3. 7. 1. Leverantörer av sådana (storskaliga) ”mini- Internet” eller intranät styr själva helt och hållet över nätets innehåll och kan erbjuda sina kunder kvalitetsga- rantier. Dessa garantier gäller inte bara kapacitet och säkerhet utan även informationens överskådlighet och tillförlitlighet. C 214/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 3. 7. 2. I sådana slutna nät finns det också en skarp gräns mellan dem som tillhandahåller information (före- tag) och användarna (kunder). De enskilda användarna har i dessa nät heller inte några egna hemsidor. Det säger sig självt att dylika intranät är något lättare att hålla fria från olaglig och skadlig information än vad som är fallet med det öppna, världsomspännande Internet. Ekonomiska och sociala kommittén förutspår också att dylika slutna nät i allt högre grad kommer att tillgodose medborgarnas behov av ett säkert Internet. Med hänsyn till handlingsplanens löptid frågar sig kommittén i vilken utsträckning de föreslagna handlings- linjerna kommer att påverka denna utveckling. 4. Slutsatser 4. 1. De föreslagna handlingslinjerna gör att Ekono- miska och sociala kommittén ställer sig frågande till den ambitionsnivå som kännetecknar handlingsplanen. Kommittén anser det vara mycket osannolikt att de föreslagna åtgärderna på sikt leder till ett ”säkert” Internet. För att skapa en verkligt säker Internetmiljö krävs först och främst ett mycket distinkt urval av information vid källan. Kommittén anser att detta inte är någon realistisk utgångspunkt i fråga om det världsomspännande Internet. 4. 1. 1. Ekonomiska och sociala kommittén bedömer också möjligheten att koda och därefter klassa all information på Internet som praktiskt ogenomförbar. Kommunikation (chatt, e-post, diskussionsforum) är omöjlig att klassa och kommittén anser därför åtgärder- na för att främja filtersystem som bygger på kodning (handlingslinje 2) inte är till någon nytta. 4. 2. Ekonomiska och sociala kommittén föreslår att handlingsplanen begränsas till att bekämpa illegal information (handlingslinje 1) genom system för själv- reglering och tillämpning av gällande lagstiftning. Lägre prioritet bör ges åt utvecklingen av hjälpmedel för att bekämpa skadlig information (handlingslinje 2). 4. 2. 1. I fråga om det sistnämnda området (införande av filter- och klassningssystem) förväntar sig Ekonomis- ka och sociala kommittén en sund marknadsreaktion och att blockeringsprogram kommer att utvecklas och Bryssel den 29 april 1998. tillhandahållas av kommersiella skäl. Bland föräldrar och undervisande personal tycks efterfrågan öka på filtersystem för information som bedöms vara olämplig för minderåriga, framför allt om dylika system kan installeras på egen hand. Kommittén anmodar kommis- sionen att inom ramen för handlingslinje 2 undersöka och utveckla incitament på detta område för befintliga system. 4. 2. 1. 1. Handlingslinje 3 (utformning och spridning av ett grundmaterial som anpassats till respektive medlemsstat) bedömer Ekonomiska och sociala kom- mittén dock vara av största betydelse. Föräldrar och lärare kan inte få nog mycket information om att de också spelar en övervakande och uppfostrande roll i fråga om Internet. Betydelsen av denna handlingslinje är dock 4. 2. 1. 2. inte begränsad till skyddet av minderåriga. Alla (framti- da) användare kan dra nytta av denna information. 4. 2. 1. 3. Ekonomiska och sociala kommittén fäster stor vikt vid utbytet av (goda) erfarenheter (mellan exempelvis utbildningsanordnare, konsumentorganisa- tion osv), vilket planeras ingå i denna handlingslinje. 4. 2. 2. Ekonomiska och sociala kommittén uttalar ett mycket starkt stöd för inrättandet av ett europeiskt nätverk av direktlinjer. Anslagen till detta nätverk, som ingår i de 5,6 miljoner ecu som avsatts för handlingslinje 1, bör därför höjas. Att inrätta ett europeiskt nätverk av direktlinjer kräver att många parter gör stora satsningar och ett nära samarbete med staten, som enligt ESK bär det huvudsakliga ansvaret för skyddet av medborgarna och tillämpningen av gällande lagstiftning. 4. 2. 2. 1. Ekonomiska och sociala kommittén föreslår därför att en stor del av anslagen till handlingslinje 2 i stället går till inrättandet av detta nätverk och att detta sker i nära samarbete med berörda myndigheter. 4. 3. Slutligen är det kommitténs uppfattning att det kommer att behövas enhetliga och effektiva organ i form av konsumentrådgivningscentraler, med hänsyn till att man kan vänta ett mångskiftande utbud av tjänster, tjänsteleverantörer och nätoperatörer. Konsu- mentskyddet måste stärkas genom tillsättande av ”kon- sumentombudsmän” vid de regleringsorgan som ansva- rar för telekommunikation. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1162/98 von den Abgeordneten Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA an die Kommission. Pilotprojekte für neue wirtschaftliche und soziale Entwicklungsmöglichkeiten

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Italy
economic development
job creation
project evaluation
regional cooperation
social development

formats: html pdf print

text: C 402/84 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 12. 98 (98/C 402/104) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1158/98 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (24. April 1998) Betrifft: Hausfrauen In einem Zeitungsartikel wurde ganz allgemein (cid:252)ber eine EU-Bestimmung berichtet, in der die wichtige Rolle der Hausfrauen in der modernen Gesellschaft anerkannt und ihre Funktion und wertvolle Rolle in der Familie gesch(cid:252)tzt wird. Kann die Kommission daher folgende Fragen beantworten: 1. Welche rechtliche Tragweite hat diese Bestimmung? 2. Ist in dieser Bestimmung die Vergabe von Gemeinschaftsmitteln f(cid:252)r Hausfrauen vorgesehen (wie im genannten Zeitungsartikel behauptet wird)? 3. Wenn ja, wie sind derartige Gelder erh(cid:228)ltlich? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (29. Mai 1998) Die Kommission ist sich (cid:252)ber die wichtige Rolle der Hausfrauen in der Familie und in der Gesellschaft insgesamt im klaren, weist aber darauf hin, da(cid:223) es auf diesem Gebiet keine Bestimmungen der Gemeinschaft gibt. (98/C 402/105) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1162/98 von Amedeo Amadeo (NI) und Salvatore Tatarella (NI) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Pilotprojekte f(cid:252)r neue wirtschaftliche und soziale Entwicklungsm(cid:246)glichkeiten Die Europ(cid:228)ische Kommission hat Mittel in H(cid:246)he von 103 Mio Ecu f(cid:252)r 106 Pilotprojekte zur Untersuchung neuer M(cid:246)glichkeiten der wirtschaftlichen und sozialen Entwicklung in den St(cid:228)dten und Regionen der Europ(cid:228)ischen Union vorgesehen. Ihrer Ansicht nach sollten dadurch neue Instrumente zur Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen entwickelt werden. Im Rahmen der genannten Pilotprojekte sind Ma(cid:223)nahmen vorgesehen, wie unter anderem neue Arten der Besch(cid:228)ftigung, (cid:252)berregionale Zusammenarbeit und kulturelle Themen, F(cid:246)rderungen und Innovationen, regionale Initiativen im Bereich der Informationsgesellschaft und Innovationen f(cid:252)r die Stadtent- wicklung. Kann die Kommission mitteilen, ob sich darunter auch Projekte befinden, die Italien betreffen, und, wenn ja, genauere Angaben (cid:252)ber sie machen? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (28. Mai 1998) Im laufenden F(cid:246)rderzeitraum (1994-1999) wurden 25 Projekte in Italien gem(cid:228)(cid:223) Artikel 10 der Verordnung (cid:252)ber den Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung (EFRE) (1) genehmigt. F(cid:252)r diese Projekte mit Gesamtkosten von 50 Mio. Ecu wurden 27,5 Mio. Ecu gew(cid:228)hrt. Das Verzeichnis der Projekte wird den Herren Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar (cid:252)bermittelt. (1) ABl. L 193 vom 31. 7. 1993


title: WRITTEN QUESTION No. 1168/98 by Graham WATSON to the Commission. General aviation

eurovoc_concepts:
air quality
air transport
airport
civil aviation
noise
transport infrastructure

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/85 (98/C 402/106) SKRIFTLIG FR¯GA E-1167/98 fr(cid:229)n Graham Watson (ELDR) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Allm(cid:228)nflyg Allm(cid:228)nflyget utg(cid:246)r den (cid:246)verl(cid:228)gset st(cid:246)rsta sektorn inom europeisk luftfart, med flera flygplan, flera passagerare och flera verksamhetsorter (cid:228)n n(cid:229)got annan sektor. Hur v(cid:228)ll(cid:228)mpat (cid:228)r allm(cid:228)nflyget f(cid:246)r kommissionens strategi f(cid:246)r flygtrafik och vad g(cid:246)r kommissionen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att allm(cid:228)nflyget ges samma konkurrensm(cid:246)jligheter som kommersiell flygtrafik? (98/C 402/107) SKRIFTLIG FR¯GA E-1353/98 fr(cid:229)n Graham Watson (ELDR) till kommissionen (7 maj 1998) ˜mne: L(cid:228)tta flygplan och en integrerad transportpolitik Erk(cid:228)nner kommissionen betydelsen av att best(cid:229)ndsdel inom en integrerad transportpolitik f(cid:246)r EU? inbegripa anv(cid:228)ndningen av l(cid:228)tta flygplan som en n(cid:246)dv(cid:228)ndig Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1167/98 och E-1353/98 ingivna av Neil Kinnock f(cid:246)r kommissionen (10 juni 1998) Allm(cid:228)nflyg har en rent kommersiell karakt(cid:228)r och det omfattas d(cid:228)rf(cid:246)r helt och h(cid:229)llet av tredje (cid:229)tg(cid:228)rdspaketet f(cid:246)r avreglering av flygtransporter. Det har d(cid:228)rf(cid:246)r full tillg(cid:229)ng till gemenskapens inre marknad i likhet med annan kommersiell flygtrafik. Mot bakgrund av allm(cid:228)nflygets betydelse f(cid:246)rs(cid:246)ker kommissionen ocks(cid:229) se till att transport(cid:246)rerna har st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga tillg(cid:229)ng till (cid:246)verbelastade flygplatser. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler f(cid:246)r f(cid:246)rdelning av ankomst- och avg(cid:229)ngstider vid gemenskapens flygplatser (1) (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) denna sektor. (1) EGT L 14, 22. 1. 1993. (98/C 402/108) SKRIFTLIG FR¯GA E-1168/98 fr(cid:229)n Graham Watson (ELDR) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Allm(cid:228)nflyg Under de senaste (cid:229)ren har antalet flygplatser i EU som s(cid:229)lts f(cid:246)r att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l eller som har lagts ned (cid:246)kat. Detta har inneburit att allm(cid:228)nflyget i allt h(cid:246)gre grad blivit beroende av ett f(cid:228)rre antal flygf(cid:228)lt. Inser kommissionen, i det att man f(cid:246)rs(cid:246)ker s(cid:228)kerst(cid:228)lla rimliga milj(cid:246)normer och normer f(cid:246)r bullerf(cid:246)roreningar, att allm(cid:228)nflyget och det allt mindre antalet flygplatser som l(cid:228)mpar sig f(cid:246)r allm(cid:228)nflyg (cid:228)r h(cid:229)rt pressade


title: WRITTEN QUESTION No. 1294/98 by Robin TEVERSON to the Commission. The Ad Hoc Group on Illegal Trade in Ozone- depleting substances

eurovoc_concepts:
customs inspection
dangerous substance
exchange of information
illicit trade
stratospheric pollutant
stratospheric pollution
vocational training

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/87 (98/C 354/139) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1276/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gerhard Hager (NI) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Laajentuminen › vapaa liikkuvuus › siirtyma¤ajat Henkilo¤iden vapaata liikkuvuutta koskevalle alalle asetetut siirtyma¤ajat osoittautuivat hyo¤dyllisiksi toimenpi- teiksi tarvittavan mukaututtamisen varmistamiseksi jo edellisen, etela¤a¤n laajentumisen yhteydessa¤, kun Espanja ja Portugali liittyiva¤t yhteiso¤o¤n. Myo¤s tulevan laajentumiskierroksen aikana on odotettavissa, etta¤ ja¤senyytta¤ hakeneista valtioista unioniin suuntautuva muuttoliike voimistuu huomattavasti ja etta¤ muuttoliike suuntautuu ennen kaikkea ympa¤ro¤iviin ja¤senvaltioihin. 1. Minka¤ syiden perusteella komissio teki pa¤a¤to¤ksen siirtyma¤ajan pituudesta etela¤a¤n laajentumisen yhteydes- sa¤? 2. Minka¤ tutkielmien tai tutkimusten perusteella pa¤a¤to¤s tehtiin? 3. Mita¤ tutkielmia tai tutkimuksia komissiolla on ollut ta¤ha¤n saakka ka¤yto¤ssa¤a¤n tulevan laajentumisen valmistelua varten? 4. Mika¤ on komission mielesta¤ siirtyma¤ajan pituutta koskeva realistinen arvio tulevan ita¤a¤n laajentumisen yhteydessa¤? Jos siirtyma¤ajan pituudesta verrattaessa sita¤ etela¤a¤n laajentumisen yhteydessa¤ sovellettuun siirtyma¤aikaan 5. on olemassa muita arvioita, miten komissio perustelee ta¤ma¤n eron? 6. Mika¤ on komission arvio muuttoliikkeen laajuudesta tyo¤markkinoiden avautuessa? 7. Mika¤ on komission arvio muuttajien ika¤-, sukupuoli-, ym. rakenteesta? 8. Mitka¤ ovat komission mielesta¤ muuttoliikkeen syyt? 9. Mika¤ on komission arvio muuttajien suuntautumisesta eri ja¤senvaltioihin? Toivoisin, etta¤ edella¤ mainittuihin kysymyksiin vastatessa ottaisitte huomioon tiedot, jotka on kera¤tty Agenda 2000:n viime vuoden heina¤kuussa tapahtuneen julkaisemisen ja¤lkeen. Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. kesa¤kuuta 1998) Ja¤senyysneuvottelut ovat hallitustenva¤lisia¤ neuvotteluja, jotka ka¤yda¤a¤n ja¤senvaltioiden ja kunkin hakijamaan va¤lilla¤. Vaikka komissiota pyydeta¤a¤n tekema¤a¤n kaikkia ja¤senyysneuvotteluihin liittyvia¤ kysymyksia¤ koskevia ehdotuksia, ja¤senvaltiot yhdessa¤ muotoilevat yhteiso¤n kannat. Arvoisan parlamentin ja¤senen kysymykset komission neuvotteluissa tekemista¤ pa¤a¤to¤ksista¤ eiva¤t siksi ole asiaankuuluvia. (98/C 354/140) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1294/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Robin Teverson (ELDR) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Otsonia tuhoavien aineiden laitonta kauppaa ka¤sitteleva¤ tilapa¤inen tyo¤ryhma¤ Mita¤ pa¤a¤to¤ksia¤ tehtiin otsonia tuhoavia aineita ka¤sitteleva¤n tilapa¤isen tyo¤ryhma¤n kokouksessa 26. maaliskuuta 1998, ja milloin se kokoontuu uudelleen? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (3. kesa¤kuuta 1998) Otsonikerrosta heikenta¤vien aineiden laitonta kauppaa ka¤sitteleva¤n tyo¤ryhma¤n kokoukseen osallistuivat komission, ja¤senvaltioiden ympa¤risto¤- ja tullihallintojen, Euroopan kemian teollisuuden ja laittomasta CFC- yhdisteiden ja halonien laittomasta kaupasta Euroopassa kirjan julkaisseen kansalaisja¤rjesto¤n edustajat. Kokouksessa vaihdettiin hyo¤dyllista¤ tietoa otsonikerrosta heikenta¤vien aineiden saatavuudesta ja hinnoista yhteiso¤ssa¤. Sen perustella CFC-yhdisteet na¤ytta¤isiva¤t ka¤yneen entista¤ harvinaisemmiksi, mutta laiton tuonti aiheuttaa edelleen ongelmia


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1237/98 do Deputado Allan MACARTNEY à Comissão. Imposto sobre os prémios de seguro no Reino Unido

eurovoc_concepts:
United Kingdom
VAT
electrical energy
insurance
insurance premium
motor vehicle
retail trade
tax system
tourism

text: C 386/98 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 (98/C 386/136) PERGUNTA ESCRITA E-1237/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Imposto sobre os prØmios de seguro no Reino Unido TerÆ a Comissªo considerado o impacto de uma taxa mais elevada do imposto sobre os prØmios de seguro no sector retalhista e de aluguer de aparelho elØctricos, no sector tur(cid:237)stico e no sector automobil(cid:237)stico no Reino Unido? O imposto sobre os prØmios de seguro foi introduzido para evitar as chamadas altera(cid:231)ıes de valor. SerÆ que a Comissªo verificou o impacto no mercado de seguros de viagem da introdu(cid:231)ªo de uma taxa mais elevada do imposto sobre os prØmios de seguro, nos casos em que parece nªo haver possibilidade de altera(cid:231)ªo de valores? TerÆ a Comissªo consciŒncia de que desde a introdu(cid:231)ªo desta taxa mais elevada do imposto se registou uma diminui(cid:231)ªo no nœmero de pessoas que fazem seguros de viagem? Para alØm disso, estarÆ a Comissªo conciente de que esta taxa mais elevada de imposto sobre os prØmios de seguro levou a um aumento de garantias nªo-seguradas para ve(cid:237)culos a motor e, consequentemente, uma menor protec(cid:231)ªo para os proprietÆrios de autom(cid:243)veis no Reino Unido? EstarÆ a taxa mais elevada do imposto sobre os prØmios de seguros para estes sectores em conformidade com o princ(cid:237)pio da liberdade de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os e o Direito da concorrŒncia da CE? TerÆ a Comissªo respondido a queixas sobre o imposto sobre os prØmios de seguro dos sectores afectados e, em caso afirmativo, qual foi a resposta? Resposta dada pelo ComissÆrio Van Miert em nome da Comissªo (15 de Junho de 1998) Foram apresentadas (cid:224) Comissªo em 1997 diversas denœncias relativas ao aumento do imposto sobre os prØmios de seguro no sector das viagens e do comØrcio retalhista de bens de equipamento elØctrico, encontrando-se o respectivo exame em curso, em especial na perspectiva do artigo 92o do Tratado CE. Estes impostos tinham sido aumentados pelas Autoridades brit(cid:226)nicas em 1 de Abril de 1997 no (cid:226)mbito de medidas destinadas a lutar contra a evasªo fiscal no que se refere ao IVA. Na sequŒncia de discussıes realizadas no final de 1997 entre as Autoridades brit(cid:226)nicas e a Comissªo, estas informaram a Comissªo, por carta de 6 de Maio de 1998, da extensªo da taxa majorada aplicÆvel aos prØmios de seguro a todas as profissıes que vendem seguros de viagem. Esta medida produzirÆ efeitos em 1 de Agosto de 1998. Esta decisªo suprime, segundo a Comissªo, o carÆcter discriminat(cid:243)rio da taxa majorada sobre o seguro de viagem que tinha sido introduzida em 1997 e o seu potencial efeito de assistŒncia (cid:224)s profissıes que a ela nªo se encontravam sujeitas A Comissªo continua alØm disso a examinar as medidas de aumento do imposto sobre o seguro relativo aos bens de equipamento elØctrico. SerÆ dada uma resposta aos autores das denœncias logo que a Comissªo chegue a uma conclusªo sobre os efeitos das medidas em questªo. (98/C 386/137) PERGUNTA ESCRITA E-1247/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Nªo emissªo de passaportes a refugiados croatas A GrØcia recebeu durante a guerra na ex-JuguslÆvia refugiados de todos os Estados Federais Jugoslavos, muitos dos quais ainda permanecem no pa(cid:237)s. Com base na nova legisla(cid:231)ªo grega, para obter trabalho e permanecer no territ(cid:243)rio grego, os refugiados devem ter uma «carta verde de trabalho». Condi(cid:231)ªo bÆsica para a obten(cid:231)ªo dessa carta Ø a confirma(cid:231)ªo da identidade pelo passaporte


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1182/98 van Anna KARAMANOU aan de Commissie. Nefaste gevolgen van videospelletjes voor de lichamelijke en geestelijke gezondheid van kinderen

eurovoc_concepts:
automatic game
consumer information
consumer protection
early childhood
health risk
product safety
public health
toy industry
young person

text: 18. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 13/25 (1999/C 13/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1182/98 van Anna Karamanou (PSE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Nefaste gevolgen van videospelletjes voor de lichamelijke en geestelijke gezondheid van kinderen Moderne wetenschappelijke onderzoeken en studies hebben aangetoond dat videospelletjes nefaste gevolgen hebben voor de gezondheid › epileptische aanvallen, aantasting van de gezichtszenuw, felle hoofdpijn en zelfs de dood. Bovendien wordt de psychische gezondheid en het psychische evenwicht van kinderen ondermijnd doordat zij gewend raken aan geweld en conflicten. De laatste tijd horen we steeds meer berichten over crimineel gedrag van kinderen en nooit eerder geziene voorvallen zoals het recente bloedbad in een school in Arkansas (VS). Kan de Commissie zeggen op welke manier zij denkt in te grijpen en welke maatregelen zij wil nemen enerzijds om de psychische en de lichamelijke gezondheid van kinderen te beschermen tegen schadelijke videospelletjes en anderzijds om de criminaliteit van kinderen in de Europese Unie tegen te gaan? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (18 juni 1998) Met betrekking tot de gevolgen van videospelletjes voor de geestelijke gezondheid zij verwezen naar het antwoord van de Commissie op mondelinge vraag H-412/98 van het geachte parlementslid tijdens het vragenuur van de plenaire vergadering van het Parlement in mei 1998 (1). De gevaren voor de lichamelijke gezondheid van kinderen vallen onder Richtlijn 88/378/EEG van de Raad van 3 mei 1988 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen van de Lidstaten inzake de veiligheid van speelgoed (2), voor zover het gaat om videospelletjes die als speelgoed in de zin van de richtlijn kunnen worden aangemerkt (zie bijlage I, punt 1, onder 18). Bij deze richtlijn worden enerzijs bijzondere essentiºle vereisten met betrekking tot de electrische eigenschappen vastgesteld (bijlage II, punt II, onder 4) en anderzijds een algemene vereiste volgens welke gebruikers van speelgoed alsmede derden beveiligd moeten zijn tegen gevaren voor de gezondheid of lichamelijk letsel wanneer het speelgoed wordt gebruikt overeenkomstig zijn bestemming of op een wijze die, gezien het gebruikelijke gedrag van kinderen, te verwachten is (bijlage II, punt I, onder 1). Met betrekking tot met name de gevaren voor epilepsie door het gebruik van videospelletjes is het de Commissie bekend dat in twee lidstaten, nl. het Verenigd Koninkrijk en Frankrijk, een wetenschappelijke studie ter zake is verricht en dat Frankrijk een regeling zou hebben goedgekeurd waarin etiketteringsvereisten voor videospelle- tjes, software en consoles voor videospelletjes zijn vastgesteld om de consument voor te lichten over de gevaren voor epilepsie die aan het gebruik van deze spelletjes verbonden zijn voor bepaalde personen en over de bij gebruik te nemen voorzorgsmaatregelen. De Commissie zal onderzoeken of de Franse regelgeving gegrond is en de andere lidstaten raadplegen. Bovendien heeft de Commissie op 15 april 1998 een gewijzigd voorstel goedgekeurd voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad houdende vaststelling van een communautair actieprogramma voor letselpre- ventie op het gebied van de volksgezondheid (3). Het begrip letsel in dit programma omvat onder andere ongevallen waarbij kinderen betrokken zijn en die thuis, op school of tijdens de vrijetijdsbesteding gebeuren, en bepaalde aspecten van aan zichzelf toegebrachte schade. Het programma voorziet in activiteiten op het gebied van de verzameling van gegevens, de analyse van risicofactoren en preventieve maatregelen met het oog op een vermindering van de incidentie van met name een doeltreffender verspreiding en toepassing van goede praktijken en preventietechnieken. De veiligheid van spelletjes en de gevolgen daarvan voor de gezondheid van kinderen zullen worden behandeld in communautaire deskundigennetwerken die door het programma zullen worden opgericht of versterkt. (1) Handelingen van het Parlement (mei 1998). (2) PB 187 van 16. 7. 1988. (3) COM(98) 229 def. (1999/C 13/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1194/98 van Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Onroerendgoeddeskundigen (24 april 1998) De beroepsorganisatie van onroerendgoeddeskundigen, die overeenkomstig de Spaanse wetgeving inzake verenigingen is opgericht en staat ingeschreven bij het bevoegde Ministerie, oefent sinds 1993 de functies uit van beheer en bemiddeling in de onroerendgoedsector


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för artonde gången av direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carcinogenic substance
consumer protection
dangerous substance
marketing

text: 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/73 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för artonde gången av direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläp- pande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (1) (98/C 214/20) Den 26 januari 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) utsåg Ekonomiska och sociala kommittén Bo Green till huvudföredragande och antog följande yttrande med 83 röster för och 2 nedlagda röster. 1. Bakgrund Kommissionens direktiv 96/54/EG (2) (den 22:a 1. 1. anpassningen till tekniska framsteg) införde 16 nya ämnen som antingen är cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska (c/m/r) i bilaga I i direktiv 67/548/EEG (3) (direktivet om farliga ämnen). 1. 2. Granskningen av informationen om den nya klassificeringen av c/m/r-substanser genomfördes av den arbetsgrupp inom Kommittén för tekniska framsteg som är ansvarig för klassificering och märkning av farliga ämnen och preparat. Berörda företag närvarade vid arbetsgruppens möten och deltog i granskningen av den tillgängliga informationen om dessa ämnen. Direktiv 94/60/EG (4), den 14:e anpassningen av 1. 3. direktiv 76/769/EEG (5) om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar), föreskriver att de ämnen som klassificerats som c/m/r inte skall få säljas till allmänheten. 2. Förslagets innehåll 2. 1. Den föreslagna artonde ändringen innebär endast att bilagan till direktiv 76/769/EEG utvidgas till att omfatta de ämnen som klassificerats som cancerframkal- lande, mutagena eller reproduktionstoxiska i den 22:a anpassningen till av direktiv 67/548/EEG och denna ändring förbjuder därigenom försäljning av dessa ämnen till allmänheten. framsteg tekniska 2. 2. De företag som producerar de c/m/r-ämnen som omfattas av den föreslagna 18:e ändringen har rådfrågats. De har även bekräftat att de inte motsätter (1) EGT C 59, 25. 2. 1998. (2) EGT L 248, 30. 9. 1996. (3) EGT L 196, 16. 8. 1967. (4) EGT L 365, 31. 12. 1994. (5) EGT L 262, 27. 9. 1976. sig att dessa ämnen inkluderas i bilagan, huvudsakligen på grund av att de aktuella ämnena inte saluförs till allmänheten. 2. 3. För att skydda arbetstagarnas hälsa på arbets- platsen gäller föreskrifterna i direktivet om cancerfram- kallande ämnen (90/394/EEG) (6) även för de ämnen som senast klassificerats som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. 3. Allmänna kommentarer 3. 1. Ekonomiska och sociala kommittén godtar kom- missionens förslag om ändring för 18:e gången av direktiv 76/769/EEG. 3. 2. Kommittén välkomnar särskilt de åtgärder som kommissionen föreslår på gemenskapsnivå när det gäller att skydda konsumenter från att utsättas för c/m/r-ämnen. Dessa åtgärder skall komplettera de åtgär- der som föreskrivs i det ovannämnda direktivet om cancerframkallande ämnen när det gäller skydd av arbetstagare från att utsättas för cancerframkallande ämnen. Kommittén anser att det är mycket viktigt att direktivet om cancerframkallande ämnen genomförs fullt ut. 3. 3. ESK anser att det är viktigt att begränsa mark- nadsföring och användning av c/m/r-ämnen för att skydda allmänheten och noterar att en längre tid har förflutit sedan den 22:a anpassningen publicerades. 3. 3. 1. Mot bakgrund av detta anser kommittén att det skulle vara bättre om klassificering i enlighet med föreskrifterna i direktiv 67/548/EEG automatiskt skulle leda till begränsningar när det gäller försäljning av dessa ämnen, vilket ESK även angav i sitt yttrande om den 17:e anpassningen av rådets direktiv 76/769/EEG (7). 3. 3. 2. I detta sammanhang noterar kommittén på nytt att ett kommittéförfarande skulle kunna bidra till att påskynda genomförandeprocessen när det gäller att begränsa marknadsföring och användning av c/m/r- (6) EGT L 196, 26. 7. 1990. (7) EGT C 133, 28. 4. 1997. C 214/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 ämnen, även om berörda parter och intressegrupperna i näringsliv och samhälle måste rådfrågas först. 3. 4. Det noteras även att inget av de ämnen som senast klassificerats som c/m/r-ämnen säljs till allmänheten. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om upprättandet av gemensamma regler och förfaranden för transporter av vissa typer av avfall till vissa länder utanför OECD” (98/C 214/21) Den 31 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 130s i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) utsåg Ekonomiska och sociala kommittén José Ignacio Gafo Ferna´ndez till huvudföredragande och antog följande yttrande med 74 röster för och en emot. 1. Inledning 1. 1. Förslaget till förordning härrör från 1994 och anledningen till att ESK rådfrågas är att den rättsliga grund som kommissionen ursprungligen föreslog nu utgörs av både artikel 130s och artikel 113 (ursprunglig rättslig grund). Sedan kommissionen lade fram förslaget till 1. 2. förordning har det uppstått en rad svårigheter när det gäller att anta förordningen. Skälen till att utarbeta en förordning har också förändrats avsevärt. 1. 3. Ekonomiska och social kommittén har redan haft tillfälle att yttra sig (1) om ett annat förslag till förordning (EEG) nr 259/93 om en gemensam stånd- punkt med anledning av ändringen av Basel-konventio- nen rörande ett totalförbud mot export till länder utanför OECD (2) av avfall som förekommer på de s. k. gula och röda listorna. De kommentarer som ESK då lämnade är fortfarande giltiga, dvs. att det måste göras en åtskillnad mellan avfall och farligt avfall och att en (1) EGT C 18, 22. 1. 1996. (2) Organisation for Economic Co-operation and Develop- ment. kontrollerad export av avfall som förekommer på den gröna listan måste tillåtas när avfallets återvinning kan garanteras. 1. 4. ESK vill i detta yttrande följaktligen begränsa sina kommentarer till de aspekter i det nuvarande förslaget till förordning som inte omnämns i yttrandet om förordning (EEG) nr 259/93. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Ekonomiska och sociala kommittén vill inte gå in på några juridiska diskussioner beträffande vilken rättslig grund som är lämplig vid utarbetande av förordningar av detta slag. Kommittén inser att arti- kel 113 är den huvudsakliga rättsliga grunden men anser det dock vara viktigt att även artikel 130s inkluderas som en kompletterande rättslig grund. Fördelen med detta är att man kan betona miljödimensionen, som i förslaget till förordning sätts framför de strikt kommer- siella aspekterna av handeln med avfall. O¨ vriga gemen- skapsinstitutioner, såsom Europaparlamentet och ESK, får också möjlighet att delta i arbetet med att debattera, förbättra och slutligen anta förordningen. 2. 2. Kommittén anser att de länder som är potentiella mottagare av avfall som kan återvinnas själva kan bestämma om de skall acceptera att avfall som förekom- mer på den gröna listan skall få föras in i landet. Ett


title: Verordening (EG) nr. 910/98 van de Commissie van 29 april 1998 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de 36e deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 128/27 VERORDENING (EG) Nr. 910/98 VAN DE COMMISSIE van 29 april 1998 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de 36e deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1408/97 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1599/96 (2), met name op artikel 17, lid 5, tweede alinea, onder b), ling van de suikermarkt in de Gemeenschap en daar- buiten; Overwegende dat na onderzoek van de offertes de in artikel 1 bedoelde bepalingen moeten worden vastgesteld voor de 36e deelinschrijving; Overwegende dat het Comit(cid:130) van beheer voor suiker geen advies heeft uitgebracht binnen de door zijn voorzitter bepaalde termijn, Overwegende dat krachtens Verordening (EG) nr. 1408/97 van de Commissie van 22 juli 1997 betreffende een permanente van heffingen en/of restituties bij uitvoer van witte suiker (3) deelinschrijvingen worden gehouden voor de uitvoer van deze suiker; inschrijving vaststelling voor de Overwegende dat, overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1408/97 naar gelang van het geval, een maximumbedrag van de resti- tutie bij uitvoer wordt vastgesteld voor de betrokken deelinschrijving, waarbij met name rekening wordt gehouden met de situatie en de te verwachten ontwikke- HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de 36e deelinschrijving voor witte suiker, gehouden krachtens Verordening (EG) nr. 1408/97, wordt het maxi- mumbedrag van de restitutie bij uitvoer vastgesteld op 47,661 ecu per 100 kg. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 30 april 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 april 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 43. (3) PB L 194 van 23. 7. 1997, blz. 16


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (Kodifierad version)"

eurovoc_concepts:
codification of EU law
common organisation of markets
farm price support
goatmeat
sheepmeat

text: C 214/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (Kodifierad version)” (98/C 214/19) Den 27 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för jordbruk och fiskeri, som fått i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande, antog sitt yttrande den 2 april 1998. Föredragande var Leopoldo Quevedo Rojo. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för, 1 emot och 7 nedlagda röster. 1. Kommittén stöder kommissionens förslag som syftar till att möjliggöra en kodifiering av rådets förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om den gemensamma organisationen för marknaden för får- och getkött. Sagda förordning har varit föremål för flera genomgripande förändringar. Den föreslagna 2. kodifieringen tillmötesgår alltså kraven på rationalisering och tydlighet. Kommittén gläder sig också åt det faktum att rådet med detta förslag efterkommer ett 3. krav som kommittén ställt vid flera tillfällen. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


eurovoc_concepts:
building industry
competition policy
competitiveness
labour market
public works

text: C 214/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 inden 31. december 2001 kan gennemføres fælles regler for begrænsning af cadmiumindholdet i gødning. ØSU forventer, at medlemsstaterne yder Kommissionen den nødvendige støtte i den forbindelse. Bruxelles, den 29. april 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg: »Bygge- og anlægsindustriens konkurrenceevne« (98/C 214/06) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 6. november 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalg udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Eugène Muller til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 117 stemmer for og 2 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledende bemærkninger 1. 1. Kommissionens meddelelse fortjener ØSU’s sær- lige opmærksomhed, fordi den omhandler konkurrence- evnen i en vigtig sektor i den europæiske økonomi (1), som er meget arbejdskraftintensiv og kendetegnet af et meget stort antal SMV inden for de forskellige produktions- og serviceområder. Den behandler en lang række aspekter af alle byggeprocessens faser på de forskellige aktørniveauer. Endelig fremlægges den på et tidspunkt, hvor behovet for større konkurrenceevne er mærkbart i hele EU, hvor beskæftigelsesproblemet sættes øverst på dagsordenen og bør være det første mål for enhver indsats, og hvor strukturelle ændringer skal (1) Følgende nøgletal er angivet i kapitel 2 i Kommissionens meddelelse: største industrisektor: 11 % af Fællesskabets BNP; største industrisektor, når det gælder beskæftigelse: 8,8 millioner beskæftigede, 7 % af den erhvervsaktive befolkning; 26 millioner arbejdstagere er direkte eller indirekte afhængige af bygge- og anlægssektoren; »1=3«, hver arbejdsplads i bygge- og anlægssektoren fører yderlige- re to med sig i de tilknyttede sektorer; 2 millioner virksomheder, hvoraf 97 % har under 20 ansatte, og 93 % har under 10. evalueres og planlægges på baggrund af det indre marked og i lyset af EU’s udvidelse. Derfor haster det med at afdække og realisere alle forudsætningerne for en dynamisk udvikling i denne sektor på det økonomiske, sociale og tekniske område. 1. 2. ØSU glæder sig over, at Kommissionen ikke indskrænker sig til at give en oversigt over spørgsmål, der bør tages op, og opstille en lang række aktionsmu- ligheder, men i stedet anbefaler en række aktioner under fire prioriterede mål (2), som senere i mere udbygget form kan indgå i et handlingsprogram. I denne forbindelse er det vigtigt at bemærke oversigterne over foreslåede eller anbefalede »særlige foranstaltninger«, der figurerer i bilaget til meddelelsen, og som skal ses i sammenhæng med målet om forbedring af konkurrenceevnen. (2) Fire afgørende målsætninger: udvikling af en sammenhæn- gende kvalitetspolitik; forbedring af regler og lovgivning og de generelle markedsrammer; fremme af stabil og varig vækst inden for uddannelse i hele sektoren, både når det gælder niveau og kvalitet; udbygning af forskning og udvikling på baggrund af de skiftende behov. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/17 1. 3. ØSU bemærker, at der i meddelelsen peges på mange forskellige, komplicerede problemstillinger og mulige foranstaltninger som reaktion herpå. ØSU erken- der, at det i lyset af det horisontale og vertikale samspil — reelt eller potentielt — mellem så mange forskelligartede, men dog indbyrdes forbundne proble- mer kan forekomme vanskeligt at udforme et sammen- hængende handlingsprogram på EU-plan. ØSU lægger dog vægt herpå og opfordrer derfor Rådet til i lyset af de fire afgørende målsætninger og de fremlagte forslag at fokusere på nogle hovedpunkter og dertil hørende prioriterede foranstaltninger. Endvidere opfordres den til at fastsætte retningslinjer med henblik på udarbejdelse af et realistisk og inspirerende handlingsprogram, der kan gennemføres i flere etaper og på de forskellige kompetence- og ansvarsniveauer for at sikre en stærkere samhørighed på nationalt plan og i EU. 1. 4. På denne baggrund og i betragtning af, at Kommissionen under udarbejdelsen af denne meddelelse i vid udstrækning har hørt de direkte berørte erhvervs- og samfundskredse, kan ØSU generelt godkende medde- lelsens indhold og målsætninger. De bemærkninger, der fremsættes i denne udtalelse, vedrører hovedsageligt retningslinjer og prioriteringer, som Kommissionen an- modes om at tage i betragtning under det videre arbejde, for hvilket der i øvrigt bør fastlægges en tidsplan. 1. 5. Ud over de anbefalinger, ØSU fremfører vedrø- rende de fire afgørende målsætninger, henvises der først og fremmest til punkt 4 (»Konklusioner«) i denne udtalelse. Disse konklusioner er ikke udtømmende. De er rettet til Rådet og Kommissionen med henblik på en snarlig fastlæggelse af rammen og retningslinjerne for det handlingsprogram, der skal udarbejdes. 1. 6. Kommissionen har omhyggeligt defineret, hvad der i den foreliggende meddelelse forstås ved »bygge- og anlægsindustrien« (1). Denne definition indebærer, at aktørerne inden for dette brede spektrum af aktiviteter omfatter et stort antal vidt forskellige fag- og erhvervs- grupper, som er direkte involveret i byggeprocessen. De bør derfor alle høres på passende vis og have mulighed for at deltage i udformningen og gennemførelsen af foranstaltninger, der indgår i handlingsprogrammet. Det siger sig selv, at denne høringsret og høringsforpligtelse ikke må overskygge den rolle, de beføjelser og det (1) Bygge- og anlægssektoren, forstået i ordets videste betyd- ning, omfatter boligbyggeri, erhvervs- og institutionsbygge- ri, anlægsarbejder og fabriks- og industribyggeri. Desuden skal der tages hensyn til hele forsyningskæden — fra primære råmaterialer til komplicerede produkter og syste- mer. På samme måde omfatter byggeprocessen alle faser — fra det første udkast over gennemførlighedsundersøgelser, projektering, udførelse og vedligeholdelse til nedrivning (herunder genvinding og genbrug af materialer og bortskaf- felse og forbrænding af affald). ansvar, som påhviler de parter, der er i direkte berøring med virksomhedernes drift (arbejdsgivere og lønmodta- gere og deres respektive organisationer og fagfor- eninger). 2. Konkurrenceparametre 2. 1. Beskrivelsen af konkurrenceparametrene og de dermed forbundne problemer belyser den indbyrdes afhængighed og det samspil, der kan være mellem de forskellige aktører i byggeprocessen og mellem EU’s og medlemsstaternes politik. Samtidig understreges nød- vendigheden af en korrekt anvendelse af subsidiaritets- princippet under hensyntagen til de særlige vilkår på sektorielt, nationalt og regionalt plan. Desuden giver meddelelsen direkte og indirekte nyttige fingerpeg om, hvilke foranstaltninger der kan eller skal justeres, styr- kes, iværksættes eller målrettes mod bygge- og anlægs- sektoren og dens understøttende netværk, hvis rolle ikke må undervurderes. Som påpeget i meddelelsen er de faktorer, der 2. 2. bestemmer konkurrenceevnen, uløseligt forbundet med hinanden. Meddelelsens forfattere har bestræbt sig på at beskrive og analysere dem én efter én i 10 underkapitler (4. 1-4. 10). ØSU støtter denne fremgangs- måde og tilslutter sig ligeledes Kommissionens analyse af de mange aspekter af de forskellige problemer. 2. 3. ØSU er i meget vid udstrækning enig i de punkter, der tages op i ovennævnte 10 underkapitler. Der er derfor ingen grund til på dette stade at fremkomme med yderligere kommentarer. Desuden følges beskrivelsen af konkurrenceparametrene og deres faktiske eller potenti- elle betydning op i den del af meddelelsen, der omhandler afgørende målsætninger og særlige foranstaltninger, som foreslås eller anbefales. Denne udtalelse vedrører først og fremmest denne del af Kommissionens medde- lelse. 3. Kommissionens anbefalinger — særlige foranstalt- ninger og forslag til et handlingsprogram 3. 1. Dette kommissionsdokument viser, at det er nødvendigt og faktisk muligt at opstille et veldisponeret, kronologisk opbygget handlingsprogram, som ud over de foranstaltninger, der skal præciseres, også tager følgende i betragtning: — tidligere foranstaltninger og deres effekt; — det potentielle samspil — som ofte fremstår uklart — mellem politikken for bygge- og anlægssektoren på den ene side og diverse EU-, nationale, regionale og lokale politikker på den anden side; C 214/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 — de offentlige og private aktørers vidt forskellige beføjelser, kapacitet og ansvar; — mulighederne for tilpasning af initiativerne til mar- kedssituationen og -udviklingen og til forholdet mellem udbud og efterspørgsel; — behovet for til stadighed at gennemføre foranstalt- ningerne på effektiv og integreret vis og etablere horisontale og vertikale koordinations- og samar- bejdsformer, der kan sætte skub i hele sektoren. Kommissionens strategi kan forekomme ambi- 3. 2. tiøs på baggrund af den komplicerede problematik. Ikke desto mindre er den nødvendig i betragtning af, hvad der står på spil. ØSU er i øvrigt overbevist om, at de fire »afgørende målsætninger« vil muliggøre konvergens mellem de forskellige aspekter og målretning af foran- staltningerne. diverse oplysningskampagner på sektorielt og nationalt plan tages fat på dette problem i forbindelse med alle de målsætninger, der beskrives i meddelelsen, ud fra en global og integreret strategi. 3. 5. 2. Hvad angår de mange forskellige problemer, der knytter sig til konkurrenceevnen, og de mange uomgængelige ændringer med hensyn til strukturer, produktionsmidler, kvalifikationer, ressourcer, proce- durer og mentalitet, understreger ØSU, hvor nødvendigt det er både på EU- og nationalt plan at føre en loyal og konstruktiv dialog med alle byggesektorens aktører, herunder især arbejdsmarkedets parter. ØSU er i øvrigt overbevist om, at hvis det lykkes at etablere og praktisere gode fremgangsmåder for dialog, samarbejde og samråd med alle berørte parter, vil dette i sig selv hjælpe sektoren til at finde nye veje frem (f. eks. på områder såsom kvalifikationsniveau, kvalitet, selve byggeprocessen, ad- færdskodeks, koordination, investeringer, arbejdets til- rettelæggelse osv. ). 3. 3. ØSU glæder sig over, at Kommissionen agter at fastlægge handlingsprogrammet (som skal vedtages af Rådet) i samarbejde med bygge- og anlægssektorens repræsentanter. Efter ØSU’s opfattelse kræver dette høring af repræsentanter for alle berørte virksomheds- kategorier, især de små og mellemstore, samt af sektorens lønmodtagerorganisationer. De samarbejds- og sam- rådstraditioner, der kendetegner mindre virksomheder i byggesektoren, bør udnyttes. ØSU ønsker også at blive inddraget i høringsproceduren. 3. 4. Når aktionsområderne er defineret, bør de trufne foranstaltninger og deres indvirkning nøje følges op. Af hensyn til en effektiv opfølgning bør det på grundlag af det opstillede handlingsprogram konkret fastsættes, hvorledes samråds- og samarbejdssystemet skal fungere inden for de nuværende beslutningsstrukturer. Det er klart, at passende procedurer for koordineringen af politikkerne og foranstaltningerne samt evaluering af resultaterne er en afgørende forudsætning for, at et integreret handlingsprogram kan fungere effektivt. 3. 6. Første målsætning: At udvikle en sammenhængen- de kvalitetspolitik 3. 6. 1. Dette mål, som er ledetråden i indsatsen for at forbedre konkurrenceevnen, kan opdeles i en række kvalitetselementer af forskellig art: en klar forestilling om og specifikation af projektets formål og udformning, planlægningsprocedurer og -faser, fastlæggelse af tekni- ske klausuler og aftaleregler, overholdelse af tekniske rammer, overslag og frister, opfyldelse af regler om holdbarhed, arkitekturmæssige krav, sikkerheds-, sund- heds- og miljøforskrifter samt normer af æstetisk og byplanlægningsmæssig karakter. Opfyldelsen af kvali- tetskravene afhænger af kvalifikationer, knowhow, eks- pertise og erfaring inden for teknologi, finansiering, samar- administration, organisation, koordination, bejde, samt traditionsbestemte og arbejdsmarkedsrelate- rede aspekter, herunder arbejdsmiljø, tryghed i ansættel- sen og udnyttelse af individuelle færdigheder. 3. 5. ØSU vil allerførst — inden det udtaler sig om de fire afgørende målsætninger og de foreslåede foranstalt- ninger — understrege to forhold af generel betydning. 3. 5. 1. I meddelelsen peges der på byggesektorens imageproblemer. ØSU er bekendt med de vanskelighe- der, sektoren kæmper med i denne henseende, samt de negative følger heraf, og kan kun støtte planerne om at rette op på denne situation. ØSU anser det imidlertid for vigtigt, at der ud over specifikke aktioner såsom 3. 6. 2. Selvom man kan definere begrebet kvalitet og fastlægge foranstaltninger til opnåelse af dette mål, kan det være svært at skabe en sammenhængende kvalitetspolitik. Efter ØSU’s mening kan der dog opnås sammenhæng, hvis der ved udformningen af handlings- programmet tages højde for de forskellige faktorer, der er af betydning for de andre afgørende målsætninger. Blandt disse faktorer kan nævnes: fremgangsmåder og muligheder for højnelse af virksomhedernes kvalifika- tionsniveau, adgangen til byggefagene, anerkendelse af arbejdstagernes kvalifikationer, beskæftigelsesvilkår, markedsadgang, retlige rammevilkår, gennemsigtighed på aftaleområdet, informationsformidling, teknologi- 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/19 overførsel og imødekommelse af kundernes krav. Der henvises her til ØSU’s bemærkninger i initiativudtalelsen »Bæredygtig udvikling på bygge- og boligområdet i Europa« (1). Set i dette bredere perspektiv kan de foranstalt- 3. 6. 3. ninger, der anbefales i bilaget under overskriften »Kvali- tet«, ikke give anledning til yderligere kommentarer fra ØSU’s side. 3. 6. 4. Det skal dog bemærkes, at begrebet »kvalitet« i bred forstand ikke kun vedrører tekniske normer, men også aspekter såsom sundhed, sikkerhed, energi, ny teknologi, nye former for byggeri og nye byggemetoder samt miljø. Kvalitetskravene er altså en udfordring for virksomhedernes og alle andre byggeaktørers fantasi og innovationsevne. I øvrigt gælder det generelt, at de faktorer af betydning for konkurrenceevnen, der beskri- ves i meddelelsens kapitel 4, også kan medvirke til at forbedre kvaliteten. Som eksempel kan nævnes ar- bejdstagernes kvalifikationer, som behandles nedenfor i punkt 3. 8. 3. 6. 5. Den skelnen, der i meddelelsens punkt 4. 1 foretages mellem »produktionsproceskvalitet« og »inte- greret styringskvalitet«, er vigtig. Man må dog gå ud fra, at der normalt vil blive fokuseret på et af disse to systemer afhængigt af de konkrete, ofte skiftende vilkår. Ikke desto mindre er det vigtigt at fremme ophævelse af faggrænserne og etablering af et reelt samarbejde mellem indførelse af særlige alle aktører i byggeprocessen, former for integreret organisation og ledelse samt anvendelse af planlægnings- og koordinationsinstru- menter og -organer før og under den egentlige byggepro- ces. Det er nødvendigt at tilstræbe bedre koordinerings- og samarbejdsformer, da det ad denne vej vil blive muligt at overholde eller endda begrænse tilbud og omkostninger og gennemføre projekterne hurtigere, lige som det vil bidrage til at forbedre sektorens image. 3. 6. 6. Handlingsprogrammet bør under alle omstæn- digheder fremme indførelsen af de retlige og aftalemæssi- ge betingelser, der er nødvendige for, at det valgte system kan fungere, og støtte gennemførelsen af foranstalt- ninger, der kan øge interessen, informationsniveauet og samrådet mellem de berørte parter. 3. 6. 7. I lyset af betragtningerne i punkt 4. 1 og 4. 4 i Kommissionens meddelelse bør man fremme forsknings- og udviklingsaktiviteter vedrørende innovative metoder til forbedring af kvaliteten under hensyntagen til specifik- ke forhold såsom byggeriets omfang og tekniske svær- (1) EFT C 355 af 21. 11. 1997. hedsgrad, tilbudsgivernes kapacitet, standardiserings- stadet, udviklingen af metoder til kvalitetssikring og frivillig certificering på dette område, som er tilpasset sektoren og tilgængelig for SMV, forbedring af kvalifika- tionerne på det teknologiske og forvaltningsmæssige område, passende anvendelse af informationsteknologi og den dertil knyttede byggeteknik samt fremme af denne teknologis udbredelse. 3. 6. 8. Begrebet »kvalitet« omfatter også de anvendte byggematerialer og byggeriets struktur og æstetik. ØSU har i flere udtalelser taget disse spørgsmål op. 3. 7. Anden målsætning: At forbedre regler og lovgiv- ning og de generelle markedsrammer 3. 7. 1. Forskellige underafsnit i meddelelsen (4. 6 - 4. 2 - 4. 3 - 4. 10) og bilaget (3. »Sikring af loyal konkurrence« og 4. »Modernisering af de offentlige myndigheders rolle«) omhandler problemer i forbindelse med regler og lovgivning og de generelle markedsvilkår, og der fremsættes løsningsforslag, som især er rettet til de offentlige myndigheder. Listen over særlige foranstalt- ninger til »modernisering af de offentlige myndigheders rolle« fortjener utvivlsomt særlig interesse. Generelt kan ØSU tilslutte sig de forslag, som Kommissionen fremsætter på dette stade. 3. 7. 2. ØSU har behandlet spørgsmål vedrørende regu- lering og de forskellige former for hindringer og barrierer i sine udtalelser om følgende emner: standardisering, byggevarer, offentlige indkøb, anerkendelse af kvalifika- tioner og ikke mindst i forskellige udtalelser fra Observa- tionscentret for Det Indre Marked (2). I den forbindelse har ØSU fremsat forslag rettet til Kommissionen, med- lemsstaterne og de berørte erhvervssektorer. Disse aspek- ter bør tages op til fornyet overvejelse især af hensyn til konkurrenceevnen, som er afgørende for EU’s udvikling. 3. 7. 3. ØSU glæder sig over Kommissionens tilkende- givelse af, at den i de forslag til regler og lovgivning, den anmodes om at fremlægge, vil undgå ethvert element, som kan bremse eller forhindre en stigning i produktivite- ten og konkurrenceevnen. (2) ØSU’s udtalelser om: »Tekniske standarder og gensidig anerkendelse«, EFT C 212 af 22. 7. 1996; »Grønbog om offentlige indkøb i EU: overvejelser for fremtiden«, EFT C 287 af 22. 9. 1997; »SMV i grænseregionerne — problemer i de grænseoverskridende handelsrelationer, herunder op- fyldelsen af tekniske krav«, EFT C 206 af 7. 7. 1997. C 214/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 3. 7. 4. Kommissionen bør også fortsætte sine bestræ- belser på at få de berørte generaldirektorater til at koordinere deres indsats og samarbejde, således at der såvel på konkurrenceområdet som andre områder kan træffes de effektive foranstaltninger, som industrien og befolkningen forventer. 3. 7. 5. Det er klart, at det først og fremmest påhviler de produktions-, service- og konsulentvirksomheder og alle andre aktører, der er direkte involveret i byggeprocessen, at forbedre sektorens konkurrence- evne. Men når det gælder regulering, er det dog de offentlige myndigheder, som har det direkte ansvar. ØSU opfordrer derfor ministerrådet og Kommissionen til at sørge for, at handlingsprogrammet først og fremmest kommer til at omfatte opstillingen af en liste over mulighederne for administrativ forenkling såvel i den specifikke nationale lovgivning som i EU’s bestemmelser, således at man kan løse de problemer, der gentager sig, og udnytte erfaringerne med god praksis. En sådan liste skulle samtidig kunne afdække manglerne med hensyn til reglers og aftalers klarhed og gennemskuelighed. Dette bør kunne føre til konkrete forbedringer. 3. 7. 6. Med hensyn til hindringer af administrativ og lovgivningsmæssig art kan visse holdninger, som baseres på almene, sikkerheds- eller miljømæssige interesser, eller andre fuldt berettigede sikkerhedsforanstaltninger bremse indsatsen for at styrke produktiviteten og kon- kurrenceevnen, hvis de indførte bestemmelser ikke tager tilstrækkeligt højde for de vilkår, som virksomhederne er underlagt uafhængigt af deres størrelse og aktivitets- område. 3. 7. 7. ØSU understreger, at problemerne i forbindelse med underentrepriser ikke kun berører små og mellem- store virksomheder i byggesektoren. ØSU erkender, at der er brug for en grundig undersøgelse af vilkårene for udførelse af arbejde for en hovedentreprenør, de forskellige former for samarbejde, der praktiseres i den offentlige og private sektor, og mulighederne for at skabe nye former for virksomhedssamarbejde. ØSU peger desuden på det presserende behov for foranstalt- ninger, der kan tilvejebringe økonomisk acceptable vilkår og procedurer samt generelle og juridisk accepta- ble aftaleregler for at sætte en stopper for en praksis, som især går ud over SMV og deres ansatte. Derfor vil det være nyttigt hurtigst muligt at udarbejde en kodeks for »god praksis« i medlemsstaterne — for så vidt som en sådan kan defineres — og at tage hensyn hertil ved fastlæggelsen af arbejdsprogrammet (f. eks. hovedentre- prenørens ansvar på det tekniske, skattemæssige og sociale område). 3. 7. 8. Også andre vigtige områder trænger til en grundig undersøgelse: — indgivelse af kunstigt lave tilbud og de skadelige konsekvenser af denne praksis; — forskellige former for dumping mht. kvalitet eller ansættelsesvilkår; — manglende overholdelse af sikkerhedsmæssige, ar- bejdsretlige eller sociale bestemmelser; — de enkelte parters overholdelse af betalingsfristerne; — tilnærmelse af reglerne om garantiperioder, forsik- ring og ansvar, for så vidt som disse kan skabe konkurrenceforvridning; — gældende eller påtænkte regler for god praksis vedrørende skattelettelser; — foranstaltninger vedrørende sikkerheden i virksom- hederne, energibesparelse, miljøinitiativer og -krav, som sektoren selv har iværksat inden for rammerne af forskellige partnerskabsformer; — gældende eller påtænkte regler vedrørende den sorte økonomi under hensyntagen til byggesektorens sær- lige økonomiske, sociale, finansielle, skattemæssige, retlige, konkurrencemæssige og tekniske vilkår. 3. 7. 9. Det er velkendt, at ordrerne fra de offentlige myndigheder har stor betydning for byggesektoren. ØSU har i flere udtalelser behandlet problemerne i forbindelse med reguleringen af offentlige indkøb og udbudsproce- durer, bl. a. i udtalelsen om grønbogen om offentlige indkøb (1). ØSU går ud fra, at der vil blive taget hensyn til denne udtalelse i handlingsprogrammet for konkurrenceevnen. 3. 7. 10. De offentlige myndigheder spiller også en afgørende rolle ved fastlæggelsen og gennemførelsen af investeringsprogrammer på mellemlang og lang sigt. Disse investeringsplaner og -programmer er et vigtigt middel til forbedring af de fremtidsorienterede virksom- heders konkurrenceevne. For at undgå medfølgende problemer af forskellig art, f. eks. at en virksomhed udstyres med overkapacitet i forhold til en given kon- trakt, skal investeringsplanerne vedrøre en konkret efterspørgsel og reelle behov og sigte mod klart definere- de mål (store infrastrukturer — offentlige bygninger — boligbyggeri — socialt boligbyggeri). Dette forudsætter, at finansielle reserver kan fremskaffes og anvendes til de fastsatte formål (bl. a. ved hjælp af offentlige/private partnerskaber), og at myndighederne råder over tilstræk- kelige tekniske og logistiske midler samt en klar lovram- me, som gør det muligt at iværksætte de forskellige faser i en investeringsplan på det rette tidspunkt af hensyn til (1) EFT C 287 af 22. 9. 1997. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/21 balancen mellem udbud og efterspørgsel, beskæftigelsen, den teknologiske udvikling og strukturtilpasningerne. Der skal i denne forbindelse også peges på behovet for foranstaltninger til vedligeholdelse og bevarelse af infrastrukturer, ejendomme og historiske bygninger. Dette er særlig vigtigt i tider, hvor budgetbesparelser kan gøre det vanskeligt at finansiere nye investeringer, og hvor behovet for et egentligt offentligt/privat partner- skab bliver stadig mere mærkbart. 3. 7. 11. De transeuropæiske net (TEN) er af vital betydning for konkurrenceevnen i EU, hvilket er blevet påvist og erkendt gentagne gange ved de europæiske topmøder og navnlig det sidste ekstraordinære topmøde om beskæftigelsen (1). Deres betydning for konkurrence- evnen rækker langt ud over byggesektoren. Ud over den direkte beskæftigelse i forbindelse med selve anlægsar- bejderne vil etableringen af TEN på mellemlang og lang sigt have en positiv, varig indvirkning på beskæftigelsen i andre erhvervssektorer på grund af multiplikatoreffek- ten [i forholdet 1 til 3, jf. den i meddelelsen citerede undersøgelse, »SECTEUR« (2)]. ØSU opfordrer derfor til, at der på alle niveauer gøres en indsats for at fremskynde etableringen af TEN og de dertil knyttede servicecentre, hvilket bl. a. er blevet anbefalet af den gruppe på højt niveau, som kommis- sionsmedlem Neil Kinnock har nedsat. Dette bør navnlig ske gennem etablering af partnerskaber mellem den offentlige og private sektor og en bedre koordinering af alle de midler, der afsættes til finansiering af infrastruk- turer. 3. 7. 12. Hvad angår internationaliseringen af bygge- aktiviteterne ud over EU’s grænser kan ØSU tilslutte sig den analyse, som Kommissionen fremlægger. Det skal understreges, at EU’s byggesektor er udsat for meget hård konkurrence, især fra japanske og amerikanske koncerner, hvoraf nogle er verdens førende mht. til virksomhedsstørrelse, mens andre er førende på det byggetekniske område. 3. 8. Tredje målsætning: At fremme stabil og varig vækst inden for uddannelse i hele sektoren, både med hensyn til niveau og kvalitet Dette mål hænger tæt sammen med målet 3. 8. 1. om forbedring af kvaliteten. Det kan betragtes som hovedhjørnestenen i enhver foranstaltning til forbedring af konkurrenceevnen. (1) Konklusionerne fra topmødet, pkt. 33 og 40; Kommissio- nens meddelelse »Fællesskabspolitikkerne og beskæftigel- sen« — KOM(97) 611, s. 12. (2) SECTEUR-undersøgelsen: »Strategier for byggesektoren«. 3. 8. 2. Den stabile og varige forbedring af uddannel- sen, der slås til lyd for i meddelelsen, forudsætter en løbende dialog og samarbejde mellem alle aktører i byggesektoren, især arbejdsmarkedets parter. Indsatsen skal omfatte aktiviteter på alle niveauer, fremme motiva- tion og åbne karrieremuligheder, styrke den faglige bevidsthed, forståelsen for det kulturelle aspekt, ansvars- følelse, initiativrigdom og innovationsevne samt skabe nye horisontale og vertikale arbejdsrelationer og -for- mer. Det skal bemærkes, at man her kan drage nytte af de erfaringer, som paritetiske organer har opbygget. 3. 8. 3. ØSU støtter de forslag til foranstaltninger, der anføres i bilaget. De svarer til indholdet i nogle af de EU-programmer og -initiativer, der bygger på hvidbogen »Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse« (1994), hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse »Undervise og lære, på vej mod det kognitive samfund« (1995) samt diverse strategier om vedvarende uddannelse og veksel- og lærlingeuddannelse. ØSU’s udtalelser om dette emne indeholder konstruktive anvisninger, der kan være til nytte, hvis de relateres til de særlige forhold i byggesektoren og dens forskellige aktivitetsområder (3). 3. 8. 4. Det er indlysende, at en velstruktureret almen og erhvervsfaglig uddannelse samt vedvarende uddan- nelse er vejen frem, hvis man vil opnå de faglige kvalifikationer, som er afgørende for jobsikkerheden, og som kan lette tilpasningen til ny teknologi. Faglig kunnen er sammen med foranstaltninger til højnelse af standarden og anerkendelse af kvalifikationer forud- sætninger for kvalitet og produktivitet, som er faktorer af afgørende betydning for konkurrenceevnen, der på sin side gør det muligt at forbedre arbejds- og ansættelses- vilkårene for alle arbejdstagere i denne arbejdskraft- intensive sektor. 3. 8. 5. ØSU opfordrer derfor kraftigt til, at der i særlig grad fokuseres på problemet med uddannelse og højnelse af kvalifikationsniveauet og den faglige kompetence i byggesektoren ved fastlæggelsen af retningslinjer og planlægningen af konkrete, velkoordinerede foranstalt- ninger i forbindelse med det kommende handlingspro- gram. Det er sektorens fremtid og millioner af arbejds- pladser, der står på spil. 3. 8. 6. I Kommissionens seneste tekster om uddannel- se fornemmer man en særlig bevågenhed over for de (3) ØSU’s udtalelser om: Hvidbogen »Vækst, konkurrence- evne og beskæftigelse«, EFT C 295 af 22. 10. 1994; Hvidbog- en »Undervise og lære, på vej mod det kognitive samfund«, EFT C 295 af 7. 10. 1996; Kommissionens rapport om adgangen til efter- og videreuddannelse i EU, EFT C 19 af 21. 1. 1998; Kommissionens meddelelse »Fremme af lærlingeuddannelsen i Europa«, EFT C 95 af 30. 3. 1998 (CES 110/98 af 28. 1. 1998). C 214/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 såkaldte »vækstsektorer«. Denne holdning bør ikke gå ud over den indsats og de investeringer, der er brug for i bygge- og anlægssektoren, men det ser desværre ikke ud til, at den bliver omfattet af de prioriterede foranstaltninger til gavn for de nye fremspirende sekto- rer, som i øvrigt ikke er klart defineret. CEDEFOP bør også holde sig dette for øje i sit kommende arbejde for at fremskaffe større viden om uddannelsen i byggesekto- ren. I den forbindelse er det også vigtigt at undgå, at forskellige undersøgelser og analyser overlapper hinanden. grundigere analyse, hvis der skal tages hensyn til disse investeringer i forbindelse med initiativer inden for f. eks. beskæftigelse, finansiering, beskatning, uddannelse og anvendelse af informationsteknologinetværk til fremme af en interaktiv, decentraliseret uddannelse i stor skala. 3. 8. 10. Da uddannelsesområdet først og fremmest henhører under den nationale, regionale og lokale kompetence, kommer man ikke uden om subsidiaritets- princippet. Handlingsprogrammet skal tage højde herfor på en konstruktiv måde. Det turde være overflødigt at minde om 3. 8. 7. følgende: udviklingen af hensigtsmæssige uddannelses- former for byggeerhvervene er et virkningsfuldt middel til fremme af de unges beskæftigelse; de kvalifikationer, der er brug for i byggebranchen, spænder lige fra rent manuelle færdigheder til højteknologisk kompetence, styring af den samlede byggeproces og budgetstyring; produktionsprocessen kan let forenes med individuelt tilpassede praktikformer; det brede spektrum af kvalifikationer tilskynder i sig selv til erhvervelse af nye kvalifikationer og til et dynamisk karriereforløb; erhvervsuddannelsen bør forbedres bl. a. gennem pas- sende systemer for informationsformidling, overvåg- ning af udviklingen og erhvervsvejledning med deltagel- se af arbejdsmarkedets parter, forældresammens- lutninger og lærere, som kan opfordres til at anvende sådanne systemer i undervisningen for at oplyse de unge om beskæftigelsesmulighederne. »Informations- og uddannelsescentre for byggeindustrien« kan også bidrage til en bedre informationsformidling og bekæm- pelse af visse fordomme om byggesektoren. 3. 8. 8. Bilagene til meddelelsen indeholder nogle over- sigter over konkrete foranstaltninger, hvori »uddannel- se« figurerer sammen med »kvalitet«, »teknologi«, »an- sættelsesvilkår« og »andet« under overskriften »Fremme af de immaterielle investeringer«. 3. 8. 9. ØSU så gerne, at der blev udviklet en bedre strategi til fremme af de immaterielle investeringer og videnbaserede investeringer generelt gennem passende, sammenhængende tilskyndelsesforanstaltninger. Be- tydningen af sådanne investeringer omtales rigtignok i de SMV-orienterede politikker. Men investeringer i knowhow, erfaringsopbygning, informationskapacitet, socialt engagement, forbedring og fornyelse af ledelse og organisation tillægges normalt ikke særlig stor vægt ved fastlæggelse af støttekriterier, vurdering af kreditværdighed og soliditet, afskrivningsregler, virk- somhedsovertagelse og -overdragelse osv. En nøje evalu- ering af de immaterielle investeringer ville kræve en 3. 9. Fjerde målsætning: At omorientere og udbygge forskningen og udviklingen 3. 9. 1. ØSU er enig med Kommissionen i, at dette vigtige mål ligeledes er afgørende for en forbedring af konkurrenceevnen. 3. 9. 2. Problematikken har relation til de forskellige F&U-rammeprogrammer, som ØSU har afgivet udtalel- ser om. I forbindelse med F&U må man ikke glemme byggesektorens særlige karakteristika såsom virksomhe- dernes relativt beskedne størrelse, problemerne med at indføre den ny teknologi i tide og på en hensigtsmæssig måde samt sektorens fortrinsvis lokale/regionale foran- kring, som gør det vanskeligt at anlægge en EU-strategi for F&U. 3. 9. 3. Det er et spørgsmål, om der er fuld forståelse for betydningen af forskning og udvikling vedrørende ny teknologi blandt byggesektorens aktører og forskerne. Kommissionen prioriterer også ofte forskningen vedrø- rende højteknologi i de såkaldte »vækstsektorer« på bekostning af udviklingen af mindre avanceret teknologi i de traditionelle sektorer. Ingen af disse to felter må negligeres, men man må finde frem til den mest effektive fremgangsmåde for alle de sektorer, hvis konkurrence- evne skal forbedres. 3. 9. 4. Efter ØSU’s mening tager det femte rammepro- gram for forskning og udvikling hensyn til sektorens særlige behov, og Kommissionen har foreslået iværksæt- telse af nøgleaktionen »Konkurrence- og bæredygtig vækst: Fremtidens by«. Den består af tre elementer, hvoraf det ene vedrører »frembringelse og demonstration af økonomiske, rene, effektive og bæredygtige teknolo- gier til genvinding af materialer, byfornyelse og byggeri, navnlig med henblik på storbyggeri og på beskyttelse af kulturarven« (1). 3. 9. 4. 1. ØSU understreger betydningen af denne nøg- leaktion for bygge- og anlægssektoren og anmoder om, at den tillægges den vægt, som den fortjener. Derfor er det på sin plads, at den i det femte rammeprogram for (1) KOM(97) 142 endelig udg. af 30. 4. 1997. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/23 F&U opføres under tema nr. 3 »Aktioner for bæredygtig vækst« i stedet for under tema nr. 4 »Energi, miljø og I betragtning af bygge- og bæredygtig udvikling«. anlægssektorens bidrag til Fællesskabets BNP (11 %) må EU-bevillingerne til sektorens F&U-projekter (under 5 %) siges at være utilstrækkelige. 3. 9. 5. Der er brug for større viden om forsknings- niveauet i byggesektoren og om de felter, som denne forskning vedrører (industriens konkurrenceevne, miljø, bevarelse og renovering af fredede bygninger, beskæfti- gelse, energi osv. ). Der foreligger kun nogle skøn over forskningsniveauet og fordelingen af forskningsaktivite- terne i Europa. Det er således nødvendigt at udarbejde en oversigt over disse aktiviteter i medlemsstaterne med en klassificering efter kategori (f. eks. grundforskning, generel forskning, forskning i konkurrenceevne osv. ) og virksomhedstype (byggevareproducenter, bygge- og anlægsvirksomheder, offentlige forskningscentre, universiteter osv. ). Desuden er der brug for at udarbejde metoder til evaluering af forskning- ens effektivitet og dens indvirkning på sektorens konkur- renceevne, forbedring og fremme af bæredygtig projekte- ring og konstruktion samt produktiviteten. konsulentfirmaer, 3. 9. 6. En sådan indsats ville sætte bygge- og anlægsin- dustrien i stand til at udnytte forskningens stærke sider og rette op på manglerne, fastlægge de nødvendige strategier og iværksætte passende foranstaltninger. Det skorter ikke på interessante og nyttige forskningsområ- der (f. eks. sikring af bygninger mod diverse skader). 3. 9. 7. Ovennævnte bemærkninger leder frem til en række konklusioner, hvoraf én med rette anføres i Kommissionens meddelelse. Der er tale om manglerne med hensyn til forskning i byggeprocessen og ledelses- og organisationsformer, som behandles i andre punkter i denne udtalelse, især i afsnittet om kvalitet. undersøgelse med henblik på gennemførelse på EU-plan, i lighed med projekterne vedrørende informations- og kommunikationsteknologiapplikationer. 3. 9. 10. Visse dele af bygge- og anlægsindustrien er overordentlig innovativ, og der forskes stadig mere i innovation. I betragtning af byggesektorens opsplittede karakter og traditionsprægede indstilling er der dog brug for en kraftig indsats på følgende områder: informa- tionsformidling, teknologioverførsel, indførelse af regler for god praksis, samarbejdsaftaler mellem forskningsin- stitutter og virksomheder, incitamenter til indførelse af ny teknik og innovative procedurer. Ud over de muligheder, der er nedfældet i det 3. 9. 11. femte F&U-rammeprogram, især vedrørende SMV, samt ovennævnte bemærkninger støtter ØSU de foran- staltninger, der er opført i bilaget til Kommissionens meddelelse. Det kan på dette grundlag konkluderes, at det er nødvendigt at koordinere indsatsen og metoderne og klart at definere kompetencen på dette område, hvor der er brug for indsats fra både EU’s, medlemsstaternes og sektorens side. 4. Konklusion 4. 1. Ovenstående bemærkninger, retningslinjer og forslag fremsættes i afventning af Rådets afgørelse om iværksættelse af et handlingsprogram for bygge- og anlægssektoren. ØSU opfordrer således Rådet til at vedtage en sådan konstruktiv afgørelse og understreger følgende punkter: Angående udformningen og gennemførelsen af 4. 2. handlingsprogrammet fremfører ØSU følgende: 3. 9. 8. De fleste forskningsaktiviteter vedrører pro- dukterne og i mindre grad teknologien, men enhver virksomhed, som vil øge sin konkurrenceevne, fokuserer først og fremmest på selve byggeprocessen. 4. 2. 1. ØSU godkender og støtter Kommissionens initiativ. I sin egenskab af repræsentant på EU-plan for de direkte og indirekte berørte erhvervssektorer og arbejdsmarkedsparter forventer ØSU at blive inddraget effektivt i høringsprocessen om handlingsprogrammet; En vellykket byggeproces (kvalitet, pris, tidsfri- 3. 9. 9. ster, kanalisering af menneskelige ressourcer, miljø og sikkerhed) afhænger i første række af koordinationen mellem de forskellige parter, dvs. bygherrer, kunder, arkitekter, rådgivende ingeniører, producenter af bygge- varer, byggefirmaer med diverse håndværksspecialer eller sammenslutninger af sådanne, hovedentreprenører og underentreprenører. Ganske vist kan F&U-ramme- programmerne ikke løse alle problemer på dette område, men der er dog en række forskningsprojekter vedrørende optimering af byggeprocessen, der fortjener en nærmere 4. 2. 2. Der bør hurtigst muligt fastlægges en ramme og retningslinjer for gennemførelsen af dette program i EU, medlemsstaterne og virksomhederne; 4. 2. 3. Et sådant initiativ haster, fordi det er nødven- digt at forberede og lette udvidelsen af EU gennem konkrete tiltag og efterleve konklusionerne fra beskæfti- gelsestopmødet i Luxembourg den 20. og 21. november 1997, bla. vedrørende EIB’s nye lånefaciliteter; C 214/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 4. 2. 4. De fire afgørende målsætninger kan give en kraftig impuls til de parter, der opfordres til at træde i aktion, dvs. offentlige og private bygherrer, bygmestre (ingeniører, arkitekter, konsulenter, koordinatorer), entreprenører og deres ansatte; 4. 3. 2. Det vil være nyttigt at opstille en liste over de regler for god praksis, som allerede følges på de områder, der behandles i denne udtalelse, med det mål at finde konkrete løsninger og undgå dyre undersøgelser og analyser, som ofte overlapper hinanden; 4. 2. 5. Handlingsprogrammets retningslinjer og ak- tionsområder bør tilsigte en høj grad af horisontal og vertikal integration, som tager højde for den indbyrdes afhængighed og samspillet mellem EU’s sektorpolitikker og mellem de forskellige aktørers arbejds- og kompeten- ceområder; 4. 2. 6. Handlingsprogrammet bør ledsages af en tids- plan for iværksættelsen og gennemførelsen af foranstalt- ningerne på de forskellige beslutnings- og interventions- niveauer i overensstemmelse med en konstruktiv og dynamisk anvendelse af subsidiaritetsprincippet; 4. 2. 7. I handlingsprogrammet bør indgå en hørings- og samarbejdsprocedure med henblik på evaluering af programmets gennemførelse, løbende erfaringsudvek- sling og de nødvendige justeringer af programmet; 4. 2. 8. De berørte erhvervssektorer og arbejdsmar- kedsparter spiller en afgørende rolle for en effektiv gennemførelse af de planlagte foranstaltninger; 4. 2. 9. Der bør tages initiativ til etablering og ajour- føring af databaser, således at beslutningstagningen kan foregå på grundlag af de reelle vilkår og problemer. Angående de konkrete foranstaltninger i hand- 4. 3. lingsprogrammet fremfører ØSU følgende: 4. 3. 1. målsætninger, bør foreløbigt følges; Den kurs, der er afstukket i de afgørende Bruxelles, den 29. april 1998. I forbindelse med de afgørende målsætninger 4. 3. 3. bør der lægges vægt på følgende: — faglig uddannelse gennem hensigtsmæssige uddan- nelsessystemer på alle niveauer; — forbedring af sektorens image, arbejdsvilkår, ar- bejdstilrettelæggelse og sikkerhed og sundhed på byggepladsen; — forbedring af ledelses- og organisationsformer i forbindelse med byggeprocessen; — oversigt over de F&U-områder, der modtager støtte, eller som bør støttes; — overførsel og anvendelse af ny teknik via tætte forbindelser mellem virksomheder og forsknings- institutter; — tilskyndelse til nye samarbejdsformer, der kan af- hjælpe de små virksomheders indbyggede svagheder; — indførelse af mere gennemsigtige regler for offentlige indkøb og udbudsprocedurer; — fjernelse af barrierer og andre faktorer, der kan hæmme indsatsen for at forbedre konkurrenceevnen, samt uddybning af de spørgsmål, der er taget op ovenfor i punkt 3 og navnlig punkt 3. 7. 8; — fremme af immaterielle investeringer, især vedrøren- de forvaltning af menneskelige ressourcer og udnyt- telse af nye data på områderne sikkerhed, miljø, energi og finansiering; — effektiv og konsekvent gennemførelse af investe- ringsplaner på mellemlang og lang sigt samt egnede former for partnerskab mellem det offentlige og erhvervslivet. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: WRITTEN QUESTION No. 1347/98 by Yves VERWAERDE to the Commission. Measures to control mad cow disease

eurovoc_concepts:
Belgium
animal disease
beef
cattle
fraud
health control
health risk
labelling

text: C 386/116 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 In relation to the proposal made by Mr Brittan on the liberalization of transatlantic trade, does the Commission consider this proposal to be compatible with the extraterritorial effects of the Helms-Burton Act? Does it consider this proposal to be viable as long as there is no solution to the disputes between the Community and the US on the matter? Joint answer to Written Questions E-1343/98 and E-1344/98 given by Sir Leon Brittan on behalf of the Commission (12 June 1998) Since the Honourable Member submitted his questions on the Helms-Burton Act, there have been a number of important new developments. At the Community/United States Summit of 18 May 1998, the Community and the United States reached agreement, after more than a year of intensive negotiations under the terms of the 11 April 1997 Understanding on the Helms-Burton Act and Iran-Libya Sanctions Act (ILSA), on a package of elements that offer the real prospect for a lasting resolution of the differences over these Acts, which so negatively affect the political and economic relations. This includes agreement on disciplines for new investments into illegally expropriated property and on principles concerning the use of secondary boycotts, containing a United States commitment to future extraterritorial legislation. As set out in the Community(cid:146)s unilateral statement issued in parallel, these elements need to be complemented by waivers for the Community and for Community companies under both Acts. In this respect, there is a commitment that the American administration will seek authority for an open-ended Helms-Burton Title IV waiver without delay. The Community will not implement the agreed disciplines concerning investment until this waiver authority is exercised. In addition, with respect to Title III of the Helms-Burton Act, there is now not only a United States commitment to continue to waive the right to file law-suits until the end of the President(cid:146)s term, but also, for the first time, a clear undertaking by the American Administration to consult Congress about obtaining an open-ended waiver. The United States had determined under section 9(c) of ILSA to waive the imposition of sanctions against Total and the United States has expressed its expectation that similar cases would result in like decisions for Community companies. As regards Libya, the Community achieved at the summit an American commitment to (cid:145)engage with the EU in a sustained process for consideration of waivers under section 9(c) of ILSA to companies from the EU(cid:146). As to the World trade organisation (WTO) case, the Community has made it clear that it has reserved its right to re-establish a WTO panel against the United States in respect of the Helms-Burton Act if the above-mentioned waivers are not granted or are withdrawn or if action is taken against Community companies or individuals under the Iran-Libya Sanctions Act or if, by the time of the expiry of the President(cid:146)s term of office, no waiver without specific time limit in respect of Title III has been granted. (98/C 386/159) WRITTEN QUESTION E-1347/98 by Yves Verwaerde (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Measures to control mad cow disease A cattle dealer in Alveringem (Belgium) is being prosecuted by the Veurne public prosecutor for changing the dates of birth, in collusion with a printer, of 300 cattle before selling them to a firm in the Netherlands. The fraudulent act was intended to circumvent the ban on putting cattle born before 1991 into circulation in the European Union, as part of the fight against BSE