title: Reglamento (CE) nº 882/98 de la Comisión de 24 de abril de 1998 relativo a la venta, con arreglo al procedimiento definido en el Reglamento (CEE) nº 2539/84, de carne de vacuno en poder de determinados organismos de intervención y destinada al abastecimiento de las islas Canarias, y por el que se deroga el Reglamento (CE) nº 2552/97

eurovoc_concepts:
Canary Islands
beef
intervention agency
sale
supply

text: 25. 4. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 124/27 REGLAMENTO (CE) No 882/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 24 de abril de 1998 relativo a la venta, con arreglo al procedimiento definido en el Reglamento (CEE) no 2539/84, de carne de vacuno en poder de determinados organismos de intervenci(cid:155)n y destinada al abastecimiento de las islas Canarias, y por el que se deroga el Reglamento (CE) no 2552/97 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 805/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com ´un de mercados en el sector de la carne de bovino (1), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2634/97 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 7, Visto el Reglamento (CEE) no 1601/92 del Consejo, de 15 de junio de 1992, sobre medidas espec(cid:146)ficas en favor de las islas Canarias relativas a determinados productos agra- rios (3), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Regla- mento (CE) no 2348/96 (4), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que determinados organismos de interven- ci(cid:155)n tienen en su poder importantes existencias de carne de vacuno compradas en r(cid:130)gimen de intervenci(cid:155)n; que debe evitarse la prolongaci(cid:155)n del per(cid:146)odo de almacena- miento de esa carne debido a los altos costes que ello ocasiona; Considerando que el Reglamento (CE) no 1264/97 de la Comisi(cid:155)n, de 1 de julio de 1997, por el que se establece el plan de previsiones de abastecimiento de productos del sector de la carne de vacuno a las islas Canarias (5) fija las cantidades del plan de previsiones de abastecimiento de carne de vacuno congelada para el per(cid:146)odo comprendido entre el 1 de julio de 1997 y el 30 de junio de 1998; que, de acuerdo con las pautas comerciales tradicionales, conviene poner a la venta la carne de vacuno de interven- ci(cid:155)n con el fin de garantizar el abastecimiento de las islas Canarias durante ese per(cid:146)odo; Considerando que el Reglamento (CEE) no 2539/84 de la Comisi(cid:155)n, de 5 de septiembre de 1984, por el que se esta- blecen modalidades especiales de determinadas ventas de carnes de vacuno congeladas en poder de los organismos de intervenci(cid:155)n (6), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2417/95 (7), establece la posibilidad de aplicar un procedimiento en dos fases para la venta de carne de vacuno procedente de existencias de interven- ci(cid:155)n; Considerando que, con objeto de garantizar un procedi- miento de licitaci(cid:155)n regular y uniforme, deben adoptarse otras medidas adem ´as de las establecidas en el Regla- mento (CEE) no 2173/79 de la Comisi(cid:155)n (8), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n (CE) no 2417/95; el Reglamento constituye la Considerando que el art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CE) no 2790/94 de la Comisi(cid:155)n, de 16 de noviembre de 1994, por el que se establecen las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1601/92 del Consejo, sobre medidas espec(cid:146)ficas en favor de las islas Canarias (9), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 825/98 (10), regula el empleo de certificados de ayuda expedidos por las autoridades espa ˜nolas competentes para los suministros procedentes de la Comunidad; que, para mejorar el funcionamiento de ese r(cid:130)gimen, es oportuno establecer al Reglamento antes citado, especialmente en lo que se refiere a las solicitudes de certificados de ayuda y a la expedici(cid:155)n de (cid:130)stos; algunas excepciones Considerando que conviene proceder a esta venta, de conformidad con lo dispuesto en los Reglamentos (CEE) nos 2539/84 y 3002/92 de la Comisi(cid:155)n (11), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 770/ 96 (12), y en el Reglamento (CE) no 2790/94, estableciendo al mismo tiempo disposiciones que prescriban las excep- ciones necesarias, atendiendo sobre todo al destino de los productos de que se trate; Considerando que conviene prever la constituci(cid:155)n de una garant(cid:146)a con el fin de garantizar que la carne de vacuno llegue al destino previsto; Considerando que el Reglamento (CE) no 2552/97 de la Comisi(cid:155)n (13) debe ser derogado; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de bovino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se procede a la venta de los productos de interven- 1. ci(cid:155)n comprados con arreglo al art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CEE) no 805/68 de aproximadamente: — 27 toneladas de carne de vacuno deshuesada en poder del organismo de intervenci(cid:155)n espa ˜nol, — 25 toneladas de carne de vacuno deshuesada en poder del organismo de intervenci(cid:155)n dan(cid:130)s, (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) DO L 356 de 31. 12. 1997, p. 13. (3) DO L 173 de 27. 6. 1992, p. 13. (4) DO L 320 de 11. 12. 1996, p. 1. (5) DO L 174 de 2. 7. 1997, p. 21. (6) DO L 238 de 6. 9. 1984, p. 13. (7) DO L 248 de 14. 10. 1995, p. 39. (8) DO L 251 de 5. 10. 1979, p. 12. (9) DO L 296 de 17. 11. 1994, p. 23. (10) DO L 117 de 21. 4. 1998, p. 5. (11) DO L 301 de 17. 10. 1992, p. 17. (12) DO L 104 de 27. 4. 1996, p. 13. (13) DO L 349 de 19. 12. 1997, p. 18. L 124/28 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 4. 98 — 1 500 toneladas de carne de vacuno deshuesada en poder del organismo de intervenci(cid:155)n franc(cid:130)s, — 1 500 toneladas de carne de vacuno deshuesada en poder del organismo de intervenci(cid:155)n irland(cid:130)s, — 200 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n austriaco, — 200 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n belga, — 1 000 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n dan(cid:130)s, — 400 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n alem ´an, — 1 000 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n espa ˜nol, — 700 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n franc(cid:130)s, — 400 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n irland(cid:130)s, — 100 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n italiano, — 400 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n neerland(cid:130)s, — 700 toneladas de carne de vacuno con hueso en poder del organismo de intervenci(cid:155)n portugu(cid:130)s. 2. La carne vendida se destinar ´a al abastecimiento de las islas Canarias en aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CE) no 1264/97. Sin perjuicio de las disposiciones del presente Regla- la venta se llevar ´a a cabo con arreglo a lo (CEE) nos 2539/84 y 3. mento, dispuesto en los Reglamentos 3002/92 y en el Reglamento (CE) no 2790/94. 4. En el Anexo I se indican las calidades y los precios m(cid:146)nimos a que se refiere el apartado 1 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 2539/84. 5. Los organismos de intervenci(cid:155)n vender ´an en primer lugar los productos de cada grupo que hayan permanecido almacenados durante m ´as tiempo. Los pormenores de las cantidades y los lugares donde se encuentran almacenados los productos estar ´an a disposi- ci(cid:155)n de los interesados en las direcciones que se indican en el Anexo II. 6. (cid:1)Unicamente se tomar ´an en consideraci(cid:155)n las ofertas que lleguen a los organismos de intervenci(cid:155)n de que se trate a m ´as tardar el 6 de mayo de 1998, a las 12 horas. 7. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 8 del Reglamento (CEE) no 2173/79, la oferta deber ´a ser presentada al organismo de intervenci(cid:155)n correspondiente en un sobre cerrado en el que figurar ´a la referencia al Reglamento pertinente. El sobre cerrado no ser ´a abierto por el organismo de intervenci(cid:155)n antes de que expire el plazo mencionado en el apartado 6. Art(cid:146)culo 2 1. La oferta o la solicitud de compra ser ´a presentada por un agente econ(cid:155)mico inscrito en el registro a que se refiere el apartado 1 del art(cid:146)culo 5 del Reglamento (CE) no 2790/94, o por un agente econ(cid:155)mico que act ´ue en su nombre en virtud de un mandato escrito conferido por el primero. 2. Cuando se reciba una oferta o una solicitud de compra, el organismo de intervenci(cid:155)n no celebrar ´a el contrato hasta que haya comprobado, dirigi(cid:130)ndose a los organismos espa ˜noles competentes indicados en el Anexo III, que esa cantidad est ´a disponible dentro de los l(cid:146)mites del plan de previsiones de abastecimiento. 3. Simult ´aneamente, el organismo espa ˜nol reservar ´a al solicitante la cantidad solicitada hasta recepci(cid:155)n de la correspondiente solicitud de certificado de ayuda. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CE) no 2790/94, la solicitud de certificado ir ´a acompa ˜nada ´unicamente por el original de la factura de compra expedida por el organismo de intervenci(cid:155)n vendedor o de una copia compulsada de la misma. La solicitud de certificado de ayuda deber ´a ser presentada a m ´as tardar en un plazo de catorce d(cid:146)as a partir de la fecha de cumplimentaci(cid:155)n de la factura de compra. 4. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CE) no 2790/94, no se pagar ´a la ayuda por la carne vendida en virtud del presente Reglamento. 5. No obstante lo dispuesto en la letra b) del apartado 4 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CE) no 2790/94, en la casilla 24 de la solicitud del certificado de ayuda y del propio certificado se deber ´a incluir la indicaci(cid:155)n «Certifi- cado de ayuda que se ha de utilizar en las islas Canarias — Sin ayuda». Art(cid:146)culo 3 No obstante lo dispuesto en el apartado 2 del art(cid:146)culo 4 las solicitudes de del Reglamento (CEE) no 2539/84, compra podr ´an presentarse a partir del d(cid:130)cimo d(cid:146)a labo- rable siguiente a la fecha indicada en el apartado 6 del art(cid:146)culo 1. Art(cid:146)culo 4 El importe de la garant(cid:146)a establecida en el apartado 1 del art(cid:146)culo 5 del Reglamento (CEE) no 2539/84 queda fijado en: — 3 000 ecus por tonelada de carne de vacuno deshue- sada (excepto solomillos), — 6 300 ecus por tonelada de solomillos, — 1 950 ecus por tonelada de carne de vacuno con hueso. 25. 4. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 124/29 El suministro a las islas Canarias de los productos en cuesti(cid:155)n a m ´as tardar el 30 de junio de 1998 constituir ´a una exigencia principal en el sentido del art(cid:146)culo 20 del Reglamento (CEE) no 2220/85 de la Comisi(cid:155)n (1). La prueba del cumplimiento de este requisito se presentar ´a en un plazo de dos meses a partir de la realizaci(cid:155)n, ante las autoridades competentes de las islas Canarias, de las diligencias necesarias para el suministro de que se trate. Art(cid:146)culo 5 La orden de retirada a que se refiere la letra b) del apar- tado 1 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 3002/92 y el ejemplar de control T5 llevar ´an la siguiente indicaci(cid:155)n: Carne de intervenci(cid:155)n destinada a las islas Canarias — Sin ayuda [Reglamento (CE) no 882/98] Interventionskød til De Kanariske Øer — uden støtte (forordning (EF) nr. 882/98) Interventionsfleisch f(cid:129)r die Kanarischen Inseln — ohne Beihilfe (Verordnung (EG) Nr. 882/98) Jq ˜ear ap ˜o tgm paq ˜elbasg cia tir Jamaq˜iour M ˜gsour — wyq˜ir emisw ˜useir [Jamomisl ˜or (EJ) aqih. 882/98] Intervention meat for the Canary Islands — without the payment of aid (Regulation (EC) No 882/98) Viandes d’intervention destin(cid:130)es aux (cid:140)les Canaries — Sans aide [r(cid:138)glement (CE) no 882/98] Carni in regime d’intervento destinate alle isole Canarie — senza aiuto [regolamento (CE) n. 882/98] Interventievlees voor de Canarische Eilanden — zonder steun (Verordening (EG) nr. 882/98) Carne de interven(cid:135)˜ao destinada (cid:133)s ilhas Can ´arias — sem ajuda [Regulamento (CE) nº 882/98] Kanariansaarille osoitettu interventioliha — ilman tukea (Asetus (EY) N:o 882/98) Interventionsk(cid:148)tt (F(cid:148)rordning (EG) nr 882/98). f(cid:148)r Kanarie(cid:148)arna — utan bidrag Art(cid:146)culo 6 Queda derogado el Reglamento (CE) no 2552/97. Art(cid:146)culo 7 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el 4 de mayo de 1998. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 24 de abril de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 205 de 3. 8. 1985, p. 5. L 124/30 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 4. 98 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq ˜ator l ˜ekor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqoˇi ˜omta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat ˜a pqos ˜eccisg pos ˜otgta (t ˜omoi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Precio m(cid:146)nimo expresado en ecus por tonelada (1) Mindstepriser i ECU/ton (1) Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne (1) Ek ˜awister til ˜er p ˜ykgsgr ejvqaf ˜olemer se Ecu am ˜a t ˜omo (1) Minimum prices expressed in ECU per tonne (1) Prix minimaux exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne (1) Prezzi minimi espressi in ecu per tonnellata (1) Minimumprijzen uitgedrukt in ECU per ton (1) Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em ecus por tonelada (1) Alimmat hinnat ecuina tonnilta (1) L(cid:132)gsta priser i ecu per ton (1) a) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq ˜eata wyq˜ir j ˜ojaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt DANMARK — Mørbrad (INT 15) — Tyksteg (INT 16) ESPA (cid:5)NA — Entrecote (INT 19) FRANCE IRELAND — Tranche grasse (INT 12) — Tranche (INT 13) — Semelle (INT 14) — Filet (INT 15) — Rumsteak (INT 16) — Faux-filet (INT 17) — Thick flank (INT 12) — Topside (INT 13) — Silverside (INT 14) — Fillet (INT 15) — Rump (INT 16) — Striploin (INT 17) 24 1 27 400 100 100 400 100 400 400 100 100 400 100 400 4 200 1 050 1 200 1 150 1 300 1 200 4 200 1 150 2 300 1 150 1 400 1 250 4 700 1 100 2 600 b) Cuartos traseros con hueso — Bagfjerdinger, ikke udbenet — Hinterviertel mit Knochen — Op˜ishia t ˜etaqta le j ˜ojaka — Bone-in hindquarters — Quartiers arri(cid:138)re avec os — Quarti posteriori non disossati — Achtervoeten met been — Quartos traseiros com osso — Luullinen takanelj(cid:132)nnes — Bakkvartsparter med ben BELGIQUE/ BELGI(cid:220) — Quartiers arri(cid:138)re/ Achtervoeten DEUTSCHLAND — Hinterviertel DANMARK — Bagfjerdinger ESPA (cid:5)NA FRANCE IRELAND ITALIA — Cuartos traseros — Quartiers arri(cid:138)re — Hindquarters — Quarti posteriori NEDERLAND — Achtervoeten (cid:153)STERREICH — Hinterviertel PORTUGAL — Quartos traseiros 200 400 1 000 1 000 700 400 100 400 200 700 850 850 850 850 850 850 850 850 850 850 25. 4. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 124/31 (1) Estos precios se entienden peso neto de acuerdo con las disposiciones del apartado 1 del art(cid:146)culo 17 del Reglamento (CEE) no 2173/79. (1) Disse priser gælder netto i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 17, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2173/79. (1) Diese Preise gelten netto gem(cid:132)ß den Vorschriften von Artikel 17 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79. (1) Oi til ˜er aut ˜er evaql ˜ofomtai ep˜i tou jahaqo ˜u b ˜aqour s ˜ulvyma le tir diat ˜aneir tou ˜aqhqou 17 paq ˜acqavor 1 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 2173/79. (1) These prices shall apply to net weight in accordance with the provisions of Article 17(1) of Regulation (EEC) No 2173/79. (1) Ces prix s’entendent poids net conform(cid:130)ment aux dispositions de l’article 17, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CEE) no 2173/79. (1) Il prezzo si intende peso netto in conformit(cid:133) del disposto dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79. (1) Deze prijzen gelden netto, overeenkomstig de bepalingen van artikel 17, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2173/79. (1) Estes pre(cid:135)os aplicam-se a peso l(cid:146)quido, conforme o disposto no nº 1 do artigo 17º do Regulamento (CEE) nº 2173/79. (1) Asetuksen (ETY) N:o 2173/79 17 artiklan 1 kohdan mukaiset nettopainohinnat. (1) Dessa priser g(cid:132)ller nettovikt enligt best(cid:132)mmelser i artikel 17. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2173/79. L 124/32 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 4. 98 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh ˜umseir tym oqcamisl ˜ym paqelb ˜aseyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)˜ao — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser BELGIQUE/BELGI(cid:220): Bureau d’intervention et de restitution belge Rue de Tr(cid:138)ves 82 B-1040 Bruxelles Belgisch Interventie- en Restitutiebureau Trierstraat 82 B-1040 Brussel T(cid:130)l(cid:130)phone: (32 2) 287 24 11; t(cid:130)lex: BIRB. BRUB/24076-65567; t(cid:130)l(cid:130)copieur: BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND: (32 2) 230 2533/280 03 07 Bundesanstalt f(cid:129)r Landwirtschaft und Ern(cid:132)hrung (BLE) Postfach 180203, D-60083 Frankfurt am Main Adickesallee 40 D-60322 Frankfurt am Main Tel. : (49) 69 1564-704/755; Telex: 411727; Telefax: (49) 69 15 64-790/791 DANMARK: Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri EU-direktoratet Kampmannsgade 3 DK-1780 København V Tlf. (45) 33 92 70 00; telex 151317 DK; fax (45) 33 92 69 48, (45) 33 92 69 23 ESPA (cid:5)NA: FEGA (Fondo Espa ˜nol de Garant(cid:146)a Agraria) Beneficencia, 8 E-28005 Madrid Tel: fax: (34) 913 47 65 00/913 47 63 10; t(cid:130)lex: FEGA 23427 E/FEGA 41818 E; (34) 915 21 98 32/915 22 43 87 FRANCE: OFIVAL 80, avenue des Terroirs-de-France F-75607 Paris Cedex 12 T(cid:130)l(cid:130)phone: (33 1) 44 68 50 00; t(cid:130)lex: 215330; t(cid:130)l(cid:130)copieur: (33 1) 44 68 52 33 ITALIA: AIMA (Azienda di Stato per gli interventi nel mercato agricolo) Via Palestro 81 I-00185 Roma Tel. 49 49 91; telex 61 30 03; telefax: 445 39 40/445 19 58 IRELAND: Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street IRL-Dublin 2 Tel. Telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806 (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98 25. 4. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 124/33 NEDERLAND: Ministerie van Landbouw, Natuurbeheer en Visserij, Voedselvoorzieningsin- en verkoopbureau p/a LASER, Zuidoost Slachthuisstraat 71 Postbus 965 6040 AZ Roermond Tel. (31-475) 35 54 44; telex 56396 VIBNL; fax (31-475) 31 89 39. (cid:153)STERREICH: AMA-Agrarmarkt Austria Dresdner Straße 70 A-1201 Wien Tel. : (431) 33 15 12 20; Telefax: PORTUGAL: (431) 33 15 1297 Instituto Nacional de Interven(cid:135)˜ao e Garantia Agr(cid:146)cola Rua Fernando Curado Ribeiro, nº 4-G P-1600 Lisboa Tel. : (351-1) 751 85 00; telefax: (351-1) 751 86 15; L 124/34 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 4. 98 ANEXO III — BILAG III — ANHANG III — PAQAQTGLA III — ANNEX III — ANNEXE III — ALLEGATO III — BIJLAGE III — ANEXO III — LIITE III — BILAGA III Organismos espa ˜noles a que se refiere el apartado 2 del art(cid:146)culo 2 — De i artikel 2, stk. 2, omhandlede spanske organer — Die in Artikel 2 Absatz 2 genannten spanischen Stellen — Oi ispamijo˜i oqcamislo˜i pou pqobk ˜epomtai sto ˜aqhqo 2 paq ˜acqavor 2 — The Spanish agencies referred to in Article 2(2) — Les organismes espagnols vis(cid:130)s (cid:133) l’article 2, paragraphe 2 — Organismi spagnoli di cui all’articolo 2, paragrafo 2 — In artikel 2, lid 2, bedoelde Spaanse instanties — Organismos espanh(cid:155)is referidos no nº 2 do artigo 2º — 2 artiklan 2 kohdan tarkoittama espanjalainen toimielin — De i artikel 2. 2 avsedda spanska organen — Direcci(cid:155)n Territorial de Comercio en Las Palmas Jos(cid:130) Frachy Roca, 5 E-35007 Las Palmas de Gran Canaria Tel. : (34) 928 26 14 11/928 26 21 36; fax: (34) 928 27 89 75 — Direcci(cid:155)n Territorial de Comercio en Santa Cruz de Tenerife Pilar, 1 E-38002 Santa Cruz de Tenerife Tel. : (34) 922 24 14 80/922 24 13 79; fax: (34) 922 24 42 61/922 24 68 36


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1152/98 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Regionale statistikker for BNP

eurovoc_concepts:
European accounting system
economic statistics
gross domestic product
household income
national accounts
regional development

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1135/98 van José APOLINÁRIO aan de Commissie. Communautair bestek voor bijstandsverlening - Azoren

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financial instrument
Structural Funds
eligibility criteria
structural policy
terms for aid

formats: html pdf print

text: 18. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 13/21 Daarnaast heeft de Commissie voorgesteld om in het kader van de hervorming van het gemeenschappelijk landbouwbeleid in de hele Gemeenschap steun voor plattelandsontwikkeling beschikbaar te stellen die niet afkomstig is uit de Structuurfondsen. (1999/C 13/028) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1135/98 van JosØ ApolinÆrio (PSE) aan de Commissie (24 april 1998) Betreft: Communautair bestek voor bijstandsverlening › Azoren Gezien de specifieke situatie van de Azoren (Portugal), een ultraperifere regio die als zodanig een bijzondere status geniet in het Verdrag betreffende de Europese Unie, vraag ik de Commissie in welke mate deze regio communautaire bijstand heeft genoten in het kader van de structuurfondsen in het tijdvak 1994-1999 (beleids- maatregelen en steunbedragen) en welke volgens de Commissie de vooruitzichten zijn voor de steunverlening in het kader van het Communautair bestek voor bijstandsverlening 2000-2006. (1999/C 13/029) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1142/98 van JosØ ApolinÆrio (PSE) aan de Commissie (24 april 1998) Betreft: Communautaire initiatieven /Azoren Gezien de specifieke situatie van de Azoren (Portugal), een ultraperifere regio die als zodanig een bijzondere status geniet in het Verdrag betreffende de Europese Unie, vraag ik de Commissie in welke mate deze regio in het tijdvak 1994-1999 communautaire bijstand heeft genoten in het kader van de communautaire initiatieven (alle initiatieven en niet alleen REGIS) en welke volgens de Commissie de vooruitzichten zijn voor de steunverlening in dit verband voor het financiºle tijdvak 2000-2006. Gecombineerd Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1135/98 en E-1142/98 (29 mei 1998) In het kader van het communautair bestek 1994-1999 voor Portugal is aan de regio Azoren in totaal 697 miljoen ecu bijstand uit de Structuurfondsen toegekend. Voor dezelfde periode heeft de Commissie, bij de verdeling van de betrokken kredieten in 1994, ten behoeve van de Azoren circa 63 miljoen ecu (in prijzen van 1996) uitgetrokken in het kader van het Portugese deel van het communautaire initiatief REGIS II. Dit initiatief biedt aan de ultraperifere regio(cid:146)s van de Gemeenschap de mogelijkheid volwaardig deel te nemen aan de acties die uit hoofde van andere communautaire initiatieven worden verwezenlijkt. Hierbij komen nog 6,6 miljoen ecu uit het communautair initiatief Leader II en 1,84 miljoen ecu uit het initiatief PESCA, die naar de Azoren toevloeien via de nationale programma(cid:146)s voor Portugal. Een overzicht van de toegewezen bedragen en van de verdeling per fonds en per gefinancierd programma wordt rechtstreeks aan het geachte parlementslid en aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toegezonden. De bovenbedoelde bedragen omvatten een extra bijdrage van 26 miljoen ecu die is verleend naar aanleiding van de stormen die in december 1996 en januari 1997 zware schade hebben aangericht op de Azoren. Met het oog op de toekomst wenst de Commissie te benadrukken dat zij zich zeer bewust is van de rol die het sociaal-economisch cohesiebeleid bij de ontwikkeling van de ultraperifere regio(cid:146)s van de Gemeenschap heeft gespeeld. Daarom stelt de Commissie de betrokken regio(cid:146)s in haar voorstellen voor een nieuw wettelijk kader voor de Structuurfondsen voor de volgende programmeringsperiode (1), automatisch gelijk met doelstelling 1 › regio(cid:146)s, voor dewelke ongeveer twee derde van de totale financiºle middelen van de Structuurfondsen wordt gereser- veerd


title: Ændret forslag til Rådets forordning (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand

eurovoc_concepts:
Far East
anti-dumping duty
facsimile
import
telecommunications equipment

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ft ^ ft ft ft ft ft ft ft ft* ft Bruxelles, den 24. 04. 1998 KOM(1998) 262 endelig udg. /lindret forslag til RÅDHTS FORORDNING (HF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand (forelagt af Kommissionen i henhold til HF-trnktulcns artikel 1X9 A, stk. 2) mx. RiiNDixsi; Vedr: Anti-dumping undersøgelse vedrørende import af tclcfaxapparater til privat forbrug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand. 1) Der henvises til Kommissionens forslag, dokument KOM (1998) 193, hvor sagens vigtigste synspunkter er beskrevet. 2) Efter diskussioner afholdt i Rådet foreslår Kommissionen at ændre artikel 2 i dens ovennævnte forslag og vedtage en erklæring vedrørende en midlertidig fornyet undersøgelse. 3) Det foreslås, at Rådet vedtager ovennævnte forordning om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af telefaxapparater til privat brug, jf vedlagte ændrede udgave, og at Kommissionens erklæring bliver indført i Rådets referat. •i Ændret forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) NR /98 af. 1998 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, ændret ved forordning (EF) nr. 2331/962, særlig artikel 9, stk. 4, under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter konsultationer i Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. PROCEDURE (1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2140/973 (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") blev der indført midlertidig antidumpingtold den 1. november 1997. (2) • 2 3 Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger tilkendegav EF- erhvervsgrenen, to eksportørsammenslutninger, en række producenter/eksportører og importører deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der havde anmodet om at blive hørt, fik lejlighed dertil. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen, og aflagde kontrolbesøg hos en række importører, der er forretningsmæssigt forbundne med eksportører i de berørte lande. Parterne blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen påtænkte at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold og opkrævning af de beløb, der var stillet sikkerhed for i form af midlertidig told. Der blev også fastsat en Hl IsF I:I FL 56 af 6. 3. 1996, s. I TL 317 af 6. 12. 1996, s. I I L297af 31. 10. 1997, s. 61 t (3) (4) inden for hvilken parterne kunne fremsætte bemærkninger til disse frist, oplysninger. B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE Proceduren omfatter telefaxapparater til privat brug (i det folgende benævnt "telefaxapparater til privat brug" eller "den pågældende vare"). Disse apparater er hovedsagelig bestemt til at overfore og modtage papirdokumenter via et telefonsignal, de anvendes ofte i hjemmet eller som et personligt desktopsæt og omfatter almindeligvis flere kommunikationsfaciliteter. Ud over telefax- og telefonfunktionen og/eller forbindelsen til et telefonapparat eller trådløst håndsæt kan de også omfatte en arkføder samt en eller flere af følgende funktioner: kassette eller digital svarfunktion, kopieringsfunktion og samtaleanlæg. Ovenstående liste er ikke udtømmende. I den foreløbige afgørelse blev der skelnet mellem telefaxapparater til privat brug og telefaxapparater til kontorbrug ved hjælp af deres vægt og størrelse. Kun telefaxapparater af vægt på 5 kg eller derunder og med dimensioner (bredde x dybde x højde), hvor hovedelementet måler 470 mm * 450 mm x 170 mm eller derunder, blev betragtet som telefaxapparater til privat brug i denne undersøgelse. Ved fastsættelsen af vægt og dimensioner blev der ikke taget hensyn til papirmængden og andre forbrugsstoffer og heller ikke til eventuelle trådløse håndsæt. Desuden blev telefaxapparater, der benytter blækstråle- eller laserteknologi, anset for kun at være beregnet til kontorbrug, og derfor blev den midlertidige antidumpingtold ikke anvendt på sådanne apparater. (5) Telefaxapparater 8517 2100. til privat brug tariferes for øjeblikket under KN-kode 1. Egenskaber ved telefaxapparater til kontorbrug (6) (7) Efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold fremførte flere eksportører, at apparatets vægt og dimensioner ikke var hensigtsmæssige kriterier for en definition af varen, eftersom det inden længe ville føre til, at definitionen også kom til at dække telefaxapparater til kontorbrug. Undersøgelsen har imidlertid vist, at en definition af varen baseret på vægt og dimensioner ikke i undersøgelsesperioden har ført til, at også telefaxapparater til kontorbrug var dækket. Heller ingen af de berørte parter har hævdet, at der mellem afslutningen af undersøgelsesperioden og december 1997 kunne findes telefaxapparater til kontorbrug på markedet i Fællesskabet, som faldt ind under kriterierne for vægt og dimensioner. Med hensyn til udviklingen fremover var der ingen vægtige indlæg fra de berørte parter, og intet i undersøgelsen tydede på, at der ville blive introduceret sådanne kontormaskiner på markedet i den periode, hvor antidumpingtolden finder anvendelse. Konklusionen er derfor, at kriterierne for vægt og dimensioner ikke i nær fremtid vil føre til, at telefaxapparater til kontorbrug vil falde inden for procedurens anvendelsesområde. Når sådanne telefaxapparater er indført i Fællesskabet, vil Komissionen, om nødvendigt, fremsætte et forslag til Rådet om efter en individuel vurdering af den 1 enkelt model at fastslå, at disse telefaxapparater ikke er omfattet af nærværende forordning. 2. Printtcknologi (8) Det blev endvidere fremført, al telefaxapparater til privat brug, der benytter andre printteknologier end termisk sensitive (dvs. apparater, der benytter termisk overførsel, blækstråle-, laser- eller LED-printteknologi) bør udelukkes. 2. 1 Termiske telefaxapparater (9) Over for dette argument har undersøgelsen vist følgende: Fysiske og tekniske egenskaber (10) For vægt og størrelse samt de vigtige tekniske kendetegn svarer telefaxapparater til termisk overførsel til eller er identiske med modeller til termisk papir. Den eneste forskel er printteknologien og som følge heraf det papir, der anvendes. Både termisk overførsels- og termisk papirteknologi anvender varme til at overføre data til papir via et skrivehovede. Begge skrivehoveder er næsten identiske. Det vil derfor i princippet være muligt at benytte termisk papir til udskrivning med et termisk skrivehovede. Desuden er de elektriske komponenter, der kontrollerer skrivehovederne, identiske. De vigtigste elementer i termisk printteknologi er således grundlaget for den seneste termiske overførselsteknik. 1 den forbindelse anses termisk overførsel derfor som et resultat af normal produktudvikling af termisk papirudskrivningsteknologi. Anvendelse ogforbrugeropfaltelse (11) Begge varetyper har almindeligvis samme design og udseende, og de er begge lette at betjene. Det har vist sig, at private brugere, små kontorer og hjemmekontorer anvender såvel termisk papir som telefaxapparater til termisk overførsel. telefaxapparater til dvs. bedre i printteknologien, Forskellene for telefaxapparater til termisk overførsel, og fordelene ved at anvende almindeligt papir, er kun et aspekt blandt de mange tekniske egenskaber, som forbrugerne tager med i betragtningerne. Hovedformålet for forbrugeren, der ønsker at købe et telefaxapparat, er stadigvæk at få et apparat til personlig brug, som kan sende og modtage telefaxmeddelelser. Hvilken udskrivningstcknologi der anvendes af de to omhandlede varetyper, er sekundært ud fra forbrugerens synspunkt. udskrivningskvalitet Salgskanaler (12) I undersøgelsesperioden blev telefaxapparater til termisk papir og til termisk overførsel almindeligvis solgt gennem de samme salgskanaler. Konklusion (13) I betragtning heraf anses telefaxapparater til termisk papir og telefaxapparater til termisk overførsel for at være én og samme vare. 2. 2 Blækstråle-, laser- og LED-printteknologier og bærbare telefaxapparater (14) Hvad angår telefaxapparater, der anvender blækstråle-, laser- eller LED- printteknologi, er det på grundlag af den endelige undersøgelse bekræftet, at disse maskiner normalt er væsentligt forskellige fra telefaxapparater til privat brug med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber (især vægt og dimensioner samt ydeevne), at de er beregnet til kontorbrug snarere end privatbrug, og at de i vid udstrækning sælges gennem andre salgskanaler. (15) Som følge af disse forskelle kan telefaxapparater, der anvender blækstråle-, laser eller LED-printteknologi, ikke betragtes som samme vare som den pågældende vare. (16) Nogle af de berørte parter fremførte også, at visse nye typer af bærbare telefaxapparater, der anvendes sammen med mobiltelefoner, som endnu ikke var tilgængelige på Fællesskabets marked i undersøgelsesperioden, kun er til kontorbrug og derfor bør holdes uden for proceduren. (17) På grundlag af de foreliggende oplysninger anses bærbare telefaxapparater, der anvendes sammen med mobiltelefoner, for at have andre fysiske og tekniske egenskaber, og at de derfor kun er til kontorbrug. Dermed falder disse apparater ikke inden for definitionen af den pågældende vare. Når sådanne telefaxapparater er indført i Fællesskabet, vil Komissionen, om nødvendigt, fremsætte et forslag til Rådet om efter en individuel vurdering af den enkelte model at fastslå, at disse telefaxapparater ikke er omfattet af nærværende forordning. 3. Konklusioner (18) Den foreløbige afgørelse, ifølge hvilken definitionen af varen baseres på vægt og dimensioner, jf. forordningen om midlertidig told bekræftes. (19) Endvidere bekræftes det, at den pågældende vare i overensstemmelse med artikel til termisk papir og 1, stk. 4, i grundforordningen er telefaxapparater telefaxapparater til termisk overførsel. (20) Telefaxapparater, der benytter blækstråle-, laser- eller LED-printteknologi, og bærbare telefaxapparater, der kun kan anvendes sammen med mobiltelefoner, holdes uden for procedurens anvendelsesområde. 1. Samarbejdsniveau C. DUMPING (21) Samarbejdsniveauet for producenter/eksportører i denne procedure var specielt lavt i Malaysia, Thailand, Taiwan, Japan og Kina, da mængden af varer, som eksporteredes til Fællesskabet af de samarbejdsvillige producenter/eksportører, kun udgjorde en lille del af den samlede eksport fra de pågældende lande. (22) De oplysninger, der blev indgivet af de samarbejdsvillige producenter/eksportører blev efterprøvet, og der blev i de fleste tilfælde taget hensyn hertil. I nogle tilfælde fremgik det dog af kontrolbesøg på stedet, at en del af oplysningerne var unøjagtige, ubegrundede eller utilstrækkelige, og der måtte således ses bort fra dem. I disse situationer traf Kommissionen i henhold til artikel 18 i grundforordningen endelig afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. 2. Lande med markedsøkonomi 2. 1 Normalværdi Anvendelse af artikel 18, stk. 1, i grundforordningen (23) Producenten/eksportøren fra Singapore anfægtede Kommissionens beslutning om at gøre brug af foreliggende faktiske oplysninger som fastsat i artikel 18, stk. 1, i grundforordningen ved fastsættelsen af den normale værdi (jf. betragtning 66 i forordningen om midlertidig told). Selskabet hævdede, at de transaktioner på hjemmemarkedet, der ikke var indberettet, var til genudførsel til et tredjeland. Desuden gjorde selskabet gældende, at Kommissionen ifølge artikel 18, stk. 4, i grundforordningen burde have underrettet det om sip beslutning, og at der ikke havde været mulighed for at give yderligere forklaringer. Selskabet anfægtede også den metode, som Kommissionen havde anvendt til at fastlægge den normale værdi ud fra de foreliggende oplysninger, fordi det mente, at de beviser, der var indsamlet på stedet (fakturaer over de ikke indberettede transaktioner), burde have været anvendt i stedet for den højeste indberettede videresalgspris. faktisk var Undersøgelsen viste, at det pågældende salg foregået på hjemmemarkedet, og at det ikke var blevet indberettet som sådan af selskabet. Desuden blev selskabet bedt om at fremlægge beviser for, at det pågældende salg ikke var beregnet til indenlandsk forbrug, men faktisk var blevet eksporteret fra Singapore. Trods gentagne anmodninger afleverede selskabet ikke beviser for, at der efterfølgende var sket genudførsel til et tredjeland. Ved en høring, som selskabet havde anmodet om efter kontrolbesøget, blev der ikke givet nogen tilfredsstillende forklaring. (24) Med hensyn til den metode, Kommissionen havde anvendt til beregningen af den normale værdi for disse transaktioner, blev de oplysninger, der anvendtes til fastsættelse af den normale værdi, kontrolleret, og de er rimelige i betragtning af foreløbige selskabets delvis manglende afgørelse, som fremgår af betragtning 66 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor. samarbejdsvilje. Kommissionens (25) En af de koreanske producenter/eksportører, for hvem det var blevet besluttet at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger til at fastsætte selskabets materialeomkostninger i medfør af artikel 18 i grundforordningen (jf. betragtning 32 i forordningen om midlertidig told), hævdede, at denne beslutning var uberettiget, og at det var materialeomkostningerne, som anført i besvarelsen af spørgeskemaet, der skulle have været anvendt i stedet for. Desuden mente selskabet, at den metode, som Kommissionen havde anvendt til at justere den normale værdi som følge af det delvis manglende samarbejde, var fejlagtig. (26) Undersøgelsen viste, at de materialeomkostninger, der var indberettet, var behæftet med alvorlige uoverensstemmelser, og at de derfor ikke kunne accepteres. Der blev ikke indgivet yderligere oplysninger af selskabet for at 6 forklare manglerne. Med hensyn til den metode, der var anvendt til at fastlægge de foreliggende faktiske oplysninger, skal det understreges, at der blev anvendt en sædvanlig fremgangsmåde til at justere materialeomkostningerne, idet det var den mindste forskel, der blev fundet mellem den laveste og den gennemsnitlige materialeværdi. Beregnet normal værdi (SA&G) (27) Den eneste samarbejdsvillige thailandske producent/eksportør, som ikke havde noget salg på hjemmemarkedet, kunne ikke acceptere den metode, der var anvendt til at fastlægge salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) og fortjeneste til brug ved beregningen af den normale værdi. Som det fremgår af betragtning 77 i forordningen om midlertidig told og i henhold til artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen, besluttede Kommissionen, da der ikke var tale om noget om salg på hjemmemarkedet, at beregne den normale værdi ved til selskabets produktionsomkostninger at lægge de vejede gennemsnitlige SA&G på hjemmemarkedet og fortjeneste på rentabelt salg for de samarbejdende eksportører i Taiwan. Selskabet hævdede, at det dannede taiwanske producent/eksportør, og at SA&G og fortjeneste i lyset af denne forbindelse burde være fastlagt på grundlag af den første metode, som fremgår af artikel 2, stk. 6, i grundforordningen, hvilket ifølge selskabet ville være de faktiske omkostninger for det taiwanske selskab. sammen med den samarbejdsvillige enhed en Hvis det var artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen, der skulle anvendes, anmodede selskabet om, at det kun skulle være SA&G og fortjeneste for det forbundne taiwanske selskab, der skulle anvendes, som følge af den nære forbindelse mellem de to selskaber. (28) Det skal bemærkes, at ifølge artikel 2, stk. 6, i grundforordningen er det de beløb til dækning af SA&G samt fortjeneste, der påløber og opnås på eksportlandets hjemmemarked, dvs. Thailand, der skal benyttes ved en beregnet værdi. Men på grund af manglende oplysninger om det pågældende selskabs eller af et hvilket som helst andet selskabs salg på hjemmemarkedet af telefaxapparater i Thailand, og eftersom der ikke forelå oplysninger om SA&G og fortjeneste for den samme generelle varekategori, jf. artikel 2, stk. 6, litra a) eller b), i grundforordningen, er det artikel 2, stk. 6, litra c), der skal anvendes, dvs. at SA&G og fortjeneste baseres på enhver anden rimelig metode. I den forbindelse mente Kommissionen, at de vejede gennemsnitlige SA&G og den fortjeneste, der var påløbet hos eller opnået af alle samarbejdende eksportører på det taiwanske marked, var et passende og rimeligt grundlag, eftersom Taiwan er et marked med et stort antal konkurrerende virksomheder, og at det var den bedst mulige måde for Kommissionen til at beregne salgsvilkårene på det thailandske marked for den pågældende vare. (29) Ved, som den thailandske producent foreslog, blot at anvende SA&G og fortjeneste for det taiwanske selskab, som det er forretningsmæssigt forbundet med, opnås ikke et bedre grundlag. Det taiwanske selskabs salg taget for sig udgjorde nemlig kun en relativ mindre del af det taiwanske marked. Sammenligning Importafgifter (30) I betragtning 37 i forordningen om midlertidig told anførte Kommissionen, at koreanske producenters/eksportørers krav om justering for importafgifter blev afvist, eftersom kravene var beregnet på et gennemsnitligt grundlag for alle varer, og der var ikke påvist nogen forbindelse mellem den erlagte told og den koreanske af pågældende producenter/eksportører hævdede, at denne beslutning var urimelig. De anmodede om, at Kommissionen ikke insisterede på præcise beregninger for hver enkelt model, men i stedet accepterede en generel fordeling af erlagt told. Desuden hævdede de, at der måtte ske en justering af toldgodtgørelsen, uanset om modellerne på hjemmemarkedet indeholdt dele, der var indkøbt lokalt eller ej. specifikke model telefaxapparater. Tre (31) Det skal understreges, at en af de første betingelser for at kunne gøre dette er, at der foreligger bevis for, at delene ikke er indkøbt lokalt, da der ellers ikke er betalt importafgifter for sådanne dele. I et tilfælde kunne eksportøren, i det mindste delvis, til Kommissionens tilfredshed påviser, at justeringen var berettiget. Justeringen blev kun foretaget i det omfang, at kravet var underbygget. Handelsled a) Forskelle i funktioner (32) De to japanske og singaporeanske producenter/eksportører samt et af de koreanske selskaber krævede en indenlandsk justering for forskelle i handelsled baseret på artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen, som i første omgang blev afvist af de grunde, der er omhandlet i betragtning 49 og 71 i forordningen om midlertidig told. Selskaberne gjorde indsigelse herimod og fremhævede igen, at de forskellige funktioner ved indenlandsk salg og ved eksport automatisk ville svare til forskellige handelsled, og at der derfor burde indrømmes en justering for at muliggøre en reel sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Til støtte for dette argument anførte selskaberne, at når der beregnes en eksportpris efter artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, er det institutionernes normale praksis at trække alle de omkostninger, som påløber hos de forbudne importører i Fællesskabet, fra den pris, der betales af den første uafhængige kunde, hvorved eksportprisen justeres til ab fabrik. Nu fremfører de, at for at opnå en normal værdi i et sammenligneligt handelsled må de samme udgiftskategorier, som påløber på hjemmemarkedet, plus en tilsvarende fortjeneste baseret på hjemmemarkedssalget, også udelukkes i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d) i grundforordningen. (33) Dette argument kan ikke godtages, eftersom der ses bort fra et væsentligt krav i grundforordningen i den forbindelse, nemlig at handelsleddene, hvorigennem salget på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet foregår, skal defineres af den ligesom også hvordan en eventuel forskel påvirker prisernes pågældende, sammenl igne 1 i ghed. (34) Som bekendt betyder institutionernes praksis med at beregne eksportprisen ved at forbundne trække de omkostninger, som påløber hos forretningsmæssigt importører, fra prisen til uafhængige importører, at prisen ved Fællesskabets grænse bringes på samme niveau som ved salg til en uafhængig kunde. Eftersom de forbundne importørers videresalgspris til den uafhængige kunde i dette tilfælde stort set svarer til prisen ved salg til store detailhandlere og forhandlere, vil fradrag af importørens omkostninger ved salg til sådanne kunder resultere i en pris på et højere led i salgskæden. Derfor må eksportprisen efter genberegning opfattes som svarende til prisen ved salg til en forhandler. fratrækkes et (35) Hvad angår selskabernes krav om, at der, når der trækkes omkostninger fra for at lignende beløb ved genberegne eksportprisen, også bør hjemmemarkedsprisen, anses dette krav ikke i sig selv for at være berettiget. Eftersom genberegningen af eksportprisen i det foreliggende tilfælde førte til et handelsled svarende til forhandlerleddet, svarede det til et handelsled på hjemmemarkedet. Det forhold, at der kan påløbe visse omkostninger på hjemmemarkedet, når der sælges til forhandlere, som ikke løber på i det tilsvarende eksportled, hænger sammen med den særlige struktur eller de særlige omstændigheder på det pågældende marked, men kan ikke i sig selv føre til en justering, når det er klart, at priserne er sat over for en lignende kundetype, nemlig forhandlere. (36) De japanske og koreanske selskaber hævdede, at den gennemsnitlige hjemmemarkedspris ikke kan anvendes som en normal værdi, fordi dette salg fandt sted i flere forskellige handelsled, hvoraf kun et svarede til eksportleddet. Kommissionen undersøgte situationen nøje, men kunne ikke konkludere, at eksportørernes påstand var godtgjort, eftersom selskaberne ikke kunne fremlægge en klar fordeling hverken med hensyn til forskellige omkostninger eller priser for at påvise de forskellige handelsled på hjemmemarkedet. Derimod kunne Kommissionen fastslå, at priserne over for samtlige kunder på hjemmemarkedet næsten var de samme, hvilket antydede, at handelsleddene ikke var forskellige. Eftersom hjemmemarkedspriserne over for alle kundegrupper var ens, og at en af disse grupper svarede til handelsleddet for eksportkunder (forhandlere), var det under ingen omstændigheder berettiget at foretage en justering for handelsled. Den normale værdi ville blive den samme, enten den var baseret på salg til én gruppe eller til alle kunder. (37) For så vidt angår Singapore fandt salget på hjemmemarkedet angiveligt sted i et enkelt handelsled, nemlig forhandlerleddet. Som bekendt blev den normale værdi fastsat i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen som følge af, at transaktioner på selskabet havde undladt at hjemmemarkedet af den pågældende vare, hvilket betød, at der ikke kunne foretages en mere detaljeret kontrol af handelsleddene på hjemmemarkedet. Ud fra de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed, kunne der ikke konstateres nogen forskel mellem hjemmemarkeds- og eksporthandelsleddet. indberette et større antal (38) Af ovennævnte årsager blev den normale værdi fastsat på grundlag af alt salg på hjemmemarkedet, og justeringen for forskelle i handelsled, som de japanske, singaporeanske og koreanske producenter/eksportører havde anmodet om, blev ikke anset for at være berettiget. H (39) I de tilfælde, som ikke er omfattet af en justering for forskelle i handelsled som defineret i artikel 2, stk. 10, litra d), nr. i), i grundforordningen kan der ifølge artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), ikke desto mindre lillades en særlig justering, når det kan påvises, at visse funktioner er relateret til andre handelsled end det, der benyttes ved sammenligningen. I det foreliggende tilfælde viste undersøgelsen, at der ikke kunne indrømmes justering for forskelle i handelsled, men at der dog skulle tages særligt hensyn til reklameudgifterne i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii). Kommissionen undersøgte især, om reklameudgifterne skulle fremme salget i andre handelsled end det, det benyttes til sammenligningen. Det blev konstateret, at for de berørte selskaber var visse reklameudgifter i det foreliggende tilfælde relateret til et andet handelsled end det, det benyttedes ved sammenligningen. Det besluttedes derfor i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), i grundforordningen at holde de reklameudgifter, der påløb ved salg på hjemmemarkedet, og som var relateret til et andet handelsled end forhandlerleddet, uden for beregningen af den normale værdi. b) OEM-salg (40) En af producenterne/eksportørerne i Taiwan, en i Thailand og to i Korea anfægtede afvisningen af deres krav om justering for forskelle i handelsled baseret på OEM-cksportsalg. (41) Den ønskede justering kunne ikke indrømmes, idet der ikke kunne fastlægges noget klart prismønster mellem de påståede salgskanaler. I nogle tilfælde viste det sig, at priserne for OEM-modellerne var højere end for salg af eget varemærke. For et af de koreanske selskaber viste det sig også, at den angivne kundeklassifikation var unøjagtig, og at den derfor måtte lades ude af betragtning. På det taiwanske marked var der ikke tegn på stor prisforskel mellem OEM- hjemmemarkedssalg og salg af eget mærke. (42) For den thailandske producent, der ikke havde salg på hjemmemarkedet og kun eksporterede på OEM-basis, blev den normale værdi beregnet ved at benytte gennemsnittet af SA&G og fortjeneste på det taiwanske marked, for hvilket det jf. ovenfor ikke var påkrævet at foretage justering af denne art. Kravet blev derfor afvist. Provision (43) Det thailandske selskab mente ikke, at der skulle fratrækkes en provision på 5% fra prisen til den første uafhængige køber i Fællesskabet for dermed at tage hensyn til dets taiwanske forbundne selskabs deltagelse i disse transaktioner. Ifølge selskabet bør kun direkte relaterede salgsudgifter fratrækkes, og derfor er der ikke noget juridisk grundlag for at anvende denne provision på 5%, som angiveligt rent faktisk ikke var påløbet. (44) Undersøgelsen bekræftede, at hele den thailandske producents/eksportørs eksport til Fællesskabet foregik via det forbundne selskab i Taiwan. Det blev fastslået, at den thailandske producents overførselspriser til det forbundne taiwanske selskab ikke var rimelige på grund af forbindelsen mellem de to selskaber. Ved et kontrolbesøg hos selskabet viste del sig, at der var en forskel mellem overførselsprisen og den pris, som den første uafhængige kunde i Fællesskabet Ao betalte. Forskellen skulle, i det mindste delvis, dække de omkostninger, der var påløbet for det forbundne selskab for de aktiviteter, der var forbundet med eksporten af den pågældende vare. Da det forbundne taiwanske selskabs funktioner kan betragtes som de samme som for en forhandler, blev en justering på 5% fratrukket prisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet. Dette tal blev anset for at være rimeligt i betragtning af, hvor meget det forbundne selskab var involveret i den thailandske producents/eksportørs salgsaktiviteter. (45) Et af selskaberne i Singapore krævede en justering for provisioner til forbundne selskaber i Japan. Dette krav var allerede blevet afvist med den begrundelse, der fremgår af betragtning 73 i forordningen om midlertidig told. Selskabet anfægtede denne beslutning og fremførte igen, at justeringen var nødvendig på grund af den vigtige rolle, som de to forbundne japanske selskaber spillede i produktion og markedsføring af den pågældende vare i Singapore. (46) Spørgsmålet blev taget op igen. Undersøgelsen viste, at de to forbundne japanske selskaber faktisk modtog royalties og fik overført fortjeneste. Betalinger af denne art kan ikke betragtes som provision i den betydning, der fremgår af artikel 2, stk. 10, nr. i), i grundforordningen. Anmodningen om en justering måtte derfor afvises. (47) Med hensyn til eksportsalget konstateredes det, at det var de japanske selskaber, der helt styrede dette salg. Det singaporeanske selskabs funktion var begrænset til at fakturere varerne og sørge for forsendelsen. Da de forbundne selskabers funktioner kan betragtes som de samme som en forhandlers, blev en justering på 5% fratrukket prisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet for derved at tage hensyn til, at de var involveret i den singaporeanske producents salgs- og administrationsaktivilcter. Justeringen blev sat til 5%, da de faktiske udgifter for de forbundne japanske selskaber ikke var angivet i besvarelsen af spørgeskemaet, selv om der specifikt var anmodet herom, og de derfor ikke kunne efterprøves ved kontrolbesøg hos selskabet. Kreditomkostninger (48) Af betragtning 39 i forordningen om midlertidig told fremgår det, at alle koreanske selskabers krav om justering for kreditomkostninger blev afvist, da kravene var fremsat på grundlag af en såkaldt åben konto, dvs. et revolverende betalingssystem uden bevis for en aftale mellem leverandør og køber af varen på salgstidpunktet. Tre koreanske producenter/eksportører hævdede, at det ikke var i overensstemmelse med almindelig praksis i Kommissionen. Derfor mente de, at der burde være for kreditomkostninger for en kreditperiode på mindst 30 dage. indrømmet en justering af den normale værdi (49) Det er institutionernes praksis at acceptere en justering for kreditomkostninger, hvis eksportøren påviser, at betalingsbetingelserne var en faktor, der blev taget i betragtning ved fastsættelsen af salgspriserne, jf. artikel 2, stk. 10, litra g), i grundforordningen. Der kan derfor kun indrømmes justering for det antal dage, der er aftalt på salgstidspunktet, da kun udgifterne til det antal dage kan betragtes som havende indflydelse på prisen. En sådan aftale eksisterer ikke, når betalingerne er foretaget på grundlag af en åben konto, og følgelig kan kravet ikke godtages. AA Garantier (50) En af de koreanske producenter/eksportører krævede, at der blev foretaget et mere rimeligt skøn over justeringen for forskelle i garantier ved inddragelse af nogle af de udgifter, der angiveligt var afholdt i form af honorarer til uafhængige agenter og aflønning af reparatører. (51) Undersøgelsen viste, at de indberettede udgifter til garantier for hjemmemarkedet var overvurderet, og at de følgelig var et upålideligt grundlag for fastsættelse af justeringen. For den midlertidige fastsættelse blev det besluttet at basere justeringen for garantier udelukkende på de omkostninger, der rent faktisk var påløbet i forbindelse med gratis levering af reservedele til kunderne. Da der ikke er fremkommet nye beviser, som kunne berettige en forøgelse af justeringen for garantier, bekræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse. Andre faktorer (52) Et taiwansk selskab gentog sin anmodning om en specifik justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen i form af fradrag afløn til sælgere, reklameudgifter og leje fra den normale værdi, da selskabet mente, at de fleste af de udgifter, der var forbundet med disse funktioner, vedrørte salg på hjemmemarkedet. (53) De japanske og singaporeanske producenter/eksportører anmodede som et alternativ også om at der, hvis kravet om justering for forskelle i handelsled (jf. tidligere) blev afvist, kunne trækkes andre specifikke udgifter, såsom løn til sælgere, reklameudgifter osv. , fra den normale værdi. Det singaporeanske selskab anfægtede afvisningen af dette krav (jf. betragtning 72 i forordningen om midlertidig told) og hævdede, at påvisningen af, at kunder betaler andre priser på hjemmemarkedet, som fastsat i artikel 2, stk. 10, litra k), kun er et eksempel og ikke et absolut krav. (54) Samtlige de selskaber, som fremsatte krav under henvisning til artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen, fremlagde ikke bevis for, at der var tydelige og konsekvente forskelle i priserne, som det er fastsat i denne bestemmelse. Hvis det kun fremgår, at der er en forskel i omkostninger mellem eksport og hjemmemarkedssalg for det samme selskab, er det ikke tilstrækkeligt til, at der kan stilles krav om justering for forskelle i sammenlignelige priser, og da slet ikke til at påvise en indvirkning på priserne. Desuden er antagelsen om, at kravet om at kunne påvise forskelle i priser kun er givet som et eksempel, ikke korrekt, da litra k) underbygger de to bestemmelser, der fremgår af den generelle del i artikel 2, stk. 10, i grundforordningen, dvs. at de justeringer, der er anført i litra a) - k), kun kan indrømmes, hvis det kan påvises, at de påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Hvis der ikke foreligger bevis for, at disse betingelser er opfyldt i det foreliggende tilfælde, må kravet afvises. 3. Lande uden markedsøkonomi 3. 1 Individuel behandling ÅI (55) De selskaber, som ikke fik indrømmet individuel behandling, gjorde gældende, at forordningen om midlertidig told ikke indeholdt en tilstrækkelig begrundelse herfor. Desuden genfremsatte de deres anmodning om individuel behandling ud fra den betragtning, at de ikke var underlagt kontrol fra den kinesiske stats side. (56) Det skal bemærkes, al ifølge artikel 9, stk. 5, i grundforordningen beregnes der en landsdækkende told for lande uden markedsøkonomi. Indrømmelsen af individuel behandling til nogle eksportører er derfor en undtagelse fra reglen. En producent/eksportør, der ønsker at udnytte denne undtagelse, må kunne påvise, at der ikke er nogen indgriben fra statens side. To af de kinesiske producenter var i stand til at påvise, at de opfyldte alle kriterierne for at opnå individuel behandling. De tre øvrige kinesiske producenter kunne ikke påvise en sådan uafhængighed, og derfor havde institutionerne intet andet valg end at anvende den landsdækkende told på dem. 3. 2 Modelsammenligning (57) De kinesiske producenter/eksportører gjorde indsigelse mod, at den normale værdi delvis var baseret på modeller fra en koreansk producent efter anvendelse af artikel 18 i grundforordningen. Eksportørerne hævdede, at ved at anvende en normal værdi for et ikke-samarbejdsvilligt selskab ville de blive forfordelt. (58) Spørgsmålet blev undersøgt igen, og eftersom artikel 18 i grundforordningen blev benyttet som grundlag for fastsættelse af den normale værdi, blev disse modeller til sidst udelukket fra beregningen,. (59) Et af de koreanske selskaber, der havde produktion i både Kina og Korea, hævdede, at den normale værdi for en af deres kinesisk producerede modeller skulle være fastsat på grundlag af den beregnede værdi for den samme model produceret i Korea. (60) Kravet blev afvist, da der blev benyttet tilgængelige oplysninger på grundlag af artikel 18 i grundforordningen til at fastlægge den normale værdi for den forbundne koreanske producent/eksportør, og da disse modeller som anført ovenfor var blevet udelukket fra fastlæggelsen af den kinesiske normale værdi. Desuden skal det understreges, at den normale værdi skal baseres på oplysninger, der er indhentet i referencelandet som helhed, hvis det er muligt, og ikke kun på salg fra en enkelt producent. 3. 3 Sammenligning Handelsled (61) De kinesiske producenter/eksportører anmodede fortsat om justering for forskelle i handelsled med den begrundelse, at deres eksportsalg gik til OEM. (62) Som tidligere beskrevet viste en undersøgelse af forskelle i priserne på det koreanske hjemmemarked mellem OEM-salg og salg af egne mærkevarer, at forskellene i handelsled i den forbindelse ikke var afspejlet i konsekvente og tydelige prisforskelle. Da der ikke var nogen forskel i priser mellem OEM-salg og 4^ eget varemærkesalg i Korea, og da den kinesiske normale værdi var baseret på det koreanske hjemmemarked, var der intet grundlag for at foretage en justering. Provision (63) Tre japanske selskaber er involveret i proceduren vedrørende Kina, idet de eksporterer telcfaxapparater af kinesisk oprindelse til Fællesskabet. Det viste sig, at deres datterselskaber i I long Kong enten havde en underleverandøraftale med et kinesisk selskab om fremstilling (eller samling) i Kina eller havde en i Kina. I den midlertidige beregning blev der fratrukket en selskabsafdeling bruttofortjeneste for de aktiviteter, der fandt sted i Hong Kong og Japan i form af provision. De kinesiske producenter/eksportører hævdede, at det ikke var korrekt at fratrække 5% fra eksportprisen, eftersom der ikke reelt var betalt en provision. (64) Da de forbundne japanske selskabers funktioner kan betragtes som værende de samme som en forhandlers på provisionsbasis, er der fratrukket en justering på 5% fra prisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet. Dette tal anses for rimeligt i betragtning af, hvor meget de forbundne selskaber deltog i salg og administration for de kinesiske producenter. (65) Ifølge artikel 2, stk. 10, litra i), i grundforordningen skal der foretages en justering for forskelle i provision, der betales i forbindelse med de pågældende salg. I den forbindelse skal det understreges, at det ikke gør nogen forskel, om producenten/eksportøren direkte fakturerer kunderne i Fællesskabet og betaler en provision til de parter, der er involveret i salgstransaktionerne, eller om producenten/eksportøren fakturerer mellemhandleren, som derpå fakturerer kunden i Fællesskabet. Sidstnævnte ordning er blot en anden måde at sikre, at mellemhandleren får sin provision. I henhold til Rådets og Kommissionens faste praksis kan kravet derfor ikke godtages. 4. Dumpingmargen for de undersøgte selskaber 4. 1 Dumpingmargen for samarbejdende selskaber (66) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige pris for alle eksporttransaktioner til Fællesskabet. 4. 2 Dumpingmargen for ikkesamarbejdsvillige selskaber (restdumpingmargen) (67) Da der ikke forelå bemærkninger fra de berørte parter, blev det besluttet at anvende den metode, der fremgår af betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, dvs. for hvert eksportland blev der udvalgt det selskab, der havde den højeste dumpingmargen, og det blev konstateret, hvilken af de modeller, der blev fremstillet og solgt af dette selskab i større mængder, dej blev solgt til den laveste pris. Restdumpingmargenen blev fastsat ud fra den vejede gennemsnitlige margen for denne model, udtrykt som en procentdel af importprisen cif Fællesskabets grænse. 4. 3 Dumpingmargener A\\ Republikken Korea (()H) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets kgrænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Samsung Electronics Co. Ltd, Seoul Daewoo Telecom Ltd, Seoul Nixxo Telecom Co. , Ltd, Seoul Tae II Media Co. , Ltd, Seoul 19,8% 11,6% 7,5% 9,2%. (69) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er restdumpingmargenen for Korea 25,1%. Japan (70) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Brother Industries, Ltd. , Nagoya: 49,2% Tottori Sanyo Electric Co. , Ltd. , Tottori: 124,2% (71) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er restdumpingmargenen for Japan 130,2%. Taiwan (72) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Kinpo Electronics, Inc. , Taipei Sampo Corporation, Taipei 6,0% 56,2%. (73) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er restdumpingmargenen for Taiwan 60,8%. Singapore (74) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for den samarbejdsvillige producent/eksportør: Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. , Ltd. , Singapore 30,1%. (75) Udtrykt importprisen, restdumpingmargenen for Singapore 68,2%. i procent af cif Fællesskabets grænse, er Thailand A<5 (76) Udtrykt i procent af importprisen, cif fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for den samarbejdsvillige producent/eksportør: Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. , Bangkok 10,4%. (77) Udtrykt importprisen, residumpingmargenen for Thailand 22,6%. i procent af Malaysia (78) Udtrykt importprisen, restdumpingmargenen for Malaysia 124,2%. i procent af cif Fællesskabets grænse, er cif Fællesskabets grænse, er Folkerepublikken Kina (79) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for Kina 51,6%. (80) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for selskaber, som fik individuel behandling: Murata Machinery (H. K. ) Ltd. , Hong Kong (varer med oprindelse i Kina): 21,2%. Highsonic Industrial Ltd. , Hong Kong, (varer med oprindelse i Kina): 23,2%. D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET (81) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold gjorde nogle af de berørte parter gældende, at den klagende producent i Fællesskabet ikke skulle betragtes som "erhvervsgren i Fællesskabet" på grund af det manglende samarbejde fra den næststørste producent i Fællesskabet. På grundlag af undersøgelsen konstateredes det imidlertid, at den klagende producent i Fællesskabet repræsenterer en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Denne producent betragtes derfor som erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure. 1. Kumulativ vurdering af virkningerne af dumpingimporten E. SKADE (82) De japanske eksportører anførte, at Kommissionen ikke kunne gå ud fra, at der var tale om manglende samarbejdsvilje fra omkring 10 af de japanske producenter af telefaxapparater, som havde nægtet at samarbejde med Kommissionen i denne procedure og ikke havde besvaret spørgeskemaet fra Kommissionen, fordi de angiveligt inden undersøgelsesperioden. Japan burde baseres på oplysningerne fra den japanske fabrikantsammenslutning CIAJ om disse ikke to samarbejdsvillige firmaer under proceduren og på oplysningerne fra samarbejdsvillige japanske eksportører. Oplysningerne ville vise et markant fald i importen fra Japan fra 1993 til 1996. 1 lyset af disse tendenser burde importen fra Japan dekumuleres. var ophørt med Importtendenserne til Fællesskabet eksportere for at 4 6 (83) lin eksportør af kinesiske varer hævdede, at den kinesiske eksport burde være dekumuleret, eftersom de kinesiske eksportører har fokuseret på OEM-kunder, mens de andre eksportlande har rettet sig mod forbrugermarkedet. Denne eksportør hævdede også, at der var fundet forskellige skadestærskler, og at der var anvendt forskellige prisstrategier af ekportorerne fra forskellige lande. Dette ville beretlige til dekumulering, eftersom det kunne tyde på manglende konkurrence mellem disse varer. (84) Desuden hævdede eksportørerne, at gennemsnitspriserne for Japan og Singapore var mellem 40% og 48% højere end det samlede gennemsnit for alle berørte eksportlande. Dette kunne berettige en dekumulering for disse lande, eftersom det kunne tyde på, at varerne ikke konkurrerede med varer fra andre berørte eksportlande. (85) Betingelserne for at kumulere indførsel af varer med henblik på konstatering af skade, som fastsat i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen, er følgende: a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3 b) den indførte mængde fra hvert land er ikke ubetydelig, og c) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare. 1. 1 Dumpingmargener (86) Som tidligere nævnt er dumpingmargenerne for hvert af de eksporterende lande højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3. 1. 2 Indført mængde (87) Til brug for den endelige afgørelse blev cjen indførte mængde fra Japan i mangel af pålidelige, kontrollerede oplysninger fra alle japanske eksportører fastsat ud fra oplysninger fra Eurostat. Eftersom der i Eurostats oplysninger ikke skelnes mellem telefaxapparater til kontorbrug og til privat brug, blev mængden af importerede telefaxapparater til privat brug fastsat ved at anvende forholdet mellem apparater til henholdsvis kontorbrug og privat brug af japansk oprindelse, som blev fastsat som led i undersøgelsen af samarbejdsvillige uafhængige importører og importører, der var forretningsmæssigt forbundet med japanske eksportører. Hermed nåede man frem til, at 41,1% (i enheder) af alle telefaxapparater af japansk oprindelse, der var solgt i undersøgelsesperioden, var til privat brug. Den indførte mængde fra Japan i undersøgelsesperioden blev således fastsat til at være 41,1% af den af Eurostat angivne samlede indførsel fra Japan. i Fællesskabet (88) Oplysningerne fra den japanske ikke anvendes til at fastsætte, hvor stor den indførte mængde fra Japan er, eftersom en japanske stor del af disse oplysninger vedrører fabrikantsammenslutning CIAJ kan ikke-samarbejdsvillige /if eksportører, som nægtede at besvare spørgeskemaet fra Kommissionen, hvorfor Kommissionen ikke kunne få de relevante oplysninger og kontrollere dem. Desuden blev der ikke fremlagt bevis for, at der i undersøgelsesperioden ikke var importeret andre to samarbejdsvillige japanske eksportører. Disse eksportører havde dermed ikke bevist den påståede stærkt faldende i eksport. til privat brug end dem telefaxapparater fra de (89) Derfor bekræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, hvorefter den indførte mængde fra Japan fastsættes ud fra tilgængelige oplysninger i henhold til artikel 18 i grundforordningen. Den herved fastsatte indførsel fra Japan er fortsat meget stor. 1. 3 Konkurrencevilkår Salgskanaler (90) Med hensyn til argumentet om, at de kinesiske eksportører først og fremmest solgte til OEM, og at salgskanalerne derfor skulle anskues på en anden måde, var der i høj grad tale om manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske producenters side. Der kan derfor ikke alene ud fra de samarbejdsvillige eksportørers situation drages en generel konklusion om den kinesiske eksport. Desuden har Kommissionen konstateret, at hovedparten af de samarbejdsvillige parter fra alle berørte eksportlande sælger den pågældende vare i EU til flere forskellige kundekategorier, herunder til OEM-kunder. (91) Dette gælder også for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Hvor meget, der sælges til de forskellige kundekategorier, varierer naturligvis. Men det ændrer ikke ved den kendsgerning, at parterne konkurrerer med hinanden, og selv om alle parter havde udvist samarbejdsvilje, ville der ikke på baggrund heraf være noget, der kunne berettige til at dekumulere den kinesiske eksport. Priser (92) Hvad angår argumentet om højere importpriser for japanske og singaporeanske apparater, har Kommissionen konstateret, at telefaxapparater til privat brug, der er indført fra Japan og Singapore til Fællesskabet, generelt har flere tekniske egenskaber og er højere placeret i vareudvalget end apparater fra andre eksportlande. Det er derfor naturligt, at den gennemsnitlige importpris for de to lande er højere. Ikke desto mindre konkurrerede de japanske og singaporeanske producenter med producenter fra de andre eksportlande, som også, om end i mindre omfang, eksporterede varetyper af høj kvalitet, og de konkurrerede med erhvervsgrenen i Fællesskabet, hvilket viser sig ved, at de har samme eller lignende fysiske og tekniske egenskaber, at de tjener samme formål, og at de sælges gennem samme eller lignende salgskanaler. Selv om de singaporeanske og japanske eksportører generelt ikke eller kun i ringe omfang har solgt til priser, der er lavere end EF-erhvervsgrenens priser (jf. betragtning 99), havde de faldende eksportpriser fra Singapore og Japan en prisdæmpende effekt, hvilket bevirkede, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke var i stand til at hæve sine priser til et rentabelt niveau. Ål Konkurrencevilkårene er derfor de samme. 1. 4 Konklusioner (93) I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionerne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke betingelserne for at vurdere indforsien kumulativt med henblik på al fastlægge skaden i henhold til artikel 3, slk. 4, i grundforordningen er opfyldt. Generelle skadefaktorer Generel bemærkning (94) På grundlag af de bemærkninger, der er modtaget efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og gennemførelsen af yderligere undersøgelser, er der nu endeligt fastlagt en række generelle skadefaktorer. Forbrug (95) indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger udviklede lifter forbruget i Fællesskabet sig på følgende måde: (96) Det voksede fra ca. 1,1 mio. enheder i 1993 til 2,5 mio. enheder i 1996 (undersøgelsesperioden), altså en stigning på ca. 130%. Kumuleret import, markedsandele (97) Desuden blev der konstateret følgende udvikling i den kumulerede import fra de berørte lande: i) ii) I perioden 1993-1994 øgede eksportlandene deres salg med 33,7%, men deres markedsandel faldt med 11,4 procentpoint (fra 62,5% til 51,1%). I perioden 1994-1996 øgedes importen fra de pågældende eksportlande med 76,9%, og deres markedsandel steg fra 51,1 % til 64,3 %, dvs. med 13,2 procentpoint. Priser (a) Prisunderbud (98) Efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold blev det konstateret, at der ikke var tale om prisunderbud fra (den eneste) eksportør fra Singapore. (99) For de øvrige samarbejdsvillige eksportører bekræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke der konstateredes prisunderbud for de afgørelsen. modelkategorier, Prisunderbudsmargenen for den enkelte modelgruppe varierede fra 1,3% til 41,8%. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen set i forhold til den samlede indførsel pr. land blev endelig fastsat således: Kina 18,5%, Japan 0,3%, Taiwan benyttedes grundlag som der for 4<\ 4,5%, Singapore 0,0%, Korea 9,2%, Thailand 10,9%, Malaysia 41,8%. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for alle berørte lande er 8,4%. (b) Salgspriser (100) Fra 1993 til 1994 faldt de samarbejdsvillige eksportørers salgspriser med gennemsnitligt 11%, og fra 1994 til 1996 faldt de med 26,1 % i gennemsnit. For de japanske og singaporeanske eksportører faldt priserne også i denne periode. EF-erhvervsgrenens situation (101) På grundlag af de bemærkninger, der er modtaget efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold og gennemførelsen af yderligere undersøgelser konstateredes følgende: (102) Fra 1993 til 1994 øgede EF-erhvervsgrenen sit salg med 140% og markedsandelen med 7,7 procentpoint (fra 16,3% til 24%). Denne positive udvikling var baseret på investeringer i 1993. (103) På den anden side faldt EF-erhvervsgrenens salg målt i mængde med 14,7% fra 1994 til 1996 og dens markedsandel faldt med 9,5 procentpoint (fra 24,0% til 14,5%. (104) Fra 1994 til 1996 faldt de producerede mængder og kapacitetsudnyttelsen betydeligt som følge af den faldende salgsmængde, og salgspriserne faldt med 17,5%. I samme periode faldt beskæftigelsen med 21,7% og de finansielle resultater forringedes og udviste i undersøgelsesperioden et to-cifret tab (%) af omsætningen. EF-erhvervsgrenen var ikke i stand til at hæve priserne til et rentabelt niveau som følge af pristryk på markedet i Fællesskabet. Konklusioner (105) På baggrund af ovenstånde konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. F. ÅRSAGEN TIL SKADEN 1. Dumpingimport (106) Importen til Fællesskabet af varer til dumpingpriser, der blev solgt gennem de samme distributionskanaler og til det samme (transparente) marked, faldt sammen med et tab af markedsandele og en, forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. I undersøgelsesperioden solgte erhvervsgrenen til priser, der lå væsentligt lavere end produktionsomkostningerne. Den havde ikke været i standtil at hæve priserne til et rentabelt niveau på grund af pristrykket på markedet. Pristrykket skyldtes de eksportører, der solgte til underbudspriser, og japanske og singaporeanske eksportører taget under ét, hvor sidstnævntes eksportpriser også viste en fortsat tendens. Derfor havde EF- erhvervsgrenen på samme tid problemer med dumpingimport fra Japan og lå i den høje ende af markedet, og Singapore af varer, som generelt dumpingimport fra de øvrige eksportlande, der mere vedrørte den lavere ende af markedet, hvor konkurrencen hovedsageligt føres på prisen. faldende. lo 2. Andre faktorer (107) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold blev det fremført, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, kunne være forårsaget af Sagem, den næststørste producent i Fællesskabet. (108) I den forbindelse viser oplysninger fra undersøgelsesperioden, at Sagems markedsandel, som var øget fra 1993 til 1994, faldt betydeligt fra 1994 til undersøgelsesperioden. Desuden viser statistiske oplysninger, at på Sagems vigtigste marked (Frankrig) havde selskabet normalt de højeste priser inden for en gruppe af sammenlignelige modeller. Ud fra disse oplysninger må det derfor anses for usandsynligt, at Sagem i væsentlig udstrækning skulle have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen er blevet påført. (109) For de lande, som ikke indgik i undersøgelsen, fremgik det af resultaterne af den foreløbige undersøgelse, at der i undersøgelsesperioden. Der blev ikke fremsat væsentlige bemærkninger i den forbindelse. ikke var nogen væsentlig import 3. Konklusioner (110) På baggrund af ovenstående anses dumpingimporten fra de berørte eksportlande for at have påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER (111) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold blev det fremført, at antidumpingtolden ville belaste forbrugerne uforholdsmæssigt og dermed være i modstrid med Fællesskabets interesser. Der blev derfor foretaget yderligere undersøgelser, som gav følgende resultater. 4. EF-erhvervsgrenen og andre EF-producentcr sine aktiviteter (112) Det blev i undersøgelsen fastslået, at EF-erhvcrvsgrcnen er levedygtig, hvilket blandt andet viser sig ved fortsatte investeringer og udvikling af et eget telefaxapparat til privat brug med kopipapir (termisk overførsel), som om kort tid vil blive introduceret på markedet. Det kan forventes, at erhvervsgrenen vil ophøre med træffes antidumpingforanstaltninger, på grund af omfanget og varigheden af de finansielle tab, den er påført som følge af dumpingimport. Uden foranstaltninger vil pristrykket fra dumpingimporten fortsætte og ødelægge alle erhvervsgrenens bestræbelser på at blive rentabel. Som følge heraf vil Fællesskabet miste omkring 370 arbejdspladser, som direkte har tilknytning til den pågældende vare. På den anden side vil indførelsen af foranstaltninger gøre erhvervsgrenen i stand til at opretholde og endog udvikle sine aktiviteter i EU. i Fællesskabet, hvis der ikke IA (113) Desuden antages del, at indførelse af antidumpingtold vil kunne have en positiv effekt direkte og indirekte for omkring 4000 arbejdspladser, dvs. omkring 1000 ansatte hos samtlige producenter i Fællesskabet (Philips, Sagem og japanske udflyttede virksomheder), og indirekte yderligere 3000 arbejdspladser inden for fremslillingsrelatcrede (baseret på erhvervscvalueringer for denne sektor, ifølge hvilke én industriarbejder giver grundlag for mindst 3 tilknyttede arbejdspladser). leverandørvirksomheder service- og 5. Ikkc-forbundne importører og forhandlere (114) Undersøgelsen har vist, at for ikke-forbundne importører og forhandlere repræsenterede den pågældende vare generelt kun en lille del af hele forretningen, gennemsnitligt 1% af omsætningen. For de samarbejdsvillige importører var der ingen beskæftigelse og ingen betydelige investeringer direkte forbundet med den pågældende vare. Alle bortset fra et af disse selskaber forklarede, at antidumpingtold ikke ville have nogen større indvirkning på salg, fortjeneste og beskæftigelse generelt set. 6. Forbrugere (115) Med den endelige antidumpingtold vil den gennemsnitlige stigning i forbrugerprisen for varer importeret fra de pågældende lande blive på ca. 12% ud fra den antagelse, at eksportører, der pålægges høj antidumpingtold, dvs. mellem 40% og 89%, vil ophøre med at eksportere til markedet i Fællesskabet, medens de øvrige eksportører vil fortsætte med at sælge på dette marked. Den individuelle prisstigning for eksportører, der pålægges antidumpingtold under gennemsnittet, hvilket gælder for omkring 70% af eksporten fra de pågældende lande, vil være endnu lavere, nemlig fra 3% til 9%. For en vare med en levetid på ca. 5 år vil den gennemsnitlige årlige tillægspris som følge af antidumpingtold være på ca. 6 ECU. Disse relativt små tillæg vil endog blive delvis neutraliseret af det normale prisfald på den pågældende vare. (116) Bortset fra ovennævnte prisstigninger for importerede varer vil forbrugeren kunne udnytte fordelen ved et øget udbud fra alle producenter i Fællesskabet. Det kan forventes, at markedsandelen for samtlige EF-producenter vil stige fra ca. 35% i 1996 til ca. 50% efter indførelsen af antidumpingtold. EF-producenterne vil sandsynligvis holde deres priser på et stabilt niveau for at opnå større markedsandele og et større salg, hvilket lavere enhedsomkostninger og bedre finansielle resultater. igen vil føre til (117) Den europæiske forbrugerorganisation BEUC var blevet opfordret til at deltage, men ønskede det ikke, og fremsatte ingen bemærkninger. (118) På baggrund heraf fastslås det, at ulempen for forbrugerne som følge af antidumpingtold på telefaxapparater til privat brug fra de pågældende lande er lille i forhold til fordelene ved at sikre fortsat industriel aktivitet og beskæftigelse, der kræver høje kvalifikationer hos arbejdsstyrken i Fællesskabet. 7. Informationssamfundet 1 (119) Del blev fremført, at indførelsen af antidumpingtold vil påvirke udviklingen af informationssamfundet. (120) 1 den forbindelse er det udtrykkeligt fastsat i Singaporeaftalen fra 1996 om informationsteknologiske varer, at denne aftale ikke under nogen omstændigheder griber ind i retten til i givet fald at indføre antidumpingforanstaltninger. Desuden antages det, at det som anført ovenfor kun vil påvirke forbrugerne i mindre grad og ikke indvirke negativt på efterspørgslen efter den pågældende vare. 8. Virkninger af antidumpingtold for konkurrencen (121) Indførelsen af antidumpingtold på importen fra de eksportører, for hvem der er fastsat høje dumpingmargener og skadestærskler, og hvis eksport vil blive pålagt høj antidumpingtold, vil sandsynligvis medføre, at disse parters salg og markedsandel falder. Men for hovedparten af de berørte eksportører vil indvirkningen af tolden være moderat, og det forventes ikke, at disse eksportører vil blive væsentligt berørt med hensyn til deres konkurrencesituation. Der vil derfor fortsat være et betydeligt antal stærke konkurrenter til EF-producenterne på markedet. 9. Konklusioner (122) På baggrund ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at der ikke er vægtige argumenter for ikke at indføre antidumpingtold. H. ENDELIG TOLD 1. Skadestærskel et af på beregne grundlag prisniveau (123) For at fastsætte størrelsen af den told, der vil være nødvendig for at afhjælpe den skade, som dumpingimporten påfører EF-erhvervsgrenen, ansås det for påkrævet at EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger plus et rimeligt tillæg til dækning af fortjeneste, lui fortjenstmargen på 10,7% af omsætningen blev anset for at være et passende minimum. Det fastslås desuden, at der af hensyn til EF-erhvcrvsgrcnens nuværende og fremtidige situation er og stadig vil være behov for en intensiv og øget F&U-indsats, især i betragtning af yderligere formindskelse og fremtidige varegenerationer, for telekommunikationsteknologi. Desuden fortjenstmargen tilstrækkelig til, at der kan afsætte midler til de investeringer, der er nødvendige for at fremstille de nye varetyper og sikre en rimelig forrentning af den allerede investerede kapital. ovennævnte udvikling tilpasset inden der ny er er (124) Endvidere anses denne fortjenstmargen for at ligge på linje med den fortjenstmargen, der er konstateret for de pågældende eksportørers salg på deres hjemmemarkeder, og den ligger også på linje med den fortjenstmargen, der anvendtes i tidligere antidumpingsager for tilsvarende erhvervsgrene (f. eks. sager lille billedskærm, kassettebånd, vedrørende videokassetter, og elektrolytkondensatorer fjernsynskamerasystemer; i disse tilfælde benyttedes en fortjenstmargen på mellem 10 og 12% af omsætningen). farvefjernsynsmodtagere med magnetplader, tb (125) Skadestærsklen blev beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige importpris, justeret for forskelle i betalings- og leveringsbetingelser og i samme handelsled, med den pris, der ikke ville forvolde EF-erhvervsgrenen skade, som beregnet ovenfor. De beløb, der fremkommer som resultat af denne beregning, blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige værdi af de importerede varer, frit Fællesskabets grænse. De skadestærskler, der blev fastsat på grundlag heraf, er følgende: LAND SELSKAB SKADEST7ERSKEL % 7,0 28,1 34,9 59,3 23,5 74,2 61,6 50,8 17,4 54,8 73,1 7,7 39,5 32,4 35,8 36,6 40,7 47,3 89,9 JAPAN Brother Industries Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. Ltd Andre KINA Highsonic Industrial Ltd. , Hong Kong. Murata Machinery Ltd. Andre KOREA Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Andre SINGAPORE Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd. Andre TAIWAN Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Andre THAILAND Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Andre MALAYSIA Alle (ikke samarbejdsvillige) Z<\ 2. Endelig told (126) Den endelige som dumpingmargenen eller skadestærsklen, hvis sidstnævnte er lavere. Udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, beløber tolden sig til: antidumpingtold fastsættes samme niveau til LAND SELSKAB ENDELIG TOLD JAPAN Brother Industries Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. Ltd Andre KINA Highsonic Industrial Ltd. , Hong Kong. Murata Machinery Ltd. Andre KOREA Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Andre SINGAPORE Matsushita Graphic communication Systems (S) Ptc. Ltd. Andre TAIWAN Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Andre THAILAND Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Andre MALAYSIA Alle 7,0% 28,1 % 34,9% 23,2% 21,2% 51,6% 11,6% 9,2% 17,4% 7,5% 25,1% 7,7% 39,5% 6,0% 35,8% 36,6% 10,4% 22,6% 89,9% I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD ts (127) I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener; der er konstateret for de eksporterende producenter og lande, og på baggrund af omfanget af den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold for transaktioner, hvor den pågældende vare indgår, opkræves endeligt til samme sats, som den endelige told - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater af vægt på 5 kg eller derunder og med dimensioner (bredde x dybde x højde), hvor hovedelementet måler 470 mm x 450 mm x 170 mm eller derunder, bortset fra tclefaxapparater, der benytter blækstråle- eller laser- eller LED(Light Emitting Diode)-teknologi, og som henhører under KN-kode 8517 2100 (Taric-kode 8517 21 00 10) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand. 2. Den endelige antidumpingtold beregnes på grundlag af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, og fastsættes således for varer med oprindelse i følgende lande: Land Endelig told Taric-tillaegskode Folkerepublikken Kina Japan Republikken Korea Malaysia Singapore Taiwan Thailand (%) 51,6 34,9 25,1 89,8 39,5 36,6 22,6 8900 8900 8900 8900 8900 8900 Ovenstående satser gælder ikke for varer, der er fremstillet af nedennævnte selskaber, for hvis vedkommende antidumpingtolden fastsættes således: i 6 Land Selskab Folkerepublikken Kina - Murata Machinery (H. K. ) Ltd. , (Hong Kong) - Highsonic Industrial Ltd. ,(Hong Kong) Japan - Brother Industries Ltd. - Tottori Sanyo Electric Co. Ltd Republikken Korea - Daewoo Telecom Ltd. - Tae II Media Co. , Ltd. - Samsung Electronics Co. Ltd. - Nixxo Telecom Co. , Ltd. Singapore - Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. , Ltd. Taiwan - Kinpo Electronics, Inc. - Sampo Corporation Thailand - Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Endelig told (%) 21,2 23,2 7,0 28,1 11,6 9,2 17,4 7,5 7,7 6,0 35,8 10. 4 Taric- tillaegskode 8458 8459 8430 8431 8434 8435 8436 8437 8438 8439 8442 8457 3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse. Artikel 2 Hvor det anses for påkrævet, vil Rådet på grundlag at et forslag fremsat af Kommissionen efter en individuel vurdering af den enkelte model faslslå, hvilke telefaxapparater til kontorbrug som opfylder kriterierne for vægt og størrelse, der er fastsat i artikel 1 i nærværende forordning, eller om det er bærebare telefaxapparater, som udelukkende anvendes sammen med mobiltelefoner, og som ikke er omfattet af nærværende forordning. Artikel 3 1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 2140/97 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives. 9"±- Artikel 4 Denne forordning Fællesskabers Tidende. træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne t% Udkast til erklæring fra Kommissionen til optagelse i Rådets mødeprotokol I forbindelse med denne procedure har Kommissionen ikke fundet nogen tvingende grunde til at konkludere, at der ikke skulle indføres foranstaltninger jf. artikel 21 i grundforordningen. Denne konklusion bygger på udviklingen af en række komplekse økonomiske forhold og aspekter, som afspejler det mest sandsynlige forløb taget de konklusioner, som denne undersøgelse har frembragt, i betragning. Kommission vil efter indførelsen af en antidumping told følge markedsudviklingen nøje, og skulle det vise sig, at gyldigheden af de betragtninger som danner grundlag for konklusionen bringes i tvivl, især hvad angår udviklingen i priser for forbrugere og store forhandlere (telckom selskaber), vil Kommissionen iværksætte en midlertidig fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundfordningen. Der vil under alle omstændighed blive iværksat en midlertidig fornyet undersøgelse to et halvt år efter indførelsen af den endelige antidumping told. t<\ ISSN 0254-1459 KOM(98) 262 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 11 10 15 Katalognummer : CB-CO-98-278-DA-C ISBN 92-78-35404-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3u


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1208/98 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Competitividade

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
competitiveness
economic analysis
market access
productivity
single market
transport network

text: C 386/92 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 (98/C 386/121) PERGUNTA ESCRITA E-1197/98 apresentada por Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) (cid:224) Comissªo (24 de Abril de 1998) Objecto: Os direitos humanos na China No passado dia 16 de Mar(cid:231)o de 1998, o ComissÆrio Brittan teve um encontro com o dissidente chinŒs Wei Jingsheng sobre a questªo dos direitos humanos na China, durante o qual afirmou que a UE nªo apresentaria nem apoiaria qualquer resolu(cid:231)ªo de cr(cid:237)tica (cid:224) China junto da Comissªo dos Direitos Humanos da ONU. PoderÆ o ComissÆrio Brittan explicar quais as razıes que levaram a Comissªo a nªo apoiar nem apresentar qualquer resolu(cid:231)ªo em defesa do respeito dos direitos humanos na China? Nªo considera a Comissªo que a pol(cid:237)tica da Uniªo Europeia em prol dos direitos humanos exigiriam uma resolu(cid:231)ªo nesse sentido? Resposta dada pelo Sir Leon Brittan em nome da Comissªo (8 de Maio de 1998) Remete-se a aten(cid:231)ªo da Senhora Deputada para a resposta (cid:224) pergunta escrita E-1131/98 do Senhor Deputado Salafranca SÆnchez-Neyra (1). (1) JO C 354 de 19. 11. 1998. (98/C 386/122) PERGUNTA ESCRITA E-1207/98 apresentada por JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) Comissªo (24 de Abril de 1998) Objecto: Competitividade O relat(cid:243)rio A-0113/97 do Parlamento sobre a comunica(cid:231)ªo da Comissªo, intitulada «Aferimento dos desempe- nhos competitivos (Brenchmarking) da indœstria europeia» (COM(96) 0463 › C-622/96), e sobre o documento de trabalho dos servi(cid:231)os da Comissªo relativo a uma pol(cid:237)tica de promo(cid:231)ªo da qualidade para o melhoramento da competitividade europeia (SEC(96) 2000), constata que: Os custos dos principais servi(cid:231)os sªo mais elevados na Europa do que nos Estados Unidos e no Japªo e que, apesar dos progressos realizados desde a cria(cid:231)ªo do mercado œnico, restam ainda sectores, como o das telecomunica(cid:231)ıes, em que existem restri(cid:231)ıes de acesso. Que tenciona fazer a Comissªo para superar estas restri(cid:231)ıes de acesso? (98/C 386/123) PERGUNTA ESCRITA E-1208/98 apresentada por JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) Comissªo (24 de Abril de 1998) Objecto: Competitividade O relat(cid:243)rio A-0113/97 do Parlamento sobre a comunica(cid:231)ªo da Comissªo, intitulada «Aferimento dos desempe- nhos competitivos (Brenchmarking) da indœstria europeia» (COM(96) 0463 › C-622/96), e sobre o documento de trabalho dos servi(cid:231)os da Comissªo relativo a uma pol(cid:237)tica de promo(cid:231)ªo da qualidade para o melhoramento da competitividade europeia (SEC(96) 2000), constata que os custos dos principais servi(cid:231)os sªo mais elevados na Europa do que nos Estados Unidos e no Japªo e que, apesar dos progressos realizados desde a cria(cid:231)ªo do mercado œnico, restam ainda sectores, como o das redes de transporte, em que existem restri(cid:231)ıes de acesso