title: Regolamento (CE) n. 912/98 della Commissione del 29 aprile 1998 che fissa le restituzioni massime all'esportazione di olio di oliva per la undicesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente indetta dal regolamento (CE) n. 1978/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: L 128/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 4. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 912/98 DELLA COMMISSIONE del 29 aprile 1998 che fissa le restituzioni massime all’esportazione di olio di oliva per la undice- sima gara parziale effettuata nell’ambito della gara permanente indetta dal rego- lamento (CE) n. 1978/97 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento n. 136/66/CEE del Consiglio, del 22 settembre 1966, relativo all’attuazione di un’organizza- zione comune dei mercati nel settore dei grassi (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1581/96 (2), in particolare l’articolo 3, considerando che, con il regolamento (CE) n. 1978/97 della Commissione (3), (cid:138) stata indetta una gara perma- nente per la determinazione delle restituzioni all’esporta- zione di olio di oliva; considerando che l’articolo 6 del regolamento (CE) n. 1978/97 dispone che, tenuto conto in particolare della situazione e della prevedibile evoluzione del mercato dell’olio di oliva nella Comunit(cid:133) e a livello mondiale, si proceda, sulla base delle offerte ricevute, alla fissazione degli importi massimi delle restituzioni all’esportazione; le cui che sono dichiarati aggiudicatari offerte si collocano a un livello pari o inferiore a quello della restituzione massima all’esportazione; i concorrenti considerando che gli importi delle restituzioni massime all’esportazione che si ottengono applicando le disposi- zioni sopra riportate sono quelli indicati in allegato; considerando che il comitato di gestione per le materie grasse non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presidente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni massime all’esportazione di olio di oliva per la undicesima gara parziale effettuata nell’ambito della gara permanente indetta dal regolamento (CE) n. 1978/97 sono fissate nell’allegato sulla base delle offerte presentate sino al 23 aprile 1998. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 30 aprile 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 aprile 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU 172 del 30. 9. 1966, pag. 3025/66. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 11. (3) GU L 278 dell’11. 10. 1997, pag. 7. 30. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 128/31 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 29 aprile 1998, che fissa le restituzioni massime all’esportazione d’olio d’oliva per la undicesima gara parziale indetta dal regolamento (CE) n. 1978/97 Codice del prodotto Importo della restituzione (in ECU/100 kg) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: I codici prodotti e i relativi richiami in calce sono definiti dal regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione, modificato


title: WRITTEN QUESTION No. 1251/98 by Odile LEPERRE-VERRIER to the Commission. Food aid in the EU

eurovoc_concepts:
European Union
food aid
non-governmental organisation
poverty
undernourishment

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 354/83 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (18 maj 1998) Enligt artikel 6. 5 i kommissionens fo¤rordning (EEG) nr 3887/92 av den 23 december 1992 (1) om faststa¤llande av tilla¤mpningsfo¤reskrifter fo¤r det integrerade administrations- och kontrollsystemet fo¤r vissa av gemenskapens sto¤dsystem, bo¤r fo¤rvarning om att kontroller p(cid:229) plats kommer att utfo¤ras begra¤nsas till det som a¤r strikt no¤dva¤ndigt och f(cid:229)r normalt inte o¤verstiga 48 timmar. Na¤r meddelande har skett om kontroller p(cid:229) plats bo¤r de i princip genomfo¤ras. I detta sammanhang bo¤r betonas att na¤r anso¤kan om djurbidrag sker fo¤rklarar so¤kanden att han ka¤nner till systemets krav. Medlemsstatens skyldighet att genomfo¤ra kontroller p(cid:229) plats a¤r ett av dessa krav. I artikel 13 i kommissionens fo¤rordning nr 3887/92 anges att, fo¤rutom i fall av force majeure, skall en anso¤kan om sto¤d avvisas om en kontroll p(cid:229) plats inte kan genomfo¤ras av orsaker som kan tillskrivas so¤kanden. (1) EGT L 391, 31. 12. 1992. (98/C 354/133) SKRIFTLIG FR¯GA E-1250/98 fr(cid:229)n In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) till kommissionen (29 april 1998) A¤mne: Phare-Tacis fo¤r demokrati De icke-statliga organisationerna spelar en mycket viktig roll na¤r det ga¤ller att genomfo¤ra m(cid:229)len i Phare- och Tacis-programmen via Phare-Tacis delprogram fo¤r demokrati. De goda resultaten visar att de icke-statliga organisationernas deltagande varit framg(cid:229)ngsrikt i samband med den unikt viktiga EU-utvidgningsprocessen. Delar Europeiska kommissionen slutsatserna i den utva¤rderingsrapport som universitetet i Sussex genomfo¤rt? Kommer Europeiska kommissionen att fo¤lja rapportens rekommendation och o¤ka medlen fo¤r Phare- Tacis-programmen fo¤r demokrati? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (15 maj 1998) Kommissionen medger att demokratiprogrammet inom ramen fo¤r Phare och Tacis har gett goda resultat tack vare m(cid:229)nga icke-statliga organisationers deltagande. Den utva¤rderingsrapport om programmet som sammansta¤llts av ISA Consult och Europainstitutet i Sussex (Sussex European Institute) har i ho¤g grad bidragit till kommissionens beta¤nkanden om hur man p(cid:229) ba¤sta sa¤tt kan sto¤dja utvecklingen mot demokrati och fra¤mjandet av de ma¤nskliga ra¤ttigheterna i Central- och O¤ steuropa och i de nya oberoende staterna. Kommission m(cid:229)ste, mot bakgrund av vilka prioriteringar som generellt ga¤ller fo¤r anva¤ndningen av gemenska- pens medel, ta ha¤nsyn till vilka medel som sta¤lls till fo¤rfogande fr(cid:229)n de sa¤rskilda budgetposterna. (98/C 354/134) SKRIFTLIG FR¯GA E-1251/98 fr(cid:229)n Odile Leperre-Verrier (ARE) till kommissionen (29 april 1998) A¤mne: Livsmedelshja¤lp i Europeiska unionen D(cid:229) vintern na¤rmar sig sitt slut undrar jag om kommissionen kan redogo¤ra fo¤r den livsmedelshja¤lp som den har utbetalat eller utbetalar till godka¤nda icke-statliga organisationer. Kan kommissionen dessutom sa¤ga vilka (cid:229)tga¤rder den avser att vidta fo¤r att f(cid:229) fattigdomen och underna¤ringen, som sta¤ndigt tilltar i medlemsstaterna, att minska i Europeiska unionen?


title: WRITTEN QUESTION No. 1314/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Community budget
Economic and Monetary Union
Finland
budget deficit
budgetary equilibrium
coordination of EMU policies
currency adjustment
economic convergence
euro
gross domestic product

text: C 323/124 EN Official Journal of the European Communities 21. 10. 98 (98/C 323/190) WRITTEN QUESTION E-1311/98 by Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: EURO 1999 As a result of the Pact for Stability and Growth adopted by the Amsterdam European Council in June 1997, the Member States(cid:146) medium-term budgetary objective will be to achieve (cid:145)positions close to balance or in surplus(cid:146). If the Member States continue their budgetary adjustments in subsequent years, their public finances will be in the best position to tackle the budgetary consequences of a possible downturn in the economy. But what does the Commission think would be the current situation in Austria if the Stability Pact had been applied during the period 1992-1997? Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (2 June 1998) The stability and growth pact is constituted by a resolution of the European Council of 7 June 1997 (1), Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (2), and Council Regulation (EC) No 1467 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure (2). The pact aims at fiscal discipline in the economic and monetary union (EMU) thus creating the appropriate stability conditions for sustained growth. It provides a powerful system of incentives for a Member State not to incur an excessive deficit and to correct it rapidly if such a situation should occur. In 1992, Austria had a government deficit equal to 2% of gross domestic product (GDP), and in 1993 the deficit was 4. 2% of GDP. After Austria(cid:146)s accession to the Community in January 1995, the Council decided 10 July 1995 that an excessive deficit existed in Austria (Article 104c(6) of the EC Treaty). In the period covered by the Honourable Member(cid:146)s question, i. e. 1992 to 1997, Austria budgetary policy was mainly geared towards convergence, i. e. to correct the excessive deficit situation and thus to meet the convergence criteria on the budgetary position. Moreover, paragraphs 9 and 11 of Article 104c, which deal with sanctions, did not apply during stage two of EMU. (1) OJ C 236, 2. 8. 1997. (2) OJ L 209, 2. 8. 1997. (98/C 323/191) WRITTEN QUESTION E-1314/98 by Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: EURO 1999 As a result of the Pact for Stability and Growth adopted by the Amsterdam European Council in June 1997, the Member States(cid:146) medium-term budgetary objective will be to achieve (cid:145)positions close to balance or in surplus(cid:146). If the Member States continue their budgetary adjustments in subsequent years, their public finances will be in the best position to tackle the budgetary consequences of a possible downturn in the economy. But what does the Commission think would be the current situation in Finland if the Stability Pact had been applied during the period 1992-1997?


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu: - dem "Vorschlag für eine Entscheidung des Europäischen Parlaments und des Rates über Leitlinien und die Festlegung von Projekten von gemeinsamem Interesse für transeuropäische Netze zum elektronischen Datenaustausch zwischen Verwaltungen (IDA)", und - dem "Vorschlag für einen Beschluß des Rates über Aktionen und Maßnahmen zur Gewährleistung der Interoperabilität transeuropäischer Netze für den elektronischen Datenaustausch zwischen Verwaltungen und des Zugangs zu diesen Netzen (IDA)"

eurovoc_concepts:
EU programme
exchange of information
public administration
telematics
trans-European network

text: 10. 7. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 214/33 Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu: — dem „Vorschlag für eine Entscheidung des Europäischen Parlaments und des Rates über Leitlinien und die Festlegung von Projekten von gemeinsamem Interesse für transeuropäische Netze zum elektronischen Datenaustausch zwischen Verwaltungen (IDA)“, und — dem „Vorschlag für einen Beschluß des Rates über Aktionen und Maßnahmen zur Gewährleistung der Interoperabilität transeuropäischer Netze für den elektronischen Datenaustausch zwischen Verwaltungen und des Zugangs zu diesen Netzen (IDA)“ (1) (98/C 214/09) Der Rat beschloß am 30. Januar 1998, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 129 d EGV um Stellungnahme zu den vorgenannten Vorschlägen zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Industrie, Handel, Handwerk und Dienstleistungen nahm ihre Stellungnahme am 1. April 1998 an. Berichterstatter war Herr Bento Gonçalves. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 354. Plenartagung am 29. und 30. April 1998 (Sitzung vom 29. April) mit 119 gegen 1 Stimme bei 2 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. 1. Allgemeine Bemerkungen 1. 2. Verwirklichte Telematikanwendungen 1. 1. Bewertung von IDA I 1. 1. 1. Vor der Veröffentlichung dieser Vorschläge für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates legte die Kommission eine Mitteilung über die Bewertung von IDA I vor, in der sie die Schwierigkeiten bei der Umsetzung des Programms auf die rasche Entwicklung der Informationsinstrumente und -techno- logien infolge des raschen technologischen Fortschritts zurückführte. Die Einführung des Internet beschleunigte diesen Prozeß noch weiter und zwang dazu, neue Strategien zu entwickeln, wie der astronomische Anstieg der Nutzerzahlen dieses neuen Datentransportmittels zeigt. Dadurch kam eine ungeheure Vielzahl neuer Produkte und Dienstleistungen auf den Markt, was eine Neuausrichtung der Strategie erforderte. Dies ist in IDA II berücksichtigt. 1. 1. 2. Die in Artikel 6 des Ratsbeschlusses vorgesehe- ne und von der Kommission mit Hilfe unabhängiger Bewerter durchgeführte Zwischenbewertung von IDA I hatte den Vorteil, Bemerkungen zu den Zielen, der Strategie und der Verwaltung der Programme zusam- menzustellen. 1. 1. 3. Die Bewertung gelangte zu der Schlußfolge- rung, daß IDA I ein verdienstvolles Programm darstellte, das die Entwicklung transeuropäischer Telematiksyste- me anregte und förderte, der Verwaltungszusammenar- beit zwischen Behörden der Mitgliedstaaten und EU- Institutionen zugute kam und dazu beitrug, daß den Verwaltungen die Bedeutung und Notwendigkeit dieser Netze und Programme sowie deren Interoperabilität bewußt wurde. (1) ABl. C 54 vom 21. 2. 1998, S. 3-12. Es wurden Telematikanwendungen für ver- 1. 2. 1. schiedene spezifische Sektoren erarbeitet: Zoll- und Steuerwesen, Fischerei, Landwirtschaft, Sozialversiche- rung, öffentliches Auftragswesen, Gesundheitswesen, Statistik, Handelspolitik, Wettbewerbspolitik und Kul- tur. 2. Allgemeine Bemerkungen zu IDA II 2. 1. Die für IDA I beschriebenen, in ständiger Ver- änderung befindlichen Gegebenheiten und Entwicklun- gen sowie die dringend gebotene Bestätigung der Not- wendigkeit, daß die europäischen Verwaltungen die neuen technologischen Möglichkeiten zur beschleunig- ten Vollendung des Binnenmarktes nutzen, machen diese neue Phase des Projektes, IDA II, erforderlich, die den Einsatz von damit verbundenen Internettechnologien ermöglicht und damit die Schaffung von Telematiknet- zen, die eine allgemeine Vernetzung begünstigen, erheb- lich erleichtert. 2. 2. Ziel der Kommissionsvorschläge für eine zweite Phase des IDA-Programms ist die Ermöglichung einer technologischen Unterstützung, die für folgendes un- erläßlich ist: a) Sicherstellung eines flexibleren Entschei- dungsprozesses in der Gemeinschaft; und b) Sicherstel- lung von für den Bürger und die Wirtschaft effizienteren und nützlicheren Durchführungsverfahren für die Politi- ken und Maßnahmen der Gemeinschaft. 2. 3. Zu diesem Zweck werden die nationalen und gemeinschaftlichen Behörden auf koordinierte Weise Telematiknetze einrichten und dabei nicht nur in jedem administrativen Bereich, sondern auch zwischen ver- schiedenen Verwaltungsbereichen sowie zwischen diesen und dem privaten Sektor den höchsten Grad an Interope- rabilität der Systeme sicherstellen. Diese Aktionen wer- den auf eine marktorientierte Strategie der Dienstleistung C 214/34 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 10. 7. 98 für die Benutzer gegründet, bei der die Ziele größtmögli- che Kosteneffizienz, Rationalisierung beim Aufbau von Netzen und Anpassungsfähigkeit an den technologischen Fortschritt im Vordergrund stehen. 2. 6. 5. Diese Ausrichtung zielt darauf ab, die Investi- tionstätigkeit in der entsprechenden Industrie anzuregen und Partnerschaften zwischen dem öffentlichen und dem privaten Sektor zu fördern. 2. 4. So wird gewährleistet, daß die IDA-Netze von den Verantwortlichen für die Gemeinschaftspolitiken und -maßnahmen, denen sie zugute kommen sollen, vollständig und sinnvoll ausgenutzt werden. Diese Netze werden ihnen die Wahrnehmung ihrer Aufgaben erheb- lich erleichtern und ihre Effizienz und Dienstleistungska- pazität steigern. 2. 5. Die technologischen Fortschritte, die die Schaf- fung von Telematiknetzen erleichtern, bringen jedoch andererseits einige Probleme mit sich (Sicherheit, rechtli- che Hindernisse, das Problem der Vielfalt der Sprachen und Kulturen bei der Interoperabilität) und erfordern eine umfassende Koordinierung sowie zwangsläufig auch einen Dialog zwischen den Verwaltungen der Mitgliedstaaten und der Gemeinschaft. 2. 6. Die allgemeinen Ausrichtungen von IDA I, zu denen der WSA schon in seiner Stellungnahme 709/93 (1) Stellung bezogen hat, werden beibehalten. 2. 6. 1. IDA II sind folgende: Die wesentlichen Aspekte der neuen Phase — Entwicklung von Netzinfrastrukturen zur Koordi- nierung und Unterstützung der verschiedenen Ver- waltungsbereiche einschließlich der Definition und Realisierung von Basisdiensten und unter vorzugs- weisem Einsatz von auf dem Markt verfügbaren Produkten und Dienstleistungen; — Rationalisierung beim Aufbau der IDA-Netze, damit diese kostengünstiger und interoperationeller wer- den; — Entwicklungsfähigkeit des IDA-Netzes, so daß erfor- derliche Anpassungen möglich sind und etwaigen Erfordernissen der Verwaltungen nachgekommen werden kann, um den Informationsinhalt und das Management der operationellen Systeme zu harmo- nisieren. Um das im Titel genannte Ziel zu erreichen, 2. 6. 2. muß die Sammlung von Daten vor allem innerhalb jedes einzelnen Verwaltungsbereichs vereinheitlicht werden, damit die Ergebnisse analysierbar und vergleichbar sind. ist 2. 6. 3. Was das Programmanagement betrifft, IDA II ausgehend von den gewonnenen Erfahrungen auf die Konzentration auf einen einzigen Programmverwal- tungsausschuß ausgerichtet, dessen Aufgaben in dem Vorschlag für einen Beschluß genauer spezifiziert werden sollten. 2. 6. 4. IDA II hat eine Laufzeit von fünf Jahren. Es muß eine Liste von Projekten aufgestellt werden, die regelmäßigere Unterstützung erhalten sollen, um Prio- ritäten setzen und eine Liste von Projekten von gemeinsa- mem Interesse erstellen zu können, die alle drei Jahre überarbeitet wird. 2. 6. 6. Erforderlich ist eine genauere Spezifizierung der Kriterien für die Projekte, die sich bewerben können, sowie der Bewerbungsfristen und der Grenzen dieser Projekte. 2. 6. 7. Die künftigen Vorschläge für neue Ent- wicklungsarbeiten müssen immer mit einer Erklärung versehen sein, wie die Betriebskosten getragen werden sollen. 2. 7. Das Internet und seine Reglementierung 2. 7. 1. Die Expansion und weltweite Verbreitung des Internet wird die Landschaft der Kommunikation auf der ganzen Welt wesentlich verändern. Internet ist so konzipiert, daß eine dynamische, flexible und generali- sierte Kommunikation zwischen einer Vielzahl von Nutzern auf einfache Weise ermöglicht wird. Darin besteht seine Stärke und gleichzeitig sein Schwäche. Internet wurde nicht so konzipiert, daß sensible Informa- tionen geschützt oder hohe Dienstleistungsniveaus gewährleistet werden. Die Tätigkeit der Nutzer und Dienstleistungsanbieter ist durch keinerlei Vorschriften beschränkt. 2. 7. 2. P r i v a t e N e t z e ( I n t r a n e t ) Diese Gegebenheiten wirken sich negativ auf die Nut- zung des Internet in Bereichen mit hohen Ansprüchen an die Zuverlässigkeit, Dienstleistungsqualität und Si- cherheit aus. Jedoch können die Technologien, die dem Internet zugrunde liegen, effizient für private Netze genutzt werden, die gewöhnlich als Intranet bezeichnet werden. Wenn sie koordiniert verwaltet werden und die verschiedenen Beteiligten verantwortlich handeln, bieten die Intranets die Voraussetzungen, um die oben erwähn- ten Hindernisse zu überwinden, und eignen sich hinsicht- lich des Kosten-Nutzen-Verhältnisses für die Realisie- rung der IDA-Netze. 2. 7. 3. I n f o r m a t i o n e n U n t e r n e h m e n f ü r B ü r g e r u n d Bei der Entstehung der Informationsgesellschaft müssen die Verwaltungen, die ja an diesem „revolutionären“ Prozeß beteiligt sind, den Informationsfluß hin zu den Bürgern und Unternehmen fördern und erleichtern. Für die bereichsspezifischen Netze muß daher so schnell wie möglich ein breiteres Kommunikationsmodell erstellt werden, für das globale Technologien wie das Internet genutzt werden, allerdings unter Berücksichtigung der Sicherheitserfordernisse. 3. Politisches, strategisches und rechtliches Umfeld 3. 1. Der von der Kommission konzipierte und auf der Tagung des Europäischen Rates in Amsterdam (2) vorgestellte Aktionsplan für den Binnenmarkt umfaßt vier strategische Ziele: Ziel 1: Steigerung der Effizienz der Vorschriften. (1) ABl. C 249 vom 13. 9. 1993. (2) KOM(97) 184 endg. 10. 7. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 214/35 Ziel 2: Abbau der wichtigsten Marktverzerrungen. Ziel 3: Abbau von sektoriellen Hindernissen für die Marktintegration. Ziel 4: den Binnenmarkt in den Dienst der Bürger stellen. 3. 2. Verschiedene Maßnahmen sollen den vier Arten von Freizügigkeit in der Europäischen Union praktischen Inhalt verleihen: — Freizügigkeit und freie Niederlassung von Personen; — Freier Warenverkehr; — Freier Dienstleistungsverkehr; — Freier Kapitalverkehr. 3. 3. Die Wahrnehmung dieser den europäischen Bürgern und den wirtschaftlichen und sozialen Akteuren gewährten Rechte setzt voraus, daß die Gemeinschaftsin- stitutionen und die Mitgliedstaaten durch ihre Verwal- tungen die technischen und rechtlichen Voraussetzungen dafür schaffen, daß der Gemeinschaftsraum unabhängig von der jeweiligen Staatsangehörigkeit in Freiheit und Sicherheit mit möglichst einheitlichen Rechten und Pflichten genutzt werden kann. 3. 4. Abgesehen von der Verwirklichung der Ziele des Binnenmarktes sind auch die praktische Durchführung der Europäischen Währungsunion, die Vorbereitung und Begleitung der EU-Erweiterung und die institutionelle Reform der Europäischen Institutionen Herausforderun- gen, für die der Beitrag und Erfolg von IDA von großer Bedeutung sein wird. 3. 5. Das IDA-Programm stellt in seiner Gesamtheit ein unverzichtbares Instrument zur Verwirklichung die- ser Rechte dar und muß daher von allen Beteiligten als ein Projekt betrachtet werden, das nicht fehlschlagen darf. 3. 6. Betrugsbekämpfung Für die Betrugsbekämpfung sind Telematiknet- 3. 6. 1. ze unverzichtbare Instrumente. Dieses Ziel erfordert eine effizientere Kommunikation zwischen nationalen und gemeinschaftlichen Verwaltungen auf einem Ni- veau, das ohne die Kapazität der Telematiknetze im Bereich des Datenaustauschs nicht gewährleistet werden kann. Die Betrugsbekämpfung ist daher eine der Prioritä- ten des Programms IDA II, wie sie in dem Vorschlag für eine Entscheidung („Leitlinien“) definiert werden. Andererseits werden die Finanzinteressen der Gemein- schaft bei der Ausführung des Programms durch geeigne- te Maßnahmen geschützt (beschrieben im Finanzbogen im Anhang zum Kommissionsvorschlag). 3. 7. IDA II und die Sicherheit (1) 3. 7. 1. Ein weiteres wichtiges Anliegen im Rahmen von IDA II ist die Sicherheit. Die Probleme im Zusam- (1) Siehe Stellungnahme 443/98. menhang insbesondere mit der Integrität, Vertraulich- keit und Authentizität der Schriftstücke wie auch mit ihrer Nichtablehnung (Anerkennung) sind besonders sensibel, da es sich um staatliche Behörden handelt. Deshalb müssen die für das gesamte IDA-Netz eingesetz- ten Basisdienste ein angemessenes Sicherheitsniveau gewährleisten und gleichzeitig die Erfordernisse der Interoperabilität und Effizienz erfüllen. Darüber hinaus sollen spezifische horizontale Maßnahmen ergriffen werden, um ein Modell rechtlicher und sicherheitstechni- scher Bedingungen für den transeuropäischen Datenaus- tausch zwischen Behörden zu definieren, seine Anwen- dung durch die Mitgliedstaaten zu fördern und sicher- zustellen, daß auch die Gemeinschaft selbst diese Tech- nik anwendet. 3. 8. Haushalt Aus der Analyse des Finanzbogens im Anhang zur Mitteilung der Kommission über die zweite Phase des IDA Programms ergeben sich Betriebskosten in Höhe von 71,6 Millionen ECU (für den Zeitraum 1998 bis 2000), was angesichts der Ziele und zu bewältigenden Aufgaben nicht als überhöht erscheint. Die Beteiligung der Mitgliedstaaten ist in dieser Summe nicht enthalten. 4. Besondere Bemerkungen 4. 1. Vorschlag für zum elektronischen Datenaustausch zwischen Verwal- tungen (IDA) (Dok. 97/0340 COD) transeuropäische Netze 4. 1. 1. A r t i k e l 8 A b s a t z 1 , „ T A C “ Der Vorschlag sollte um folgenden Satz ergänzt werden: „Der Ausschuß hat ferner die Aufgabe, das jährliche Arbeitsprogramm und die Durchführungspläne für die einzelnen IDA-Projekte zu billigen. “ 4. 1. 2. A r t i k e l 1 1 A b s a t z 5 Für diesen Absatz wird folgender Wortlaut vorgeschla- gen: „Jedes der anderen bereichsspezifischen Netze wird innerhalb eines Jahres nach seinem erfolgten Aufbau überprüft. Die Schlußfolgerungen dieser U¨ berprü- fung werden den Mitgliedstaaten mitgeteilt. “ 4. 2. Vorschlag für Aktionen und Maßnahmen zur (Dok. Interoperabilität der Gewährleistung 97/0341 SYN) 4. 2. 1. folgendes verdeutlicht wird: Artikel 3 sollte einen Absatz enthalten, in dem Die Durchführung dieser horizontalen Aktionen und Maßnahmen wird auf den Markt ausgerichtet, wobei dem Erwerb von Dienstleistungen auf dem Markt, C 214/36 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 10. 7. 98 insbesondere von spezialisierten KMU, Vorrang einge- räumt wird und Investitionen in Infrastrukturen, spezifi- sche Technologien und die Entwicklung von eigentums- rechtlich geschützten Lösungen vermieden werden. leistungsanbietern und sonstigen Unternehmen müssen effizient sein, wobei die Bedeutung dieses Projekts für die Zukunft der Europäischen Union gebührend zu berücksichtigen ist. 4. 2. 2. folgender Wortlaut vorgeschlagen: Für Artikel 4 Absatz 2 Buchstabe b wird „. zwischen Verwaltungen benötigt werden, wozu die Dienstqualität und die Interoperabilitätsanforde- rungen einer Umgebung mit mehreren Herstellern gehören; dies umfaßt auch die für die Realisierung, Erhaltung der Betriebsbereitschaft und Unter- stützung der Benutzer bereichsspezifischer Netze erforderlichen Dienstleistungen. “ 4. 3. Artikel 12 Absatz 1, „TAC“. 4. 3. 1. Folgenden Wortlaut einfügen: „Dieser Ausschuß hat darüber hinaus die Aufgabe, das jährliche Arbeitsprogramm und die Durch- führungspläne für jedes einzelne IDA-Projekt zu billigen. “ 5. Schlußfolgerungen 5. 1. Der Dialog ist eine wesentliche Voraussetzung 5. 1. 1. Die Zusammenarbeit zwischen allen Beteiligten in Form eines offenen und konstruktiven Dialogs stellt eine wesentliche Voraussetzung dar. 5. 2. Koordinierung Die Koordinierung und Zusammenarbeit auf 5. 2. 1. Gemeinschaftsebene und die Beziehungen zu den be- reichsspezifischen Abteilungen in jeder Verwaltung wie auch die Beziehungen zu den Netzbetreibern, Dienst- Brüssel, den 29. April 1998. 5. 3. Vertraulichkeit und Schutz persönlicher Daten Informationen, Sicherheit und Beachtung der 5. 3. 1. rechtlichen Aspekte im Hinblick auf die Gewährleistung von Vertraulichkeit und den Schutz persönlicher Daten stellen weitere Voraussetzungen dar, die unein- geschränkt gewährleistet sein müssen. 5. 4. IDA II muß die Entwicklung der europäischen KMU stärken, sowohl jener, die fortgeschrittene Tech- nologien einsetzen, als auch jener, die Dienstleistungen anbieten. 5. 5. Berufsbildung und Beschäftigungschancen 5. 5. 1. Eine Hauptaufgabe des Programms muß die Ausbildung von Fachleuten für den Betrieb des Netzes in seinen vielfältigen Anwendungsmöglichkeiten sein; dies umfaßt auch die Um- oder Nachschulung der derzeitigen leitenden Angestellten und die Ausbildung Jugendlicher (1); es betrifft alle Arten von Lehrstätten auf allen Ebenen und in allen Mitgliedstaaten. Gut ausgebildete Jugendliche werden für den Erfolg der von IDA angestrebten Ziele einen enormen Mehrwert darstellen. Durch das Programm wird ein neuer Bereich erschlossen, in dem Arbeitsplätze geschaffen werden. 5. 6. Der WSA unterstützt die im Dokument KOM(97) 661 endg. enthaltenen Vorschläge für IDA II, wenn sie durch die in der vorliegenden Stellungnahme, insbeson- dere in den Schlußfolgerungen, enthaltenen Ansichten und Vorschläge ergänzt werden. (1) ABl. C 129 vom 27. 4. 1998. Der Präsident des Wirtschafts- und Sozialausschusses Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 1258/98 by Freddy BLAK to the Commission. Discrimination over the sale of tickets for the World Cup football tournament

eurovoc_concepts:
France
exclusive distribution agreement
infringement of EU law
restriction on competition
sale
sporting event
sports body

text: C 402/102 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 3 kohta koskee postialaa. Sen nojalla komissio valvoo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t toteuta eiv(cid:228)tk(cid:228) pid(cid:228) voimassa mit(cid:228)(cid:228)n toimenpidett(cid:228), joka koskee julkisia yrityksi(cid:228), joille j(cid:228)senvaltiot my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t erityisoikeuksia ja joka on ristiriidassa perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten kanssa. Komissio voi tarvittaessa osoittaa asianmukaisia direktiivej(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) j(cid:228)senvaltioille. 3. Ei ole yhteis(cid:246)n oikeuden vastaista, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n postialan toimijat voivat yhdist(cid:228)(cid:228) toisiinsa aloja, joilla niill(cid:228) on monopoli ja niit(cid:228), joilla osalta vallitsee vapaa kilpailu. T(cid:228)llaiseen yhdist(cid:228)miseen sis(cid:228)ltyy kuitenkin vaara, ett(cid:228) kilpailtujen alojen toimintoja subventoidaan monopoliaseman turvin hankituilla varoilla. Sellaisessa tapauksessa saattaa olla kyse EY:n perustamissopimuksen 86 tai 92 artiklan tai 86 ja 90 artiklan rikkomisesta, kuten komissio on selostanut tiedonannossaan. (1) (2) EYVL C 39, 6. 2. 1998. EYVL L 15, 21. 1. 1998. (98/C 402/131) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1258/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Syrjint(cid:228) jalkapallon MM-kisojen lippujen myynniss(cid:228) 1. Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on jalkapallon vuoden 1998 MM-kisojen lippujen myynniss(cid:228) Ranskassa esiintyneest(cid:228) syrjinn(cid:228)st(cid:228)? 2. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tilanteen korjaamiseksi, jotta EU:n kansalaisille taataan yht(cid:228)l(cid:228)iset mahdollisuudet ostaa lippuja vuoden 1998 MM-jalkapallo-otteluihin? 3. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) sen takaamiseksi, ettei EU:ssa vastedes synny t(cid:228)llaisia tilanteita vastaavanlaisia tilaisuuksia j(cid:228)rjestett(cid:228)ess(cid:228)? Komission j(cid:228)senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (24. kes(cid:228)kuuta 1998) Komission yksik(cid:246)t ovat saaneet p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen jalkapallon maailmanmestaruuskisojen j(cid:228)rjestelykomitean (ComitØ fran(cid:231)ais d(cid:146)organisation de la Coupe du Monde de Football 1998, CFO) laatimaa lipunmyyntij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevan alustavan arviointinsa. Ne ovat tulleet alustavasti siihen tulokseen, ett(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228) rikotaan EY:n perustamissopimuksen kilpailua koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) silt(cid:228) osin, ett(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)j(cid:228)t vaativat, ett(cid:228) lippuja suoraan l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)ll(cid:228) edellytyksell(cid:228) on syrjitty Ranskan CFO:lta ostavilla on osoite Ranskassa, ulkopuolella asuvia kuluttajia, jotka syyst(cid:228) tai toisesta eiv(cid:228)t saaneet lippuja virallisesti hyv(cid:228)ksytyilt(cid:228) matkanj(cid:228)r- jest(cid:228)jilt(cid:228) tai kansallisilta jalkapalloliitoilta. Komission yksik(cid:246)t ovat ilmoittaneet CFO:lle alustavasta kannastaan, jonka mukaan t(cid:228)m(cid:228) on toiminut EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan vastaisesti ja k(cid:228)ytt(cid:228)nyt v(cid:228)(cid:228)rin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) markkina-asemaansa maailmanmestaruuskisojen lippuja myydess(cid:228)(cid:228)n. johon liput Korjatakseen mahdollisuuksien mukaan t(cid:228)m(cid:228)n syrjiv(cid:228)n kohtelun vaikutuksia komissio pyysi CFO:ta myym(cid:228)(cid:228)n kaikki j(cid:228)ljell(cid:228) olevat liput yksinomaan Ranskan ulkopuolella asuville. CFO ilmoitti 23. maaliskuuta 1998, ettei se voinut suostua pyynt(cid:246)(cid:246)n, mutta aikoi sen sijaan tarjota n(cid:228)it(cid:228) lippuja tasavertaisesti sek(cid:228) Ranskassa ett(cid:228) Ranskan ulkopuolella asuville. Kielt(cid:228)ytymisen johdosta komissio aikoo nostaa j(cid:228)rjestelykomiteaa vastaan virallisen syytteen, joka koskee edell(cid:228) mainitun syrjiv(cid:228)n j(cid:228)rjestelyn mukaisesti myytyj(cid:228) lippuja. Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen voi olla varma siit(cid:228), ett(cid:228) komissio on valmis nostamaan syytteen kansainv(cid:228)listen urheilutapahtumien j(cid:228)rjest(cid:228)ji(cid:228) vastaan, mik(cid:228)li t(cid:228)llaista tapahtuu tulevaisuudessa. Komissio kuitenkin pit(cid:228)(cid:228) parempana vaihtoehtona ongelmien ratkaisemista aikaisemmassa vaiheessa, ja piti tervetulleena Euroopan jalkapalloliiton UEFA:n aloitetta, jonka mukaan vuoden 2000 jalkapallon Euroopan mestaruuskisojen lipun- myyntij(cid:228)rjestelyist(cid:228) olisi neuvoteltava perusteellisesti, jotta varmistetaan yhteis(cid:246)n kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n nou- dattaminen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1262/98 del Edith MÜLLER a la Comisión. Programas de formación y vínculos con los países candidatos a la adhesión

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
access to education
accession to the European Union
agreement (EU)
vocational training
young person

text: C 386/100 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 11. 12. 98 Con respecto a la cuesti(cid:243)n de quiØn corre a cargo de los gastos, cabe indicar que el art(cid:237)culo 9 de dicho Reglamento menciona que «los Estados miembros podrÆn hacer que los poseedores corran con los gastos relacionados con los sistemas a que se refiere el art(cid:237)culo 3. ». Asimismo, cabe hacer referencia al Cap(cid:237)tulo I del Anexo C de la Directiva 85/73/CEE del Consejo, de 29 de enero de 1985, relativa a la financiaci(cid:243)n de las inspecciones y controles veterinarios contemplados en las Directivas 89/662/CEE, 90/425/CEE, 90/675/CEE y 91/496/CEE (2) (modificada y consolidada) sobre la financiaci(cid:243)n de las inspecciones y controles veterinarios, en el que se establece como norma general que los controles se financien en el origen y que se recaude una tasa. No obstante, aœn no se han fijado el Æmbito ni la cuant(cid:237)a de la tasa, sus disposiciones de aplicaci(cid:243)n, especialmente en lo que respecta a determinar quiØnes deben pagarla, ni las excepciones que puedan contemplarse. Dada la situaci(cid:243)n, es responsabilidad de los Estados miembros la definici(cid:243)n de dichas disposiciones aplicando su normativa nacional. Con respecto al coste de un ejercicio de estas caracter(cid:237)sticas, la Comisi(cid:243)n no dispone de la informaci(cid:243)n pertinente. (1) DO L 117 de 7. 5. 1997. (2) DO L 32 de 5. 2. 1985. (98/C 386/139) PREGUNTA ESCRITA E-1253/98 de Odile Leperre-Verrier (ARE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Programa europeo de acci(cid:243)n para la juventud ¿Puede la Comisi(cid:243)n facilitar informaci(cid:243)n sobre el lanzamiento de un programa euromediterrÆneo de acci(cid:243)n para la juventud, previsto en una de las reuniones de los pa(cid:237)ses euromediterrÆneos? En este contexto, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆles son los puntos centrales definidos y los plazos para la realizaci(cid:243)n de esas acciones? Respuesta del Sr. Mar(cid:237)n en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 1998) La juventud figura en la Declaraci(cid:243)n de Barcelona como un sector prioritario de acci(cid:243)n entre la Comunidad y los doce socios mediterrÆneos. As(cid:237), el programa de trabajo prevØ el establecimiento de «un programa euromedite- rrÆneo de intercambios de j(cid:243)venes, sobre la base de la experiencia adquirida en Europa y teniendo en cuenta las necesidades de los socios». Las conclusiones de la II Conferencia EuromediterrÆnea de Ministros de Asuntos Exteriores reiteran este objetivo. Se indica que «en breve se presentarÆn iniciativas espec(cid:237)ficas relativas a los j(cid:243)venes». La Comisi(cid:243)n concede especial importancia a este sector y ha establecido los contactos necesarios al efecto. La Comisi(cid:243)n trabaja en puesta en marcha de esta actuaci(cid:243)n, que podr(cid:237)a concretarse en 1998. (98/C 386/140) PREGUNTA ESCRITA E-1262/98 de Edith M(cid:252)ller (V) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Programas de formaci(cid:243)n y v(cid:237)nculos con los pa(cid:237)ses candidatos a la adhesi(cid:243)n ¿CuÆles son las ofertas administrativas y los programas establecidos por la Comisi(cid:243)n que permiten el desarrollo de v(cid:237)nculos con los pa(cid:237)ses candidatos a la adhesi(cid:243)n (programas de formaci(cid:243)n, becarios, etc. ), mÆs concretamente en este per(cid:237)odo de preadhesi(cid:243)n de los pa(cid:237)ses de Europa central y oriental?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1236/98 do Deputado Allan MACARTNEY à Comissão. Inspecções ao abrigo dos Prémios Complementares por vaca em aleitamento e da "Hill Livestock Compensatory Allowance"

eurovoc_concepts:
aid system
beef
suckler cow
veterinary inspection

text: C 354/82 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 11. 98 Resposta dada pelo Comissa·rio Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (5 de Maio de 1998) Em termos gerais, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o dispo(cid:152)e de valores nacionais repartidos por regio(cid:152)es. No entanto, no caso espec(cid:14)·fico da Espanha, que, desde 1997 e no que respeita a determinadas regio(cid:152)es auto·nomas que dispo(cid:152)em de organismos pagadores autorizados, declara os montantes das despesas repartidos por regia(cid:152)o auto·noma, a Comissa(cid:152)o dispo(cid:152)e dos dados solicitados relativamente a‘ Catalunha, que dispo(cid:136)s de um montante de 41 000 milho(cid:152)es de pesetas (cerca de 250,3 milho(cid:152)es de ecus) em 1997. (98/C 354/131) PERGUNTA ESCRITA E-1235/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (29 de Abril de 1998) Objecto: Subs(cid:14)·dios para cria(cid:231)a(cid:152)o de caprinos Sera· poss(cid:14)·vel a‘ Comissa(cid:152)o confirmar que as subven(cid:231)o(cid:152)es agr(cid:14)·colas para cabras sa(cid:152)o equivalentes a‘s subven(cid:231)o(cid:152)es para ovelhas nos Estados-membros com tradi(cid:231)a(cid:152)o no consumo de carne caprina, ao abrigo do regime da UE para o sector das carnes de ovinos e caprinos? Sera· que a Comissa(cid:152)o investigou as eventuais discrepa(cid:136)ncias que podera(cid:152)o resultar desta pol(cid:14)·tica e o seu efeito na cria(cid:231)a(cid:152)o de caprinos em pa(cid:14)·ses na(cid:152)o classificados como tendo tradi(cid:231)a(cid:152)o no consumo de carne caprina? Sera· que a Comissa(cid:152)o preve(cid:136) uma futura mudan(cid:231)a que assegure uma igual distribui(cid:231)a(cid:152)o de subven(cid:231)o(cid:152)es para caprinos em todos os Estados Membros? Resposta dada pelo Comissa·rio Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Maio de 1998) A Comissa(cid:152)o pode confirmar que o pagamento do pre·mio para as cabras se restringe a‘s regio(cid:152)es da Comunidade onde a cria(cid:231)a(cid:152)o de cabras para carne constitui uma pra·tica tradicional compara·vel a‘ cria(cid:231)a(cid:152)o de ovelhas. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o considera que o presente regime crie disparidades. O pre·mio anual pago no a(cid:136)mbito do regime aplica·vel a‘ carne de ovino e de caprino tem por objectivo apoiar os produtores de carne. Para ser eleg(cid:14)·vel para esses pagamentos, a cria(cid:231)a(cid:152)o de cabras deve pois ser orientada directamente para a produ(cid:231)a(cid:152)o de carne e as te·cnicas de cria(cid:231)a(cid:152)o de caprinos e ovinos devem ser de natureza similar. Na(cid:152)o e· o que sucede nos Estados-membros em que na(cid:152)o constitui uma tradi(cid:231)a(cid:152)o comer carne de caprino, visto que as cabras sa(cid:152)o a(cid:14)· criadas sobretudo para a produ(cid:231)a(cid:152)o de la(cid:152) ou de produtos la·cteos. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o preve(cid:136) o alargamento do regime de pre·mios aos produtores de caprinos cuja actividade principal na(cid:152)o seja a produ(cid:231)a(cid:152)o de carne. (98/C 354/132) PERGUNTA ESCRITA E-1236/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (29 de Abril de 1998) Objecto: Inspec(cid:231)o(cid:152)es ao abrigo dos Pre·mios Complementares por vaca em aleitamento e da «Hill Livestock Compensatory Allowance» Relativamente aos requisitos para a condi(cid:231)a(cid:152)o de produtor suscept(cid:14)·vel de benificiar dos Pre·mios Complementares por vaca em aleitamento e da «Hill Livestock Compensatory Scheme», estara· a Comissa(cid:152)o consciente se havera· alguma margem de manobra na aplica(cid:231)a(cid:152)o da norma que preve(cid:136) que as visitas de inspec(cid:231)a(cid:152)o sejam efectuadas sem aviso pre·vio (SCP 1997/HCLA 1998)? Podera· uma inspec(cid:231)a(cid:152)o ser recusada caso hajam circunsta(cid:136)ncias atenuantes, tais como pessoal insuficiente para cuidar dos animais?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1161/98 von Roberta ANGELILLI an die Kommission. Notstand im Zusammenhang mit der Abfallbeseitigung in Rom und diesbezügliche italienische Rechtsvorschriften

eurovoc_concepts:
Latium
clean technology
domestic waste
environmental protection
public health
storage of waste
waste disposal
waste incineration
waste management
waste recycling

text: 22. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 50/13 In Anwendung des Vorschlags der Kommission hinsichtlich der Regeln f(cid:252)r die Teilnahme von Unternehmen, Forschungszentren und Universit(cid:228)ten und der Regeln zur Verbreitung von Forschungsergebnissen zur Um- setzung des 5. Rahmenprogramms (1998-2002) (1) kann jede auf den Azoren ans(cid:228)ssige juristische Person weiterhin an den indirekten Aktionen im Bereich der Forschung und technologischen Entwicklung (FTE) teilnehmen und eine Gemeinschaftsfinanzierung zu den f(cid:252)r juristische Personen eines Mitgliedstaates geltenden Bestimmungen in Anspruch nehmen. (1) KOM(97) 587 endg. (1999/C 50/018) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1157/98 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (24. April 1998) Betrifft: Streitsache (cid:132)Postal Market(cid:147) Ende Februar 1998 tauchte in der italienischen Presse die Meldung (cid:252)ber eine m(cid:246)gliche Schlie(cid:223)ung von f(cid:252)nf Telefonzentralen der deutschen Gesellschaft (cid:132)Otto Versand(cid:147), Eigent(cid:252)merin von Postal Market, in Bari, Cagliari, Neapel, Katania und Rom auf. Aufgrund dieser Umstrukturierung, in deren Verlauf die Dienstleistungen zentralisiert werden sollen, k(cid:246)nnte es zur Entlassung von mehr als hundert Arbeitnehmerinnen kommen. Dies w(cid:252)rde die Gebiete in S(cid:252)ditalien, in denen die Krise auf dem Arbeitsmarkt besonders f(cid:252)r Frauen sch(cid:228)rfer zu sp(cid:252)ren ist, hart treffen. Kann die Kommission daher folgende Fragen beantworten: 1. W(cid:228)re es nicht angebracht, die italienische Regierung zum Einschreiten aufzufordern, damit unter Wahrung der Regeln des freien Wettbewerbs alle n(cid:246)tigen Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r eine Umstrukturierung ergriffen werden, bei der die Erhaltung der Arbeitspl(cid:228)tze in wirtschaftlich schwachen Gebieten im Mittelpunkt steht? 2. Welche Erleichterungen sieht die EU vor, die m(cid:246)glicherweise im betreffenden Fall zur Erhaltung der Arbeitspl(cid:228)tze der von der Entlassung bedrohten hundert Arbeitnehmerinnen anwendbar sind? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (6. Juli 1998) In Zusammenhang mit den m(cid:246)glichen Massenentlassungen infolge der Umstrukturierung des Unternehmens Postal Market sei daran erinnert, da(cid:223) nach Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie des Rates 75/129/EWG vom 17. Februar 1975 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber Massenentlassungen (1) in der Fassung der Richtlinie des Rates 92/56/EG vom 24. Juni 1992 (2) ein Arbeitgeber, wenn er beabsichtigt, Massenentlassungen vorzunehmen, die Arbeitnehmervertreter rechtzeitig zu konsultieren hat, um zu einer Einigung zu gelangen. Nach Absatz 2 des genannten Artikels erstrecken sich diese Konsultationen zumindest auf die M(cid:246)glichkeit, Massenentlassungen zu vermeiden oder zu beschr(cid:228)nken, sowie auf die M(cid:246)glichkeit, ihre Folgen zu mildern, und zwar durch soziale Begleitma(cid:223)nahmen, die insbesondere Hilfen f(cid:252)r eine anderweitige Verwendung oder Umschulung der entlassenen Arbeitnehmer zum Ziel haben. (1) ABl. L 48 vom 22. 2. 1975. (2) ABl. L 245 vom 26. 8. 1992. (1999/C 50/019) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1161/98 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Notstand im Zusammenhang mit der Abfallbeseitigung in Rom und diesbez(cid:252)gliche italienische Rechtsvorschriften Angesichts der Tatsache, da(cid:223) das Fassungsverm(cid:246)gen der Deponie von Malagrotta, in der die gesamten Abf(cid:228)lle der Gemeinde Rom gelagert werden, bald ausgesch(cid:246)pft ist, hat der zust(cid:228)ndige Regionalassessor Hermanin erkl(cid:228)rt, da(cid:223) in K(cid:252)rze der Gro(cid:223)teil der Abf(cid:228)lle in neue Verbrennungsanlagen verbracht wird. Laut vorherrschender Expertenmeinung w(cid:252)rde aber von einer derartigen M(cid:252)llverbrennung nur ein sehr geringer Teil der Abf(cid:228)lle betroffen sein, und auch f(cid:252)r diesen Teil w(cid:228)re das Risiko einer Umweltverschmutzung aufgrund der ungen(cid:252)gen- den Aussonderung der Materialien hoch


title: WRITTEN QUESTION No. 1215/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. Competitiveness

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
competitiveness
economic analysis
market access
productivity
single market
tobacco industry

text: C 386/94 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 (98/C 386/127) SKRIFTLIG FR¯GA E-1212/98 fr(cid:229)n JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Konkurrenskraft I parlamentets bet(cid:228)nkande A-0113/97 om kommissionens meddelande till r(cid:229)det om genomf(cid:246)rande av bench- marking av den europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96) 0463-C-622/96) och om arbetsdokumentet om kommissionens tj(cid:228)nster om en europeisk kvalitetsfr(cid:228)mjande politik f(cid:246)r att st(cid:228)rka den europeiska konkurrens- kraften (SEK(96)2000) ombeds kommissionen l(cid:228)gga fram slutsatser om varf(cid:246)r vissa best(cid:228)mda europeiska sektorer som till exempel livsmedels-, dryckes-, tobaks- och m(cid:246)belindustrin fungerar b(cid:228)ttre (cid:228)n sina motsvarig- heter i USA och Japan vad g(cid:228)ller industriellt merv(cid:228)rde. Hur fungerar dessa sektorer i f(cid:246)rh(cid:229)llande till motsvarande sektorer i USA? (98/C 386/128) SKRIFTLIG FR¯GA E-1213/98 fr(cid:229)n JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Konkurrenskraft I parlamentets bet(cid:228)nkande A-0113/97 om kommissionens meddelande till r(cid:229)det om genomf(cid:246)rande av bench- marking av den europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96) 0463-C-622/96) och om arbetsdokumentet om kommissionens tj(cid:228)nster om en europeisk kvalitetsfr(cid:228)mjande politik f(cid:246)r att st(cid:228)rka den europeiska konkurrens- kraften (SEK(96)2000) ombeds kommissionen l(cid:228)gga fram slutsatser om varf(cid:246)r vissa best(cid:228)mda europeiska sektorer som till exempel livsmedelssektorn fungerar b(cid:228)ttre (cid:228)n sina motsvarigheter i USA och Japan vad g(cid:228)ller industriellt merv(cid:228)rde. N(cid:228)r t(cid:228)nker kommissionen presentera sina slutsatser? (98/C 386/129) SKRIFTLIG FR¯GA E-1214/98 fr(cid:229)n JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Konkurrenskraft I parlamentets bet(cid:228)nkande A-0113/97 om kommissionens meddelande till r(cid:229)det om genomf(cid:246)rande av bench- marking av den europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96) 0463-C-622/96) och om arbetsdokumentet om kommissionens tj(cid:228)nster om en europeisk kvalitetsfr(cid:228)mjande politik f(cid:246)r att st(cid:228)rka den europeiska konkurrens- kraften (SEK(96)2000) ombeds kommissionen l(cid:228)gga fram slutsatser om varf(cid:246)r vissa best(cid:228)mda europeiska sektorer som till exempel industrin f(cid:246)r dryckesframst(cid:228)llning fungerar b(cid:228)ttre (cid:228)n sina motsvarigheter i USA och Japan vad g(cid:228)ller industriellt merv(cid:228)rde. N(cid:228)r t(cid:228)nker kommissionen presentera sina slutsatser? (98/C 386/130) SKRIFTLIG FR¯GA E-1215/98 fr(cid:229)n JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Konkurrenskraft I parlamentets bet(cid:228)nkande A-0113/97 om kommissionens meddelande till r(cid:229)det om genomf(cid:246)rande av bench- marking av den europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96) 0463-C-622/96) och om arbetsdokumentet om st(cid:228)rka den europeiska kommissionens tj(cid:228)nster om en europeisk kvalitetsfr(cid:228)mjande politik f(cid:246)r att


title: WRITTEN QUESTION No. 1190/98 by John CUSHNAHAN to the Commission. Internet gambling

eurovoc_concepts:
application of EU law
game of chance
information network

text: 5. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/21 (1999/C 31/024) SKRIFTLIG FR¯GA E-1187/98 fr(cid:229)n Richard Corbett (PSE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Amerikanska helgdagars f(cid:246)ljder f(cid:246)r bank(cid:246)verf(cid:246)ringar inom EU ˜r kommissionen medveten om att vissa kommersiella banker i F(cid:246)renade kungariket inte s(cid:228)tter in belopp som (cid:246)verf(cid:246)rts fr(cid:229)n en annan medlemsstat p(cid:229) sina kunders konton dagen efter att de mottagit beloppet, vilket (cid:228)r normal praxis, n(cid:228)r s(cid:229)dana dagar sammanfaller med helgdagar i F(cid:246)renta staterna? I s(cid:229)dana fall s(cid:228)tts beloppen, som banken redan f(cid:246)rfogar (cid:246)ver, in p(cid:229) kundens konto f(cid:246)rst den f(cid:246)rsta bankdagen efter den amerikanska helgen (vilken kan infalla flera dagar senare p(cid:229) grund av veckoslut och helgdagar i F(cid:246)renade kungariket). H(cid:229)ller kommissionen med om att en (cid:246)verf(cid:246)ring av belopp fr(cid:229)n en EU-medlemsstat till en annan inte b(cid:246)r p(cid:229)verkas av en helg i ett tredje land? Om inte, hur motiverar den ett s(cid:229)dant f(cid:246)rh(cid:229)llande? Kommer detta att f(cid:246)r(cid:228)ndras n(cid:228)r euron inf(cid:246)rs? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 juli 1998) Parlamentet och r(cid:229)det antog den 27 januari 1997 direktiv 97/5/EG om gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande betalningar (1). Direktivet kommer att omfatta gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande betalningar p(cid:229) upp till 50 000 ecu (och f(cid:246)ljaktligen 50 000 euro fr(cid:229)n och med den 1 januari 1999) och motsvarande belopp i medlemsstaternas nationella valutor. Direktivet kommer att tr(cid:228)da i kraft den 14 augusti 1999, men medlemsstaterna har lovat att g(cid:246)ra st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra direktivet redan till den 1 januari 1999. Enligt artikel 6 i direktivet skall ett institut utf(cid:246)ra en betalning inom den tid som (cid:246)verenskommits med kunden. I avsaknad av en s(cid:229)dan (cid:246)verenskommelse f(cid:246)reskrivs tidsramar vilka bland annat inneb(cid:228)r att beloppet skall g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r betalningsmottagaren senast den bankdag som f(cid:246)ljer efter den dag beloppet krediterats kontot hos det institut som betalningsmottagaren anlitat (artikel 6. 2 andra stycket). Detta inneb(cid:228)r att i det fall som parlamentsledamoten n(cid:228)mner b(cid:246)r de brittiska bankerna, om de inte (cid:246)verenskommit annorlunda med sina kunder, g(cid:246)ra beloppet tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r betalningsmottagaren den dag som f(cid:246)ljer efter den dag d(cid:229) beloppet mottogs i samband med (cid:246)verf(cid:246)ringen. ˜ven om begreppet (cid:148)bankdag(cid:148) inte definieras i direktivet (cid:228)r kommissionens (cid:229)sikt att det b(cid:246)r avg(cid:246)ras med h(cid:228)nsyn till best(cid:228)mmelserna eller praxisen betr(cid:228)ffande bankdagar i det land d(cid:228)r den mottagande banken (cid:228)r bel(cid:228)gen. Under de omst(cid:228)ndigheter som parlamentsledamoten beskriver inneb(cid:228)r det att brittiska helgdagsregler b(cid:246)r g(cid:228)lla och att h(cid:228)nsyn inte b(cid:246)r tas till amerikanska bankdagar. Det inneb(cid:228)r dock inte att ledamotens fr(cid:229)ga omedelbart (cid:228)r avgjord eftersom genomf(cid:246)randeperioden f(cid:246)r direktiv 97/5/EG (14 augusti 1999) (cid:228)nnu inte g(cid:229)tt ut. Medlemsstaterna har dock lovat att g(cid:246)ra sitt b(cid:228)sta f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra direktivet senast till den 1 januari 1999 och kommissionen kommer att anstr(cid:228)nga sig f(cid:246)r att det skall genomf(cid:246)ras s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (1) EGT L 43, 14. 2. 1997. (1999/C 31/025) SKRIFTLIG FR¯GA E-1190/98 fr(cid:229)n John Cushnahan (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Spel p(cid:229) Internet Har kommissionen n(cid:229)gra planer p(cid:229) att reglera de spel som f(cid:246)rekommer p(cid:229) Internet? Hur omfattande skulle dessa best(cid:228)mmelser vara, och vilket skulle deras potentiella resultat vara?


title: WRITTEN QUESTION No. 1302/98 by Francesco BALDARELLI to the Commission. Discontinuation of Alitalia's direct flights to Santiago, Chile

eurovoc_concepts:
Chile
Italy
air transport
airline
cessation of trading
trade agreement

text: C 96/4 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 4. 1999 Det b(cid:246)r gl(cid:228)dja parlamentsledamoten att kommissionens rapport om 15 meter l(cid:229)nga bussar f(cid:246)rv(cid:228)ntas antas inom en snar framtid och sedan kommer att (cid:246)verl(cid:228)mnas till r(cid:229)det och parlamentet f(cid:246)r deras st(cid:228)llningstagande. (1) EGT L 235, 17. 9. 1996, s. 59. (1999/C 96/005) SKRIFTLIG FR¯GA E-1292/98 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till kommissionen (29 april 1998) Ang(cid:229)ende: Beviljande av st(cid:246)d till det irl(cid:228)ndska halvstatliga skogsbolaget Coillte I fjol (cid:246)verl(cid:228)mnade Europeiska kommissionen till r(cid:229)det och Europaparlamentet en rapport om EU:s ekonomiska st(cid:246)dprogram f(cid:246)r skogsbruks(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) Irland. Rapporten fokuserades p(cid:229) till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rordning nr 2080/92 om st(cid:246)d genom Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ). I denna f(cid:246)rordning fastst(cid:228)lls det att det (cid:228)r (cid:246)nskv(cid:228)rt att st(cid:246)d som utg(cid:229)r under denna f(cid:246)rordning b(cid:246)r g(cid:229) till personer vars huvudsakliga syssels(cid:228)ttning (cid:228)r jordbruk. Irlands parlament, DÆil Eireann, blev nyligen underr(cid:228)ttat om att det halvstatliga skogsbolaget Coillte erh(cid:246)ll ett omfattande st(cid:246)d genom detta program. Med hj(cid:228)lp av detta st(cid:246)d kunde bolaget utf(cid:246)ra plantering p(cid:229) ett landomr(cid:229)de om 6 125 hektar under (cid:229)r 1993, 5 355 hektar under 1994, 5 155 hektar under 1995, 3 658 hektar under 1996 och 2 773 hektar ifjol. I f(cid:246)rordningen ges ingen grund f(cid:246)r ekonomiskt st(cid:246)d till halvstatliga bolag. Med tanke p(cid:229) att detta (cid:228)rende inte togs upp i kommissionens rapport f(cid:246)rra (cid:229)ret › kommer kommissionen att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det blir unders(cid:246)kt nu? Anser kommissionen att Irlands utnyttjande av dessa medel f(cid:246)r att st(cid:246)dja Coillte skulle kunna strida mot f(cid:246)rordning nr 2080/92? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 juni 1998) Parlamentsledamoten h(cid:228)vdar att det i f(cid:246)rordning (EEG) 2080/92 inte ges n(cid:229)gon grund f(cid:246)r st(cid:246)d till halvstatliga bolag. I artikel 2 i f(cid:246)rordningen fastst(cid:228)lls emellertid att st(cid:246)d f(cid:229)r beviljas till (cid:148) varje fysisk eller juridisk person som (cid:229)tar sig att beskoga jordbruksmark(cid:148). D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r s(cid:229)v(cid:228)l privata som statligt (cid:228)gda f(cid:246)retag m(cid:246)jliga st(cid:246)dmottagare enligt denna f(cid:246)rordning. Att det (cid:228)r (cid:246)nskv(cid:228)rt att jordbrukare genomf(cid:246)r beskogning (cid:229)terspeglas i det faktum att dessa f(cid:229)r h(cid:246)gre ers(cid:228)ttning f(cid:246)r inkomstf(cid:246)rluster (cid:228)n icke-jordbrukare. Kommissionen har inte f(cid:246)r avsikt att inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rordning (EEG) 2080/92 unders(cid:246)ka beskogning som genomf(cid:246)rs av halvstatliga f(cid:246)retag eftersom beskogning som genomf(cid:246)rs av s(cid:229)dana f(cid:246)retag inte strider mot best(cid:228)mmelserna. (1999/C 96/006) SKRIFTLIG FR¯GA E-1302/98 fr(cid:229)n Francesco Baldarelli (PSE) till kommissionen (29 april 1998) Ang(cid:229)ende: Indragning av Alitalias direktflyg till Santiago de Chile Den italienska befolkningsgruppen i Chile har uppgett att det italienska nationella flygbolaget Alitalia fr(cid:229)n och med den 31 mars 1998 kommer att dra in det flyg som g(cid:229)r direkt till Santiago de Chile en g(cid:229)ng i veckan. Alitalias flyg g(cid:229)r s(cid:229)ledes endast till Buenos Aires, och L. A. N. Chile kommer att svara f(cid:246)r flygf(cid:246)rbindelsen till Santiago de Chile i enlighet med ett avtal mellan de tv(cid:229) bolagen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1271/98 του Freddy BLAK προς την Επ τροπή. Ισότητα αμοιβών στη Δανία

eurovoc_concepts:
Denmark
EU law
approximation of laws
code of conduct
equal pay
gender equality

text: C 354/86 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Mai(cid:143)oy 1998) Sy·mfvna me tiw apofa·seiw tvn eyrvpai¤kv· n symboyli·vn toy `msterntam kai toy Loyjemboy·rgoy oi ypoch·fiew xv· rew gia e·ntajh ofei·loyn na plhroy·n ta pro·typa toy Schengen gia ton e·legxo tvn ejvterikv· n syno·rvn. Epi· toy paro·ntow to Symboy·lio epejerga·zetai to kekthme·no toy Schengen. Mo·non efo·son to Symboy·lio ua e·xei kauori·sei to kekthme·no toy Schengen kai ua e·xei ele·gjei se poio· baumo· oi ypoch·fiew xv· rew gia e·ntajh to e·xoyn apodexuei·, ua ei·nai dynato·n na douoy·n leptomerei·w apanth·seiw stiw ervth·seiw. Paro·la ayta·, me ba·sh tiw me·xri sh·mera diapistv· seiw, h Epitroph· uevrei· o·ti apo· orisme·new apo·ceiw oi ypoch·fiew xv· rew pre·pei na kataba·loyn ako·mh shmantike·w prospa·ueiew gia thn asfa·leia tvn ejvterikv· n syno·rvn. H eja·leich tvn ateleiv· n apotelei· kata· ky·rio lo·go kauh·kon tvn ypochfi·vn xvrv· n. H Epitroph· ua yposthri·jei, vsto·so, ayte·w tiw prospa·ueiew me ta ypa·rxonta koinotika· progra·mmata, kai idi·vw to Phare. (98/C 354/138) GRAPTH ERVTHSH E-1271/98 ypobolh·: Freddy Blak (PSE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Iso·thta amoibv· n sth Dani·a O sto·xow thw i·shw amoibh·w metajy· andrv· n kai gynaikv· n sth Dani·a ka·ue a·llo para· e·xei epiteyxuei·. Sy·mfvna me ta stoixei·a tvn dane·zikvn statistikv· n gia to 1995, oi Dane·zew hliki·aw 30-34 etv· n lamba·noyn kata· me·so o·ro 170. 500 danike·w koro·new to xro·no, env· oi a·ndrew thw i·diaw hlikiakh·w oma·daw lamba· noyn 231. 000 danike·w koro·new to xro·no. Sthn hlikiakh· oma·da 35-39 etv· n, oi anti·stoixoi ariumoi· ei·nai 179. 899 danike·w koro·new gia tiw gynai·kew kai 253. 400 danike·w koro·new gia toyw a·ndrew. H Epitroph· anafe·ruhke tiw proa·llew ston kv· dika symperifora·w toy 1996 vw prvtoboyli·a thw EE gia th dhmioyrgi·a kaly·tervn synuhkv· n sto zh·thma thw i·shw amoibh·w. (cid:201)naw kv· dikaw apotelei· mia ajie·painh prvtoboyli·a, h opoi·a o·mvw den pre·pei na paramei·nei memonvme·nh. Den uevrei· h Epitroph· o·ti ua pre·pei na anaptyxuei· mia perisso·tero prvtoporiakh· kai dynamikh· politikh· apo· thn EE kai na xrhsimopoihuoy·n energo·tera me·sa; Apa· nthsh toy k. Flynn ek me·royw thw Epitroph· w (10 Ioyni·oy 1998) H arxh· thw i·shw amoibh·w ergazo·menvn andrv· n kai gynaikv· n gia thn i·dia ergasi·a katoxyrv· netai sto koinotiko· di·kaio apo· th synuh·kh thw Rv· mhw (a·ruro 119 thw synuh·khw EK). H arxh· ayth· apote·lese epi·shw antikei·meno eidikh·w odhgi·aw, thw odhgi·aw 75/117 thw 10 Febroyari·oy 1975 sxetika· me thn prose·ggish tvn nomouesiv· n tvn kratv· n melv· n gia thn efarmogh· thw i·shw amoibh·w ergazo·menvn andrv· n kai gynaikv· n (1), h opoi·a metafe·ruhke se o·la ta kra·th me·lh, perilambanome·nhw thw Dani·aw. Ayte·w oi dia·forew diata·jeiw apote·lesan aformh· gia polya·riumew apofa· seiw toy Dikasthri·oy, to opoi·o ermh·neyse kyri·vw thn e·nnoia thw «amoibh·w» kata· tro·po poly· eyry·. Para· tiw diata·jeiw ayte·w kai thn en lo·gv nomologi·a, h pra·jh e·deije o·ti oi diafore·w thw amoibh·w tvn gynaikv· n kai tvn andrv· n ejakoloyuoy·n na ei·nai shmantike·w. Skopo·w toy kv· dika symperifora·w toy 1996, ton opoi·o anafe·rei o ky·riow Boyleyth·w sthn erv· thsh· toy, ei·nai na apotelei· ergalei·o ikano· na provuh·sei sthn pra· jh thn arxh· thw i·shw amoibh·w. H Epitroph· ypenuymi·zei epi·shw o·ti to Dikasth·rio anagnv· rise edv· kai mega·lo xroniko· dia·sthma o·ti to a·ruro 119 thw synuh·khw e·xei a·meso apote·lesma, epitre·pontaw kata· ton tro·po ayto· se o·lew tiw ergazo·menew poy uevroy·n o·ti ei·nai uy·mata diakri·sevn na epikaloy·ntai ayto· to a·ruro env· pion opoioydh·pote armo·dioy eunikoy· dikasthri·oy. Kata· syne·peia, epeidh· ta shmerina· problh·mata dhmioyrgoy·ntai sthn pra·jh, kai lamba·nontaw ypo·ch o·lew tiw nomike·w eggyh·seiw poy prosfe·rei h·dh to koinotiko· di·kaio, h Epitroph· den skopey·ei prow to paro·n na anala·bei a·llew nomouetike·w prvtoboyli·ew sxetika· me thn arxh· thw i·shw amoibh·w. (1) EE L 45 thw 19. 2. 1975


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1266/98 del Ernesto CACCAVALE a la Comisión. Confusión de la normativa sobre el cultivo del cáñamo

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
aid system
hemp
narcotic
production aid

text: C 31/30 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 5. 2. 1999 (1999/C 31/036) PREGUNTA ESCRITA E-1266/98 de Ernesto Caccavale (UPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Confusi(cid:243)n de la normativa sobre el cultivo del cÆæamo Considerando que la normativa italiana en materia antidroga proh(cid:237)be el cultivo de cannabis indica (T. U. 309/ 1990); Considerando que, segœn algunos toxic(cid:243)logos eminentes, el contenido de tetrahidrocanabinol (THC) del cÆæamo indio var(cid:237)a entre el 3,4 % y el 4,8 %; Considerando que es sabido que el contenido de THC puede sufrir grandes variaciones en funci(cid:243)n de las condiciones meteorol(cid:243)gicas y climÆticas incluso dentro de una misma variedad; Considerando que, ante la imposibilidad de distinguir las variedades por sus caracter(cid:237)sticas morfol(cid:243)gicas y botÆnicas, el Tribunal Supremo italiano ha decidido, a falta de una normativa espec(cid:237)fica, considerar, a efectos penales, como cannabis indica aquella variedad cuyo contenido de THC supere el 0,3 %, remitiØndose al Reglamento CEE que subordina la concesi(cid:243)n de las ayudas comunitarias para el cultivo del cÆæamo para la producci(cid:243)n de fibras al requisito de que la semilla estØ certificada como perteneciente a una de las variedades para producci(cid:243)n de fibras que figuran en el Anexo del Reglamento (CEE) 1164/89 (1) y que no supere la media del 0,3 %; Considerando que dicha decisi(cid:243)n del Tribunal Supremo italiano (que no tiene en cuenta que las variedades italianas para producci(cid:243)n de fibras pueden, en determinadas condiciones meteorol(cid:243)gicas y climÆticas, llegar hasta el 1 % de contenido de THC), aplicada por las fuerzas del orden, ha provocado de hecho el abandono de los cultivos, la pØrdida de la mayor parte de las variedades italianas y la destrucci(cid:243)n del sector del cÆæamo y de las tØcnicas correspondientes, con graves daæos para la econom(cid:237)a y el medio ambiente; Considerando que la reintroducci(cid:243)n del cÆæamo en Italia y, concretamente, del cÆæamo perteneciente a las variedades tradicionales italianas, es considerada unÆnimemente de vital importancia para la defensa del medio ambiente y para la econom(cid:237)a de vastas zonas de nuestro pa(cid:237)s; ¿Puede decir la Comisi(cid:243)n quØ iniciativas considera oportuno adoptar para poner fin a la inadecuada consideraci(cid:243)n de la normativa comunitaria como punto de referencia para evaluar, a efectos penales, los cultivos procedentes de semillas certificadas como pertenecientes a las variedades italianas tradicionales para la producci(cid:243)n de fibras? (1) DO L 121 de 29. 4. 1989, p. 4. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de junio de 1998) La normativa comunitaria sobre las condiciones de concesi(cid:243)n de la ayuda al cÆæamo fija exigencias estrictas en diversos campos. As(cid:237) por ejemplo, establece que la concesi(cid:243)n de la ayuda se limitarÆ a las semillas certificadas de variedades cuyo contenido de substancias embriagantes garantice que el porcentaje de tetrahidrocannabinol (THC) no exceda del 0,3 %. Con este fin, se establece una lista comunitaria de variedades que respetan este criterio, respecto de las cuales un mØtodo comunitario de cuantificaci(cid:243)n qu(cid:237)mica permite garantizar el resultado. Esta lista incluye actualmente dieciocho variedades, entre las que estÆn las variedades italianas «Carmagnola», «CS» y «Fibra- nova». AdemÆs, se exige la entrega de las etiquetas oficiales de las semillas utilizadas y es obligatorio que la cosecha se efectœe despuØs de la formaci(cid:243)n de las semillas. En el pasado, la Comisi(cid:243)n tom(cid:243) posici(cid:243)n sobre el hecho de que una prohibici(cid:243)n nacional del cultivo del cÆæamo era incompatible con la existencia de una organizaci(cid:243)n comœn de mercados. No obstante, cada Estado miembro es libre de adoptar las medidas que considere necesarias con fines penales siempre que dichas medidas no hagan imposible el cultivo. Segœn la informaci(cid:243)n que obra en poder de la Comisi(cid:243)n, en los œltimos aæos, el cultivo del cÆæamo en Italia no ha sido muy importante: 3 hectÆreas en 1994, 20 en 1995 y 10 en 1996


title: QUESTION ECRITE no 1265/98 de Ernesto CACCAVALE à la Commission. Réduction discriminatoire de l'aide communautaire accordée à la culture du chanvre

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
EU production
Italy
aid system
hemp
narcotic
production aid

text: 5. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 31/29 (1999/C 31/035) QUESTION (cid:201)CRITE E-1265/98 posØe par Ernesto Caccavale (UPE) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: RØduction discriminatoire de l(cid:146)aide communautaire accordØe (cid:224) la culture du chanvre ConsidØrant que depuis de nombreuses annØes, l(cid:146)Union europØenne encourage la production de chanvre gr(cid:226)ce (cid:224) une aide de 700 Øcus (cid:224) l(cid:146)hectare, considØrant qu(cid:146)en Italie la culture du chanvre a ØtØ complŁtement abandonnØe depuis le dØbut des annØes 70, suite (cid:224) l(cid:146)entrØe en vigueur de la rØglementation de lutte contre la drogue; considØrant que les plus grands experts nationaux et internationaux ont unanimement reconnu qu(cid:146)il importait de relancer la culture du chanvre en tant que culture d(cid:146)alternance, conformØment aux directives communautaires visant (cid:224) dØcourager les cultures alimentaires, (cid:224) rØduire l(cid:146)incidence sur l(cid:146)environnement et (cid:224) remØdier (cid:224) l(cid:146)appauvrissement des sols et (cid:224) la dØsertification, consØquence de la monoculture et de l(cid:146)exploitation inconsidØrØe des terres; considØrant que faute de disposer d(cid:146)une filiŁre chanvre dØtruite depuis des dØcennies du fait de l(cid:146)abandon de cette culture, l(cid:146)aide accordØe par l(cid:146)Union europØenne semble dØterminante pour la relance de cette culture, cette aide pouvant Œtre rØduite par la suite, au fur et (cid:224) mesure que le produit trouvera des dØbouchØs sur le marchØ; considØrant que selon les informations dont on dispose, une proposition de rØduction de l(cid:146)aide de l(cid:146)UE aurait ØtØ rØcemment examinØe. Une telle initiative compromettrait notamment la rØintroduction de la culture du chanvre dans les pays qui, comme l(cid:146)Italie, n(cid:146)ont pu procØder plus t(cid:244)t (cid:224) cette relance, alors qu(cid:146)elle favoriserait l(cid:146)agriculture des pays oø cette culture est dØj(cid:224) une rØalitØ Øconomique notable, gr(cid:226)ce notamment (cid:224) l(cid:146)application moins rØpressive et s(cid:146)exer(cid:231)ant avec davantage de discernement de la rØglementation de lutte contre la drogue. ConsidØrant le systŁme actuel, par ailleurs contraire aux rŁgles de libertØ du marchØ, des subventions (cid:224) la production dans de nombreux autres secteurs, la Commission ne juge-t-elle pas opportun d(cid:146)agir auprŁs des instances compØtentes afin d(cid:146)empŒcher que l(cid:146)aide communautaire (cid:224) la culture du chanvre (cid:224) usage industriel soit rØduite, ce qui constituerait une discrimination par rapport au soutien accordØ aux autres cultures, ou (cid:224) tout le moins d(cid:146)empŒcher que cette aide soit rØduite pour les pays, tels l(cid:146)Italie, oø la rØintroduction de cette culture n(cid:146)est possible que depuis cette annØe? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (9 juin 1998) En matiŁre de rØgime d(cid:146)aide communautaire au chanvre, la Commission a proposØ dans le cadre du paquet prix 1998/1999 une rØduction de 25 % de la subvention par hectare (ha). Cette proposition est le reflet d(cid:146)une double prØoccupation. D(cid:146)une part, l(cid:146)expansion significative et continue des superficies communautaires ensemencØes en chanvre (9 726 ha en 1995/1996, 13 722 ha en 1996/1997, 22 835 ha en 1997/1998 et une estimation variant entre 35 000 et 40 000 ha en 1988/1999) peut s(cid:146)assimiler, en partie, (cid:224) un intØrŒt des producteurs essentiellement liØ au niveau de l(cid:146)aide particuliŁrement ØlevØ par rapport (cid:224) d(cid:146)autres productions agricoles, notamment les cultures arables. D(cid:146)autre part, bien que n(cid:146)ayant pas connaissance de cas de superficies de chanvre ayant eu droit (cid:224) une aide communautaire qui, dans les faits, auraient servi (cid:224) produire du chanvre (cid:224) usage de drogues, la Commission reste prØoccupØe par la question des contr(cid:244)les, tenant compte du risque potentiel de subventionner une culture illicite de chanvre. Afin de rØduire les risques d(cid:146)utilisation indue du rØgime, la Commission a rØcemment proposØ l(cid:146)instauration d(cid:146)un systŁme de contrats obligatoires entre les producteurs et les premiers transformateurs. La rØduction de l(cid:146)aide proposØe devrait ainsi constituer un frein (cid:224) la hausse rØcente des superficies et, partant, assurer de meilleures garanties quant (cid:224) l(cid:146)efficacitØ des mesures de contr(cid:244)le prØvues par la rØglementation communautaire. Cette proposition de rØduction est applicable (cid:224) l(cid:146)ensemble des producteurs communautaires et ne peut par consØquent faire l(cid:146)objet de mesures d(cid:146)exemptions en faveur de producteurs de certains (cid:201)tats membres y compris pour ceux oø la culture vient d(cid:146)Œtre rØintroduite


title: QUESTION ECRITE no 1220/98 de Ernesto CACCAVALE à la Commission. Présomption d'irrégularités dans la gestion des fonds de coopération par le Cestas

eurovoc_concepts:
Angola
EU aid
Italy
emergency aid
financial aid
financial control
health aid
non-governmental organisation

formats: html print


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/109/EEG om tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa ämnen som används vid illegal tillverkning av narkotiska preparat och psykotropa ämnen"

eurovoc_concepts:
chemical product
drug surveillance
marketing
narcotic
psychotropic substance

text: 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/11 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/109/EEG om tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa ämnen som används vid illegal tillverkning av narkotiska preparat och psykotropa ämnen” (98/C 214/04) Den 10 februari 1998 beslöt rådet att i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som var ansvarig för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 31 mars 1998. Föredragande utan studiegrupp var Christoph Fuchs. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 117 röster för och 3 nedlagda. 1. Inledning 1. 1. I samband med ansträngningarna världen över att förbättra kampen mot narkotikan är det speciellt viktigt med åtgärder för att förhindra illegal tillverkning av narkotiska preparat (1) och psykotropa ämnen (2). I detta sammanhang är det av central betydelse att inse att (illegal) produktion av dessa halvsyntetiska (3) eller helsyntetiska (4) ämnen (narkotika), som kontrolleras internationellt och ibland även på nationell nivå, är omöjlig utan att vissa kemiska ämnen används på ett icke avsett sätt. 1. 2. Kriminella personer och organisationer skaffar genom olika metoder de speciella kemiska ämnen som behövs för att tillverka narkotikan (slutprodukterna) via det delvis vitt förgrenade legala kretsloppet. 1. 3. Konkret reglerades den globala problematiken när det gäller att hindra att kemiska ämnen anskaffas för narkotikatillverkning års FN- konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen (5), i första hand artikel 12. Dessa regler ligger till grund för stränga övervaknings- och kontrollförpliktelser avseende de 22 i bilagan till konven- genom 1988 (1) 1961 års konvention om narkotika (UN, Treaty Series, vol 520, No. 7515). (2) Med ”psykotropa ämnen” avses alla substanser som påverkar psyket (källa: Goodman, Gilman: ”The Pharma- cological Basis of Therapeutics”, 8:e upplagan, volym I, s. 383) — För lista över psykotropa ämnen se ”1971 års konvention om psykotropa ämnen” (UN, Treaty Series, vol 1019, No. 14956). (3) T. ex. : heroin, kokain. (4) T. ex. : met-/amfetamin, LSD, metakvalon, tryptamin, fen- cyklidin, fentanyl, fetidin. tionen angivna prekursorerna (6) som missbrukas för tillverkning av halv- och helsyntetisk narkotika, samt dem som handlar med dessa prekursorer. Reglerna gäller t. ex. registrering, tillståndsgivning, inhämtande av exporttillstånd, men också krav på samarbete mellan de parter som undertecknat konventionen och samarbete mellan dem som handlar med ämnena och de ansvariga myndigheterna på nationell nivå. Reglerna i FN-konventionens artikel 12 från 1. 4. 1988 omsattes vad beträffar handeln (7) med dessa 22 prekursorer inom Europeiska gemenskapen i ”Rådets direktiv 92/109/EEG av den 14 december 1992 om tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa ämnen som används vid illegal tillverkning av narkotiska preparat och psykotropa ämnen” (8). Europeiska rådet i Dublin i december 1996 1. 5. betonade att den inhemska produktionen och den illegala försäljningen av syntetisk narkotika i medlemsstaterna måste stoppas. Man konstaterade också: ”Att problemet har fått en global utsträckning framgår av att de berörda internationella organisationerna inom Förenta nationernas ram (. ) alltmer ägnar sig åt denna fråga (. )” (6) Begreppet ”prekursor” används övergripande om alla de 22 ämnen, som är förtecknade i bilagorna till FN- konventionen av 1988 och i rådets direktiv 92/109/EEG och som ofta används vid illegal tillverkning av narkotiska preparat och psykotropa ämnen. Denna användning av begreppet motsvarar allmän praxis, även om den inte är tekniskt riktig beträffande samtliga de ämnen som anges i bilagorna till konventionen och direktivet. När begreppet ”kemiskt ämne” används i yttrandet görs därmed en avgränsning gentemot prekursorerna. De kemiska ämnena ingår inte i bilagorna till FN-konventionen eller i rådets direktiv 92/109/EEG. (7) Artikel 12 i FN-konventionen av 1988 om handel med tredje land omsattes genom rådets förordning (EEG) nr 3677/90 (EGT L 357, 20. 12. 1990) och följande komplette- ringar. (5) United Nations publication, Sales No. E. 94. XI. 5. (8) EGT L 370, 19. 12. 1992. C 214/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 1. 6. I anslutning till Europeiska rådet i Dublin publi- cerade kommissionen ett ”Meddelande till rådet och Europaparlamentet om kontroll av nya syntetiska narko- tikapreparat” (1). Meddelandet tar upp problemet med de ”nya syntetiska narkotikapreparaten” (2), analyserar vilka instrument som finns på gemenskapsnivå och internationell nivå för att bekämpa dem, förtydligar en del av de skilda reaktionerna på nationell nivå och undersöker hur reaktionen kan se ut på gemenskapsnivå. Beträffande prekursorer/kemiska ämnen som 1. 7. missbrukas för tillverkning av de ”nya syntetiska narko- tikapreparaten” säger kommissionens meddelande: ”Jämfört med andra narkotikatyper och psykotropa ämnen har ett särskilt problem uppstått genom att nya syntetiska narkotikapreparat dykt upp och utvecklats, eftersom deras kemiska struktur ofta ändras och många typer av prekursorer, vilka själva i hög grad är föränderliga, kan användas för att framställa dem. Med utgångspunkt i att de kemiska ämnena i så gott som samtliga fall används för legala ändamål bör det undvikas att dessa sprids för illegal framställning av syntetisk narkotika. Detta skulle kunna göras genom att utarbeta övervakningsmeto- der som är anpassade för att förena både legitima handelsintressen och behoven av att bekämpa synte- tisk narkotika. ” 1. 8. Det krävs därför åtgärder för att möta den trend som konstaterats i hela världen och som delvis kringgår myndigheternas stränga övervaknings- och kontroll- åtgärder för de 22 prekursorerna. I stället för de 22 prekursorerna används andra kemiska ämnen (substitu- tion) för att tillverka bestämd eller annan narkotika (slutprodukter). Inom gemenskapen gäller detta främst vid produktion av helsyntetisk narkotika. För att se till att de stränga kontrollåtgärderna för de 22 prekursorer- na även i fortsättningen är effektiva, krävs praktiskt användbara åtgärder som stöd för dem. 1. 9. Den främsta åtgärden på gemenskapsnivå mot missbruk av kemiska prekursorer som föreslogs i medde- landet var att ändra rådets direktiv 92/109/EEG (se 1. 4) för att förbättra existerande övervakningsmekanismer och utöka de typer och det antal ämnen för vilka frivillig övervakning gäller. (1) KOM(97) 249 slutlig av den 23 maj 1997. (2) Begreppet ”nya syntetiska narkotikapreparat” omfattar för närvarande främst amfetamin och dess derivat som ofta säljs under beteckningen ”Ecstasy”. Som sammanfattande begrepp talar man därför också om ”stimulantia av amfetamintyp”, ATS. Begreppet ”designer drug” avser — särskilt i fråga om ATS — substanser som genom förändrad molekylärstruktur skall ge en optimerad effekt jämfört med grundsubstansen, som t. ex. kan vara amfetamin. De tillverkas emellertid med avsikt att kringgå narkotikalag- stiftningen. I motiveringen (3) går kommissionens förslag 1. 10. till direktiv om ändring av rådets direktiv 92/109/EEG in på problemen med de många möjligheterna att ersätta de prekursorer som gemenskapens regler hittills omfattat — mot bakgrund av förekomsten av de helsyntetiska narkotiska preparaten. Man konstaterar med rätta att det vore orealistiskt och kontraproduktivt att tillämpa lika restriktiva kontrollåtgärder för ytterligare kemiska ämnen som de som gäller för de 22 prekursorerna på listan och som tar tillräckliga hänsyn till den legala handelns krav. Detta skulle dessutom inskränka det mycket givande samarbetet mellan företagen och gemen- skapens myndigheter. För att sammanjämka den legala handelns krav 1. 11. med förutsättningarna för samordnade åtgärder mot problemen på gemenskapsnivå skall följande uppnås: — En övervakningsmekanism för kemiska ämnen som inte finns på listan skall skapas, som i motsats till prekursorlistan uteslutande skall bygga på att företagen frivilligt underrättar myndigheterna om misstänkta leveranser. — De enligt direktiv 92/109/EEG ansvariga myndighe- terna skall vid grundad misstanke om att sådana kemiska ämnen införskaffas illegalt kunna ingripa och förhindra detta. 1. 11. 1. Därmed utnyttjas också de erfarenheter som redan lett till att enskilda stater infört frivilliga övervak- ningsåtgärder för kemiska ämnen som inte finns på listorna, som komplettering till gemenskapens hittills gällande regler och den nationella lagstiftning som bygger på dessa. I enlighet med dessa erfarenheter och med syfte 1. 12. att samordna åtgärderna inom gemenskapen skall den kommitté som nämns i artikel 10 i direktiv 92/109/EEG få till uppgift att sammanställa en lista över de icke förtecknade kemiska ämnen som man vet ofta användes för illegal tillverkning av narkotiska preparat och psykotropa ämnen. Från denna omfattande lista skall kommittén välja ut de kemiska ämnen för vilka frivilliga anmälningar om misstankar skall göras till myndigheter- na inom gemenskapen. Detta innebär i princip att man ställer upp en andra, kraftigt begränsad lista (4). Dessa listor belastar inte företagen med ytterligare krav, t. ex. i form av olika tillstånd. De skall endast fungera (3) Fjärde stycket i motiveringen, KOM(98) 22 slutlig. (4) Yttrandet bygger i fortsättningen på aspekten att det i princip kommer att finnas två listor (en fullständig lista och en begränsad lista som skall användas inom gemenskapen). 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/13 som information så att företagen kan göra frivilliga anmälningar. konventionen från 1988, och i samband härmed möjlig- heten till komplettering av bilaga I till direktiv 92/109/EEG. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar som ett steg i rätt riktning kommissionens förslag om ändring av rådets direktiv 92/109/EEG som syftar till att utvidga vissa av direktivets villkor till att gälla icke-listade kemiska ämnen. Kommittén har vid flera tillfällen betonat 2. 1. 1. betydelsen av konsekventa preventiva åtgärder mot narkotika (1). Planen att upprätta två listor med ytterligare 2. 2. kemiska ämnen som bevisligen används tillsammans med eller istället för de prekursorer som är upptagna i bilaga I i direktiv 92/109/EEG för framställning av narkotika och psykotropa ämnen, tillstyrks av kom- mittén av följande skäl (jfr 2. 2. 1-2. 2. 6): 2. 2. 1. För de på listorna förekommande kemiska ämnena förutses inga ytterligare belastande administra- tiva kontrollåtgärder, som exempelvis krav på tillstånd och registrering av operatörerna. 2. 2. 2. Listorna fyller, med hänsyn till att delgivande av misstanke till myndigheterna är frivillig, den viktiga funktionen som nödvändig måttstock för operatörerna i gemenskapen. På detta sätt görs operatörerna medvetna om konkret utpekade kemiska ämnen som kan missbru- kas för illegal produktion av narkotikapreparat och i synnerhet helsyntetisk narkotika. 2. 2. 3. Det planerade förfarandet för att upprätta den begränsade listan tillåter en snabb och anpassningsbar registrering av nya kemiska ämnen där missbruk fast- ställts samt en målinriktad minskning av den för tillfället fastställbara utvecklingen och nuläget beträffande nar- kotikamissbruk (framställning, handel, användning, häl- sorisk). 2. 2. 4. Genom den kommitté som är sammansatt av representanter från alla medlemsstater i enlighet med artikel 10 i direktiv 92/109/EEG och det i artikel 9 i direktivet fastställda kravet på att medlemsstaterna lämnar information säkerställs att relevant information för att nå målet som kommer till medlemsstaternas eller ansvariga EU-myndigheters kännedom omedelbart finns tillgänglig. Kommitténs medlemmar rekryteras både från sjukvårds- och tillståndsmyndigheter samt från övervaknings- och kontrollmyndigheter (tull, polis samt kontrollmyndigheter för ekonomiska brott). På detta sätt garanteras också en ”pelarövergripande” (2) överfö- ring av information. 2. 2. 5. Införande av kemiska ämnen på den angivna kompletterande listan utgör inte ett prejudikat när det senare införande i bilagorna till FN- gäller ett (1) EGT C 159, 17. 6. 1991; EGT C 223, 31. 8. 1992; EGT C 110, 2. 5. 1995. (2) Första och tredje pelaren. 2. 2. 6. I de fall att frivillig information inte lämnas till medlemsstaterna har dessa inga sanktionsåtgärder mot operatörerna. Sådana regler vore skadliga för det frukt- bart etablerade samarbetet mellan näringslivet och myndigheterna och den med ändringsförslaget planerade utvidgningen av detta. 2. 3. Kommittén håller med om att de listor som skall utarbetas inte bör nå ut till en bred allmänhet. Därmed skall brottslingars och brottsliga organisationers tillgång till kunskap om de kemikalier som är föremål för frivillig övervakning i möjligaste mån förhindras. En kraftfull ökning av substitutionsmöjligheterna för prekursorerna på listan skall undvikas bl. a. genom de föreslagna utvidgade åtgärderna. A¨ ven om det är absolut nödvändigt att använda 2. 3. 1. bestämda kriterier vid utarbetandet av (den av praktiska skäl till antalet starkt begränsade) listan för frivilligt övervakade kemiska ämnen, hindras införandet av dessa kriterier i direktivet av att de då blir offentliggjorda. ESK utgår ifrån att den i direktivet 92/109/EEG nämnda kommittén för prekursorer kommer att tillämpa relevan- ta kriterier då den väljer ut ett flexibelt och överblickbart antal kemiska ämnen bland dem som skall övervakas frivilligt inom gemenskapen. 2. 4. ESK betonar att det är av avgörande betydelse att samhället i stort fördömer konsumtion av narkotika för att sådana preventiva åtgärder skall bli accepterade. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. Andra stycket i ingressen, beaktandemeningen oräknad. Där står: ”Bilaga I till det direktivet innehåller en lista över 22 ämnen som ofta används vid illegal tillverkning av droger. ” Kommittén påpekar att istället för ordet ”dro- 3. 1. 1. ger” bör begreppen ”narkotiska preparat och psykotropa ämnen” komma till användning i enlighet med beteck- ningen i direktivet. 3. 2. Artikel 1. 3 (I artikel 6 skall följande stycke läggas till). Förfarandet i detta stycke är beskrivet enligt följande: ”(. ) får behöriga myndigheter i varje medlems- stat förbjuda transaktioner som innefattar icke-listade ämnen, om det finns rimliga skäl att misstänka att ämnena är avsedda för olaglig tillverkning (. )”. Det bör prövas om formuleringen ”(. ) när det finns anledning förmoda att ämnena är avsedda för olaglig tillverkning av (. )”, inte skulle innebära bättre möjligheter för myndigheterna att ingripa. C 214/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 3. 2. 1. Den av kommissionen föreslagna formulering- en ligger i linje med den principiellt preventiva karaktär som präglar direktiv 92/109/EEG, enligt vilket illegalt införskaffande av prekursorer avsedda för olaglig fram- ställning av narkotiska preparat och psykotropa ämnen skall förhindras. I den utsträckning som — i enlighet med den föreslagna artikel 5a — ”de senare (. ) (underrättar) de behöriga myndigheterna om (. ) ovanli- ga beställningar (. ) vilka tyder på att sådana ämnen kan komma att användas vid olaglig tillverkning” eller myndigheterna på grundval av egna kunskaper eller andra källor i konkreta fall uppmärksammar sådana möjligheter, kräver denna kunskap eventuellt att åtgär- der görs tillgängliga genom ett tillägg av ett andra stycke i artikel 6 i direktivet. Avsikten med denna eventuella åtgärd är att förhindra att dessa ämnen kanaliseras till olaglig tillverkning av narkotiska preparat. 3. 2. 2. Direktivet 92/109/EEG skall säkerställa att man vid hantering av de 22 prekursorer som finns angivna i bilaga I — och i enlighet med ändringsförslaget även vid hantering av andra kemikalier som kan missbru- kas till illegal narkotikaframställning — i de konkreta fallen skall garantera största möjliga säkerhet för att se till att dessa ämnen används på ett legalt sätt av företag och konsumenter. Därför borde myndigheterna ha möjlighet att ingripa redan när ”(. ) det finns anledning förmoda, att ämnena är avsedda för olaglig framställning (. )”. 3. 2. 3. Målet med de åtgärder som kan användas skall vara att säkerställa att dessa ämnen används på ett lagligt sätt. Detta innebär att man i konkreta fall måste reagera vid en tröskel som utgörs av ”(. ) rimliga skäl för misstanke (. )”, för att möjliggöra vidare undersökningar av ett eventuellt lagligt syfte med an- vändningen. Detta överensstämmer för övrigt med föreslagna artikel 5a enligt vilken företagen frivilligt förmedlar information när det finns ”rimliga skäl för misstanken att dessa ämnen är avsedda för olaglig framställning”. 3. 3. Artikel 1. 4 (I artikel 10 skall följande text införas som ett nytt tredje stycke i punkt 1). Här lyder texten: ”(. ) ofta användas för olaglig framställning (. ). ” ESK påpekar att efter ordet ”framställning” 3. 3. 1. måste det infogas ”av narkotika eller psykotropa prepa- rat” för att skapa ett nödvändigt förtydligande. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS