title: Komission tiedonanto yksityiskohtaisista säännöistä, joita noudattamalla komissio varmistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2232/96 tarkoitettujen aromiaineiden kehittämiseen ja valmistukseen liittyvän henkisen omaisuuden suojan

eurovoc_concepts:
confidentiality
flavouring
food additive
foodstuffs legislation
human nutrition
intellectual property

text: 29. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 131/3 Komission tiedonanto yksityiskohtaisista s……nn‰ist…, joita noudattamalla komissio varmistaa Eu(cid:220) roopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2232/96 tarkoitettujen aromiaineiden kehitt…miseen ja valmistukseen liittyv…n henkisen omaisuuden suojan (98/C 131/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) T…ss… tiedonannossa komissio m……ritt…… yksityiskohtaiset s……nn‰t, joita noudattamalla komissio varmistaa elintarvikkeissa k…ytettyj… tai k…ytett…v…ksi tarkoitettuja aromiaineita koskevan yhtei(cid:220) s‰n menettelyn m……r……misest… 28 p…iv…n… lokakuuta 1996 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2232/96(cid:216)(˛) tarkoitettujen aromiaineiden kehitt…miseen ja val(cid:220) mistukseen liittyv…n henkisen omaisuuden suojan. Yksityiskohtaiset s……nn‰t, joita noudattamalla j…senvaltioiden(cid:216)(ˇ) olisi varmistettava t…m… suoja, m……ritet……n 21 p…iv…n… huhtikuuta 1998 annetussa suosituksessa(cid:216)(—). I. (cid:217)Tarve suojata tiettyj… aromiaineita koskevaa henkist… omaisuutta 1. (cid:217)Asetuksen (EY) N:o 2232/96 3 artiklan 1 kohdan mukaan j…senvaltioiden on ilmoitettava komissiolle luettelo niist… aromiaineista, joita voidaan k…ytt…… niiden alueella markkinoita(cid:220) vissa elintarvikkeissa. Aromiaineiden valmistajien on ilmoitettava aromiaineet ja niit… koske(cid:220) vat tekniset tiedot aluksi j…senvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Asetuksen (EY) N:o 2232/96 3 artiklan 2 kohdan ensimm…isen alakohdan ja 4 artiklan 1 kohdan mukaan kysei(cid:220) set tiedot voidaan merkit… luetteloon ja niit… voidaan k…sitell… julkisessa arviointiohjelmassa. Asetuksella perustetun yhteis‰n koko menettelyn ajan tietyill… henkil‰ill… on oltava mahdol(cid:220) lisuus saada n…m… tiedot k…ytt‰‰ns…. 2. (cid:217)Er…iden tietojen levitt…mist… on kuitenkin syyt… rajoittaa. Tiettyjen uusien aromiaineiden ke(cid:220) hitt…minen ja tiettyjen olemassa olevien aromiaineiden valmistus vaatii aromiaineiden valmis(cid:220) tajilta kalliita tutkimus(cid:220) ja tuotantoinvestointeja. Aromiaineille, jotka eiv…t ole uusia keksin(cid:220) t‰j…, ei voi antaa patenttia. N…iden aromiaineiden kehitt…minen ja valmistus ovat kuitenkin liikesalaisuuksia, joita on suojattava v……rink…ytt‰… ja vilpillist… kilpailua vastaan. Yhteis‰n lains……t…j… on ottanut t…m…n seikan huomioon s……t…m…ll… asetuksen (EY) N:o 2232/96 3 ar(cid:220) tiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa, ett… ’’aromiaineet on m……ritett…v… siten, ett… aromiai(cid:220) neiden tuottajan oikeudet henkiseen omaisuuteen suojataan’’. T…m… tarve varmistaa henki(cid:220) sen omaisuuden suoja on mainittu my‰s asetuksen johdanto(cid:220)osan nelj…nness…toista kappa(cid:220) leessa. T…m… tarve ei koske ainoastaan asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettuja aromiaineita vaan tulevaisuudessa my‰s asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja uusia aromiaineita. T…m… tarve koskee asetuksella perustetun yhteis‰n menettelyn kaikkia vaiheita. 3. (cid:217)Henkinen omaisuus voidaan suojata kyseisi… aromiaineita koskevien teknisten tietojen luot(cid:220) tamuksellisuudella. On tarpeen m……ritt…… yksityiskohtaiset s……nn‰t, joiden mukaisesti komis(cid:220) sio varmistaa n…iden luottamuksellisten tietojen suojan. II. (cid:217)Yksityiskohtaiset s……nn‰t, joita noudattamalla komissio ja sen yksik‰t varmistavat n…iden tietojen suojan 1. (cid:217)Komissio ja sit… avustavat asiantuntijat toteuttavat asetuksella (EY) N:o 2232/96 perustetun yhteis‰n menettelyn kaikissa vaiheissa tarvittavat toimenpiteet aromiaineiden valmistajien tai niiden edustajien ilmoittamien luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi. (˛)(cid:217)EYVL L 299, 23. 11. 1996, s. 1. (ˇ)(cid:217)Kun t…ss… tiedonannossa puhutaan j…senvaltioista, sill… tarkoitetaan my‰s ETA(cid:220)sopimuksen allekirjoitta(cid:220) jamaita. (—)(cid:217)EYVL L 127, 29. 4. 1998. C 131/4 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 29. 4. 98 2. (cid:217)Luottamuksellisiin tietoihin voi sis…lty…: -(cid:217)tietoja aromiaineiden luonteesta, alkuper…st… tai valmistusmenetelm…st… -(cid:217)aromiaineiden k…ytt‰ehdot, erityisesti kuvaus niist… elintarvikkeista, joissa aromiaineita voidaan k…ytt…… -(cid:217)kaikki tiedot, joita t…m…n kaltaisten tietojen parissa ty‰skentelev…t henkil‰t eiv…t yleisesti tunne tai jotka eiv…t ole helposti saatavilla ja joilla on kaupallista arvoa. 3. (cid:217)Kun j…senvaltio toimittaa komissiolle luettelon aromiaineista, joita voidaan k…ytt…… kyseisen j…senvaltion alueella, sen on yksil‰it…v… t…ss… luettelossa selv…sti ne aromiaineet ja/tai tiedot, joita on suojattava. Vastaanottaessaan ilmoituksen komissio antaa kyseisille aromiaineille koodinumeron. Koodinumeroiden k…ytt‰ asiakirjoissa luottamuksellisten tietojen sijaan riit(cid:220) t…… takaamaan tietosuojan. T…ll‰in asiakirjaa ei tarvitse en…… suojata t…m…n tiedonannon mukaisesti. N…m… s……nn‰t koskevat erityisesti elintarvikealan tiedekomitean aromiaineista antamia lausuntoja. 4. (cid:217)Tarve suojata luottamuksellisia tietoja koskee asetuksella (EY) N:o 2232/96 perustetun me(cid:220) nettelyn kaikkia vaiheita ja erityisesti tietojen s…ilytyst…, tietojen jakelua ja tietojen k…sitte(cid:220) ly…. Komission on varmistettava tietosuoja kaikilla n…ill… kolmella alueella tarpeellisia kei(cid:220) noja k…ytt…en (tietojen s…ilytyspaikkojen turvallisuus, asiakirjal…hetysten turvallisuus, kaik(cid:220) kien eri v…lineill… tehtyjen j…ljenn‰sten ja niiden vastaanottajien yksil‰inti, k……nn‰sten luot(cid:220) tamuksellisuus jne. ). 5. (cid:217)Luottamuksellisia tietoja voivat menettelyn kaikissa vaiheissa saada k…ytt‰‰ns… ainoastaan asian hallinnollisesta, teknisest… tai tieteellisest… k…sittelyst… vastaavat tai n…iden kanssa v…lit(cid:220) t‰m…sti tekemisiss… olevat henkil‰t eli: -(cid:217)komission virkamiehet tai toimihenkil‰t, jotka komission p……sihteeri on nimennyt vastaa(cid:220) maan viran puolesta asetuksella (EY) N:o 2232/96 perustetusta menettelyst…, sek… ko(cid:220) mission p……sihteerin nime…m…t virkamiehet ja toimihenkil‰t, jotka saattavat viran puo(cid:220) lesta osallistua elintarvikkeiden viralliseen valvontaan liittyviin teht…viin ja joilla on salas(cid:220) sapitovelvollisuus EY:n perustamissopimuksen 214 artiklan nojalla; -(cid:217)elintarvikealan tiedekomitean j…senet sek… komitean avustajikseen valitsemat asiantunti(cid:220) jat, joita sitoo salassapitovelvollisuus EY:n perustamissopimuksen 214 artiklan ja/tai tie(cid:220) dekomiteoiden perustamisesta kuluttajien terveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden alalla tehdyn komission p……t‰ksen 97/579/EY(cid:216)(˛) 11 artiklan nojalla; -(cid:217)kaikki muut henkil‰t, joilla ei ole salassapitovelvollisuuta kansallisen tai yhteis‰n lains……(cid:220) d…nn‰n nojalla; heid…n on allekirjoitettava vaitiolovakuutus. 6. (cid:217)Aromiaineiden valmistajia edustavien elinten mukaan riitt……, ett… luottamuksellisten tietojen suoja varmistetaan viiden vuoden ajan. T…m… m……r…aika lasketaan siit… ajankohdasta lukien, jolloin komissio vastaanottaa j…senvaltion toimittaman luettelon, johon aromiaine sis…ltyy, tai mink… tahansa uutta aromiainetta koskevien asiakirjan. M……r…ajan loppumisp…iv… ilmoi(cid:220) tetaan luettelossa ja arviointiohjelmassa. (˛)(cid:217)EYVL L 237, 28. 8. 1997, s. 18


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1300/98 af Franco MALERBA til Kommissionen. Farlige stoffer (asbest) i Europaskole I i Bruxelles-Uccle

eurovoc_concepts:
Brussels region
European school
asbestos
building materials
building safety
health risk
public health
safety standard

formats: html print


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 76/116/CEE relativa à aproximação das legislações dos Estados-Membros respeitantes aos adubos, no que diz respeito à colocação no mercado na Áustria, na Finlândia e na Suécia de adubos com cádmio»

eurovoc_concepts:
European standard
approximation of laws
derogation from EU law
fertiliser
marketing

formats: html pdf print

text: 10. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 214/15 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 76/116/CEE relativa à aproximaça˜o das legislaço˜ es dos Estados-Membros respeitantes aos adubos, no que diz respeito à colocaça˜o no mercado na A´ ustria, na Finlândia e na Suécia de adubos com ca´dmio» (98/C 214/05) O Conselho decidiu, em 27 de Março de 1998, consultar o Comité Econo´mico e Social, ao abrigo do artigo 1304-S do Tratado que institui a Comunidade Europeia, sobre a proposta supramencionada. A Secça˜o de Ambiente, Sau´ de Pu´blica e Consumo, incumbida da preparaça˜o dos corresponden- tes trabalhos do Comité, emitiu parecer em 31 de Março de 1998, sendo relator R. Strasser. Na 3541 reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 29 de Abril de 1998), o Comité Econo´ mico e Social adoptou por 114 votos a favor e 3 abstenço˜ es, o presente parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. Em todos os Estados-Membros, os adubos devem apresentar determinadas caracterı´sticas técnicas fixadas em disposiço˜ es de cara´cter obrigato´ rio. O artigo 74 da Directiva 76/116/CEE estipula que, sem prejuı´zo do disposto noutras directivas comunita´rias, os Estados- -Membros na˜o podem proibir, restringir ou entravar, por motivos relacionados com a composiça˜o, a identifi- caça˜o, a rotulagem ou a embalagem, a colocaça˜o no mercado dos adubos munidos da indicaça˜o «adubo CE» e que satisfaçam as disposiço˜es da Directiva 76/116/CEE e dos seus anexos. 1. 2. Nem a directiva 76/116/CEE e os seus anexos, nem qualquer outra directiva especifica qualquer valor- -limite para o teor de ca´dmio, ao passo que nas legislaço˜ es nacionais da A´ ustria, Finlândia e Suécia esses valores ja´ existiam antes da sua adesa˜o à UE. Esses paı´ses têm uma elevada percentagem de solos especialmente sensı´veis do ponto de vista ecolo´gico, sobretudo nas partes setentrionais da Suécia e da Finlândia e na regia˜o alpina (por exemplo, solos a´cidos com forte mobilidade de metais pesados, vero˜es curtos). Tendo em vista os prejuı´zos alegadamente causados a esses ecossistemas pelo metal pesado que é o ca´dmio, esses Estados- -Membros decidiram minimizar os riscos eventuais decorrentes da utilizaça˜o dos adubos. 1. 3. Quando das negociaço˜es de adesa˜o à UE, a A´ ustria, a Finlândia e a Suécia foram autorizadas a aplicar, durante um perı´odo de quatro anos, isto é até 1 de Janeiro de 1999, os valores-limite para o ca´dmio fixados nas respectivas legislaço˜ es nacionais, mesmo aos adubos importados de outros Estados-Membros, o que significa uma derrogaça˜o ao artigo 74 da Directiva 76/116/CEE. 1. 4. Os Tratados de Adesa˜o prevêem, além disso, que o artigo 74, no que diz respeito ao teor de ca´dmio, devera´ ser reexaminado nesse perı´odo, de acordo com os procedimentos comunita´rios. A Comissa˜o encomendou um estudo para examinar as consequências para o ambiente e os eventuais riscos para a populaça˜o decor- rentes do ca´dmio contido nos adubos. Como nem todos os Estados-Membros dispunham de dados suficientes, a Comissa˜o na˜o pôde chegar a uma conclusa˜o definitiva. Também em relaça˜o à situaça˜o especı´fica da A´ ustria, Finlândia e Suécia, determinadas questo˜es na˜o obtiveram ainda resposta. 1. 5. No estudo encomendado pela Comissa˜o, foram também examinadas as possı´veis repercusso˜ es sobre a livre circulaça˜o de mercadorias da limitaça˜o imposta pela Finlândia, A´ ustria e Suécia devido ao teor de ca´dmio. Na˜o foram detectados indı´cios de entraves da livre circulaça˜o de mercadorias. 2. Proposta da Comissa˜o A Comissa˜o propo˜ e que, em derrogaça˜o ao 2. 1. artigo 74 da Directiva 76/116/CEE, continue a ser permitido à A´ ustria, Finlândia e Suécia, de 1 de Janeiro de 1999 a 31 de Dezembro de 2001, restringir a comercializaça˜o de adubos devido ao seu teor de ca´dmio. Propo˜e ainda novas investigaço˜es a fim de examinar nos Estados-Membros os riscos que o ca´dmio nos adubos representa para a sau´ de, incluindo a sau´ de de grupos de populaça˜o vulnera´veis, e para o ambiente. Essas investigaço˜ es complementares devera˜o estar concluı´das até 31 de Dezembro de 2001. 3. Observaço˜es 3. 1. O Comité acolhe favoravelmente a proposta da Comissa˜o de, em derrogaça˜o ao artigo 74, permitir à A´ ustria, Finlândia e Suécia manter os valores-limite para o ca´dmio durante o perı´odo de 1 de Janeiro de 1999 a 31 de Dezembro de 2001, atendendo a que o problema do ca´dmio constitui uma questa˜o muito sensı´vel nesses paı´ses. 3. 2. O Comité apoia ainda o prosseguimento das investigaço˜ es, tal como prevê a Comissa˜o. Devera˜o, no entanto, ser concluı´das o mais rapidamente possı´vel de modo a que, com base nos seus resultados, seja possı´vel C 214/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 7. 98 elaborar, até 31 de Dezembro de 2001, legislaça˜o comunita´ria de limitaça˜o do teor de ca´dmio nos adubos. O Comité espera que os Estados-Membros apoiem suficientemente os esforços da Comissa˜o neste sentido. Bruxelas, 29 de Abril de 1998. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Comunicaça˜o da Comissa˜o ao Conselho, ao Parlamento Europeu, ao Comité Econo´ mico e Social e ao Comité das Regio˜es: a competitivi- dade da indu´stria da construça˜o» (98/C 214/06) Em 6 de Novembro de 1997, a Comissa˜o Europeia decidiu, nos termos do artigo 1984 do Tratado CE, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a comunicaça˜o supramencionada. Incumbida de preparar os correspondentes trabalhos, a Secça˜o de Indu´ stria, Comércio, Artesanato e Serviços, emitiu parecer em 1 de Abril de 1998, sendo relator E. Muller. Na 3541 reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 29 de Abril de 1998), o Comité Econo´ mico e Social adoptou por 117 votos a favor e 2 abstenço˜ es o seguinte parecer. 1. Observaço˜es preliminares 1. 1. A comunicaça˜o da Comissa˜o merece a particular atença˜o do Comité por tratar da competitividade de um sector ta˜o importante da economia europeia (1), caracterizado por grande intensidade de ma˜o-de-obra e por um nu´mero impressionante de pequenas e médias empresas (PME) operando nos va´rios domı´nios da produça˜o e dos inerentes ao sector da construça˜o; a Comunicaça˜o po˜e em destaque facetas das va´rias fases do processo de construça˜o e dos actores envolvidos nos diferentes nı´veis; finalmente, surge num momento em que é evidente a necessidade de aumentar a competitividade em toda a Europa com o problema do emprego a liderar as preocupaço˜ es e as acço˜es, em que as transformaço˜es estruturais têm de ser avaliadas serviços (1) Nu´ meros-chave do capı´tulo 2 da Comunicaça˜o da Comis- sa˜o: primeira indu´stria: 11 % do PIB da Unia˜o Europeia; primeiro sector industrial em matéria de emprego: 8,8 mi- lho˜es de pessoas, ou seja, 7 % da populaça˜o activa; 26 milho˜es de trabalhadores dependendo directa ou indirec- tamente da construça˜o; «1=3», um emprego criado na construça˜o gera dois empregos indirectos suplementares; 2 milho˜es de empresas das quais 97 % empregam menos de 20 assalariados e 93 % menos de 10. e previstas no contexto do mercado u´nico e no prisma do alargamento da UE, em que é urgente despoletar e accionar todo o potencial de dinamismo e de progresso nas a´reas econo´ mica, social e técnica. 1. 2. O Comité apoia a Comissa˜o na sua atitude de na˜o se contentar em inventariar os pontos a reexaminar e em apresentar uma longa lista de possibilidades de acça˜o, mas de formular a respeito dos quatro objectivos principais (2) a perseguir uma série de recomendaço˜es para aprofundar e integrar num futuro programa de acça˜o. A este respeito, convém sublinhar a importância dos quadros das «acço˜es especı´ficas propostas ou reco- mendadas» apresentadas em forma de anexo à comuni- caça˜o e que devem ser analisadas na sua relaça˜o com os objectivos do aumento da competitividade. (2) Quatro objectivos-chave: desenvolver uma polı´tica coe- rente; melhorar o quadro regulamentar e o quadro geral do mercado; favorecer um aumento substancial e sustenta´- vel do nı´vel e da qualidade do ensino e da formaça˜o no sector; reorientar e reforçar a investigaça˜o e o desenvolvi- mento face às necessidades de mudança


title: WRITTEN QUESTION No. 1163/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Projects financed under LIFE II

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financial instrument
Italy
co-financing
database
disclosure of information
environmental protection
information network
project evaluation

text: C 13/22 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 1. 1999 N(cid:228)r det g(cid:228)ller de kriterier som ligger till grund f(cid:246)r f(cid:246)rdelningen av detta anslag mellan medlemsstaterna har kommissionen dessutom beh(cid:229)llit f(cid:246)ljande punkter: st(cid:246)dber(cid:228)ttigad befolkning, nationellt och regionalt v(cid:228)lst(cid:229)nd och strukturproblemens sv(cid:229)righetsgrad, inklusive arbetsl(cid:246)shet. Dessa kriterier g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att koncentrera gemenskapsst(cid:246)det till de regioner som brottas med de st(cid:246)rsta sv(cid:229)righeterna, bland annat de yttersta random- r(cid:229)dena. F(cid:246)rdelning mellan de olika nationella regionerna av de belopp som beviljats till varje medlemsstat f(cid:246)r ett best(cid:228)mt m(cid:229)l faller dock under de nationella myndigheternas beh(cid:246)righet i respektive medlemsstat. (1) KOM(98) 131. (1999/C 13/030) SKRIFTLIG FR¯GA E-1140/98 fr(cid:229)n JosØ ApolinÆrio (PSE) till kommissionen (24 april 1998) ˜mne: Artikel 10 i f(cid:246)rordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Azorerna Azorerna (Portugal) h(cid:246)r till gemenskapens yttersta randomr(cid:229)den och har d(cid:228)rf(cid:246)r tilldelats en speciell st(cid:228)llning i EU-f(cid:246)rdraget. Kan kommissionen redog(cid:246)ra f(cid:246)r det gemenskapsst(cid:246)d som omr(cid:229)det erh(cid:246)ll i enlighet med artikel 10 i f(cid:246)rordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden under perioden 1994-1999? Hur stort st(cid:246)d tror kommissionen att Azorerna kommer att f(cid:229) under finansieringsperioden 2000-2006? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 maj 1998) Under den innevarande finansieringsperioden 1994(cid:150)1999 har Azorerna inte deltagit i projekt som godk(cid:228)nts enligt artikel 10 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) 2083/93 av den 20 juli 1993 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) 4254/88 om genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser till f(cid:246)rordning (EEG) 2052/88 vad g(cid:228)ller Europeiska regionala utvecklings- fonden (1). F(cid:246)r kommande finansieringsperiod 2000(cid:150)2006 f(cid:246)rutses fortsatt st(cid:246)d till innovativa (cid:229)tg(cid:228)rder och pilotprojekt. Enligt kommissionens f(cid:246)rslag (2) skall upp till 0,7 % av strukturfonderna ansl(cid:229)s till s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder. Det (cid:228)r om(cid:246)jligt att s(cid:228)ga hur stor andel av anslagen som skulle kunna tilldelas en viss region. (1) EGT L 193, 31. 7. 1993. (2) KOM(98) 131 slutlig. (1999/C 13/031) SKRIFTLIG FR¯GA E-1163/98 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) och Salvatore Tatarella (NI) till kommissionen ˜mne: Projekt som finansierats inom ramen f(cid:246)r Life II (29 april 1998) I juli 1997 valde kommissionen ut 188 projekt som skall medfinansieras av gemenskapens finansiella instrument f(cid:246)r milj(cid:246)n Life II. Kan kommissionen ange om det bland de utvalda projekten finns n(cid:229)gra som ber(cid:246)r Italien samt beskriva dessa? Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 juni 1998) Under 1997 samfinansierades 28 italienska projekt inom ramarna f(cid:246)r Life II-programmet. Enligt vad som sker varje (cid:229)r offentliggjordes f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver dessa projekt i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1). Dessutom finns det en databas med en beskrivning av samtliga projekt som finansierats av Life sedan 1992 och den finns att tillg(cid:229) p(cid:229) f(cid:246)ljande adress: http://europa. eu. int/comm/life/home. htm


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1217/98 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Europese Centrale Bank

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Central Bank
European System of Central Banks
decision-making body (EU)
institutional structure
president of an institution
vice-president of an institution

text: 11. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 386/95 beleid ter bevordering van de kwaliteit om de Europese concurrentiepositie te versterken (SEC(96) 2000) luidt het verzoek of de Commissie met conclusies wil komen over de reden dat bepaalde Europese sectoren zoals tabak, beter functioneren dan hun tegenvoeters in de Verenigde Staten en Japan waar het gaat om de toegevoegde industriºle waarde. Wanneer denkt zij met haar conclusies te komen? (98/C 386/131) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1216/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees beleid ter bevordering van de kwaliteit om de Europese concurrentiepositie te versterken (SEC(96) 2000) luidt het verzoek of de Commissie met conclusies wil komen over de reden dat bepaalde Europese sectoren zoals meubels, beter functioneren dan hun tegenvoeters in de Verenigde Staten en Japan waar het gaat om de toegevoegde industriºle waarde. Wanneer denkt zij met haar conclusies te komen? Gecombineerd Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1207/98, E-1208/98, E-1209/98, E-1210/98, E-1211/98, E-1212/98, E-1213/98, E-1214/98, E-1215/98 en E-1216/98 (14 mei 1998) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (98/C 386/132) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1217/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Europese Centrale Bank Overeenkomstig artikel 109 A, paragraaf 2, sub a) van het Verdrag betreffende de Europese Unie zal de directie van de Europese Centrale Bank bestaan uit een voorzitter, een vice-voorzitter en vier leden. In sub b) staat te lezen dat deze worden benoemd door de lidstaten wanneer op het niveau van de staatshoofden en regeringsleiders overeenstemming is bereikt op aanbeveling van de Raad en na raadpleging van het Europees Parlement en de Raad van bankgouverneurs. Hoe denkt de Commissie over het volgende: kan er een ander soort directie worden overwogen zodat alle landen die meedoen met de EMU, in het uitvoerend comitØ van de Europese Centrale Bank vertegenwoordigd zijn? Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (11 juni 1998) Het EG-Verdrag bepaalt uitdrukkelijk dat de directie van de Europese Centrale Bank (ECB) bestaat uit de president, de vice-president en vier andere leden (artikel 109A, lid 2). Indien er lidstaten met een derogatie zijn, kan het aantal leden van de directie kleiner zijn, maar in geen geval minder dan vier (artikel 109L, lid 1)


title: QUESTION ECRITE no 1301/98 de Corrado AUGIAS à la Commission. Application de l'article 93 du traité

eurovoc_concepts:
State aid
administrative transparency
aid to undertakings
application of EU law
control of State aid
redemption
restriction on competition
single market
terms for aid
use of aid


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1324/98 von Jean-Antoine GIANSILY an die Kommission. Gründung einer Europäischen Klimaagentur

eurovoc_concepts:
action programme
air quality
climate
environmental protection
hydrocarbon
oil pollution

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/113 sich die Kommission weiterhin um einen Beschlu(cid:223) des Rates (cid:252)ber ein mehrj(cid:228)hriges Programm zur F(cid:246)rderung des europ(cid:228)ischen Fremdenverkehrs bem(cid:252)hen, wie sie es bereits 1996 mit dem Vorschlag f(cid:252)r einen Beschlu(cid:223) des Rates (cid:252)ber ein Erstes Mehrjahresprogramm zur F(cid:246)rderung des europ(cid:228)ischen Tourismus (cid:132)Philoxenia(cid:147)(1997- 2000) (1) sowie mit dem ge(cid:228)nderten Vorschlag f(cid:252)r einen Beschlu(cid:223) des Rates (cid:252)ber ein Erstes Mehrjahres- programm zur F(cid:246)rderung des europ(cid:228)ischen Tourismus (cid:132)Philoxenia(cid:147)(1997-2000) (2) vorgeschlagen hat. In Anbetracht Fremdenverkehrsb(cid:252)ros nicht f(cid:252)r angemessen. insbesondere ihrer Kompetenzen h(cid:228)lt die Kommission die Gr(cid:252)ndung eines Europ(cid:228)ischen (1) ABl. C 222 vom 31. 7. 1996. (2) ABl. C 13 vom 14. 1. 1997. (98/C 386/153) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1324/98 von Jean-Antoine Giansily (UPE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Gr(cid:252)ndung einer Europ(cid:228)ischen Klimaagentur Kann die Kommission im Anschlu(cid:223) an die Stellungnahme des Ausschusses f(cid:252)r Umweltfragen, Volksgesundheit und Verbraucherschutz des Europ(cid:228)ischen Parlaments zu der Mitteilung der Kommission (cid:252)ber das Strategiepapier zur Verringerung von Methanemissionen angeben, wie sie (cid:252)ber den vom Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Umweltfragen ge(cid:228)u(cid:223)erten Wunsch nach einem Europ(cid:228)ischen Klimaamt denkt und innerhalb welcher Frist dieses Amt gegr(cid:252)ndet werden sollte? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (19. Juni 1998) Die Gr(cid:252)ndung einer Europ(cid:228)ischen Klimaagentur wurde in der Entschlie(cid:223)ung des Parlaments zur Mitteilung der Kommission (cid:132)Strategiepapier zur Verringerung von Methanemissionen(cid:147) (1) er(cid:246)rtert. W(cid:228)hrend der Aussprache zu der genannten Mitteilung hat die Kommission speziell auf diese Frage geantwortet, der Gedanke der Gr(cid:252)ndung einer Europ(cid:228)ischen Klimaagentur sei interessant und verdiene es, in Betracht gezogen zu werden. Bevor die Kommission jedoch eine Stellungnahme hierzu abgeben k(cid:246)nne, m(cid:252)sse eine solche Ma(cid:223)nahme einer sorgf(cid:228)ltigen Pr(cid:252)fung unterzogen werden, da sie eine Vielzahl praktischer und institutioneller Fragen im Hinblick auf die Rolle einer derartigen Einrichtung aufwerfe. Die Kommission verfolgt diese Angelegenheit zur Zeit nicht weiter, da sie ihre Arbeit auf die Folgema(cid:223)nahmen zur Konferenz von Kyoto konzentriert, denen oberste Priorit(cid:228)t zukommt. (1) KOM(96) 557 endg. (98/C 386/154) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1328/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Obligatorische Ausschreibungsverfahren: Der Fall des Metropolitan District Council von Oldham (VK) Hat die Kommission Kenntnis von dem unl(cid:228)ngst im VK bekannt gewordenen Fall, der sich auf einen Geb(cid:228)udereinigungsvertrag erstreckte, den der Metropolitan District Council von Oldham mit seiner eigenen Direct Services Organisation abgeschlossen hatte, ohne da(cid:223) das vorgeschriebene Ausschreibungsverfahren stattgefunden h(cid:228)tte? Diese Sache war im August 1995 Gegenstand einer Ausschreibung gem(cid:228)(cid:223) Paragraph 14 des Gesetzes (cid:252)ber die kommunale Selbstverwaltung betreffend obligatorische Ausschreibungsverfahren (Local Government Act on Compulsory Competitive Tendering) von 1988, das sp(cid:228)ter (Anfang 1998) von der neuen Regierung des VK aufgehoben wurde


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Grønbog om konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf - Mod en informationssamfundsstrategi«

eurovoc_concepts:
competition law
economic convergence
information industry
information technology
telecommunications
trade licence

text: 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/79 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Grønbog om konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgiv- ningsmæssige implikationer heraf — Mod en informationssamfundsstrategi« (98/C 214/23) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 5. december 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Peter Morgan til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 91 stemmer for, 5 imod og 6 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. ØSU anerkender, at grønbogen er et vigtigt initiativ i »Europa i spidsen for det globale informations- samfund: Rullende handlingsplan« (1), samtidig med at den udstikker nye lovgivningsmæssige rammer for informationssamfundets fremtidige udvikling. 1. 2. Konvergensen spiller en afgørende rolle for den økonomiske fremgang og sociale udvikling i Europa. Der er tale om omfattende og komplicerede spørgsmål. Hvis Europa kan kontrollere denne udvikling ved at skabe et klima, som stimulerer til forandring, vil dette være en drivkraft for økonomisk vækst, nye arbejdsplad- ser, øgede valgmuligheder for forbrugerne og fremme af den kulturelle mangfoldighed. Hvis Europa ikke forstår at udnytte konvergensen tilstrækkelig hurtigt (og Europa halter allerede bagefter på det vigtige Internet-område), er der en reel fare for, at vore virksomheder og borgere vil blive overhalet i informationsrevolutionen, der overalt i verden revitaliserer virksomheder, brugere og regeringer. 1. 3. ØSU mener, at den stadig voksende konvergens mellem de enkelte sektorer vil blive informationssamfun- dets drivkraft og impulsgiver. I forbindelse med dette vil leve- og arbejdsvilkårene, beskæftigelsens karakter og omfang samt produktionen af varer og tjenesteydelser forandre sig. Lovgivningen på disse områder er afgøren- de for de europæiske virksomheders sikkerhed og evne til at skabe innovationer, for beskæftigelsen såvel som for de fremtidige arbejds- og levevilkår i Europa. 1. 4. Denne grønbog, som skal ses på baggrund af den rullende handlingsplan, beskæftiger sig med konvergen- sen og lovgivningen om denne. Det er vigtigt, at lovgivningen fungerer, hvis Europa skal være på forkant (1) EFT C 296 af 29. 9. 1997. med udviklingen. I ØSU’s svar på nedenstående spørgs- mål fokuseres der på detaljerne i forbindelse med konvergens og lovgivning. ØSU går således ud fra, at andre aspekter af informationssamfundet er (og vil blive) behandlet i ØSU’s udtalelser om andre dele af den rullende handlingsplan. 1. 5. Det centrale spørgsmål i grønbogen er følgende: Hvis konvergensen kræver tilpasning af eksisterende lovgivningsstrategier, skal en sådan tilpasning da: (i) (ii) søge at bygge på, og hvor det er hensigtsmæssigt, udvide eksisterende rammer, fremfor at skabe nye; skabe nye rammer for mange online og interaktive tjenester, som skal sameksistere med rammerne, som aktuelt finder anvendelse på traditionelle telekommunikations- og radio- og tv-sprednings- aktiviteter, eller (iii) søge at skabe omfattende rammer, der anvender ensartede lovgivningsstrategier på alle tre sektorer. 1. 6. ØSU er imod den anden lovgivningsstrategi og foretrækker en kombination af den første og tredje strategi i det omfang, dette på lang sigt er praktisk muligt. I den nærmeste fremtid bør lovgivningen være baseret på de nuværende principper, men efterhånden som konkurrencen øges, kan det blive mindre besværligt at lovgive. Når de nye infrastrukturer og tjenester er mere etablerede, og brugernes nye præferencer kendes, kan de lovgivningsmæssige strukturer tages op til fornyet overvejelse. 2. Sammenfatning af Kommissionens grønbog 2. 1. Informationssamfundet er ved at blive en realitet. Udviklingen heraf stimuleres af den hurtige teknologiske informationsindustrierne. udvikling, der forandrer C 214/80 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 Arten af denne forandring og den hastighed, hvormed den sker, kan stille de politiske beslutningstagere over for nye udfordringer. 2. 5. Der er derfor tale om potentielt positive tendenser i den europæiske økonomiske og sociale udvikling, som bør opmuntres. Den offentlige politik skal sikre et miljø, som understøtter konvergensen, for at sikre, at de potentielle muligheder kan udnyttes i rette tid. 2. 2. En af de mest betydelige faktorer er den stigende anvendelse inden for forskellige sektorer, særlig telekom- munikations-, medie- og informationsteknologisekto- rerne (IT), af de samme teknologier. Tegnene på en sådan konvergens er blevet flere i de seneste år med fremkomsten af Internettet og de eksisterende nets stigende kapacitet til at bære både telekommunikations- tjenester og radio- og tv-spredningstjenester. Konver- gensfænomenet er relativt nyt, og der er mange forskelli- ge meninger om, hvilke implikationer det vil få for samfundet og på den økonomiske aktivitet. 2. 6. Hvad der nu er behov for, er en vidtrækkende og detaljeret debat om konvergensfænomenet og dets konsekvenser, der kan tjene som bidrag til formuleringen af en sådan politik. Formålet med denne grønbog er at igangsætte en sådan debat. Denne debat skal ses i sammenhæng med andre vigtige kommissionsaktiviteter inden for telekommunikations-, medie- og informa- tionsteknologisektorerne. I særdeleshed er denne debat central for det fremtidige kommunikationsmiljø efter den fuldstændige liberalisering af telekommunikations- tjenester og -infrastruktur pr. 1. januar 1998. 2. 3. Der er bred enighed om, at udviklingen inden for digital elektronik og software skaber det teknologiske potentiale for en ny indfaldsvinkel til formidling og brug af informationstjenester. Der er mindre enighed om, i hvor vid udstrækning denne udvikling vil ændre den nuværende praksis, og hvornår det vil ske. Den proces, som igangsættes med grønbogen, 2. 6. 1. skal sikre, at der under den overordnede gennemgang af effekten af 1998-lovgivningspakken for telekommunika- tion (som finder sted i slutningen af 1999) tages fuldt ud hensyn til konvergensens indvirkning på denne sektor. 2. 3. 1. Nogle mener, at konvergens vil føre til en fuldstændig og hurtig forandring af de eksisterende telekommunikations-, medie- og informationsteknologi- tjenester på en sådan måde, at disse i øjeblikket seperate grupper af tjenester vil smelte sammen og i væsentlig grad udviske de tidligere så klare grænser mellem dem. 2. 3. 2. Andre mener, at de eksisterende separate sekto- rers specifikke karakter vil begrænse omfanget af konver- gens af tjenester, og at medieindustrien spiller en rolle som bærer af sociale, kulturelle og etiske værdier inden for vort samfund, uafhængigt af den teknologi, som benyttes til at nå kunden. Dette betyder i givet fald, at regulering af de økonomiske vilkår og af vilkårene for indholdet af informationstjenester skal adskilles for at sikre effektivitet og kvalitet. 2. 3. 3. vil den udvikle sig i løbet af et længere tidsrum. Atter andre mener, at hvis konvergensen opstår, Det er ikke desto mindre klart, at implikationerne 2. 4. af denne udvikling potentielt er vidtrækkende. Frem- komsten af nye tjenester og udviklingen af eksisterende tjenester ventes at udvide det samlede informationsmar- ked. Dette vil skabe nye muligheder for økonomisk vækst og beskæftigelse. Samtidig vil det nye miljø for kommunikationstjenester også skabe mulighed for at forbedre de europæiske borgeres livskvalitet ved at forøge forbrugernes valgmuligheder, lette adgangen til informationssamfundets fordele og fremme den kulturel- le diversitet. Desuden er kabelvurderingen (1), der udføres 2. 6. 2. på baggrund af liberaliseringen og mere specifikt som et resultat af det engagement, som er et resultat af kabeldirektivet (2) og direktivet om fuldstændig (tele- kommunikations)konkurrence (3) emnet for en separat meddelelse fra Kommissionen. Gennemgangen sigter på at skabe en åben og konkurrencefremmende markeds- struktur i udbuddet af telekommunikations- og tv-net, som kan få en betydelig indvirkning på markederne, som berøres af konvergens. Særlig vil den tilskynde til konkurrence og hindre, at der opstår nye konkurrence- hæmmende, protektionistiske holdninger eller flaskehal- se. Kraftig konkurrence på disse områder vil tilskynde til udvikling af innovative nye tjenester til gavn for forbrugerne i De Europæiske Fællesskaber og vil give europæiske industrivirksomheder og tjenesteudbydere den fornødne ekspertise til at konkurrere på de globale markeder. 2. 7. På baggrund af bestræbelserne på at sikre en er denne konkurrencepræget basismarkedsstruktur grønbogs betimelighed en følge af, at der hurtigt kan udvikles nye markeder, og at disse markeder grundlæg- gende vil være af global karakter. Hvis det gældende lovgrundlag i de enkelte medlemsstater eller i Europa som sådan ikke svarer til udviklingen af disse nye markeder eller endog hindrer udviklingen af disse, kan Europa komme til at stå i en konkurrencemæssigt ufordelagtig position i forhold til sine mere fleksible (1) SEK(97) 2390 endelig udg. (2) EFT L 256 af 26. 11. 1995. (3) EFT L 74 af 22. 3. 1996. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/81 globale konkurrenter. Dette vil kunne begrænse forbru- gernes deltagelse ved at indskrænke valgmulighederne og svække forbrugernes tillid til de nye tjenester og få negative konsekvenser for den økonomiske vækst og jobskabelsen i Europa. 2. 8. Grønbogen behandler konvergensfænomenets karakter og fokuserer på udbuddet af tjenester og de net, over hvilke de distribueres. Den beskæftiger sig endvidere med konsekvenserne for såvel form som indhold af den lovgivning, som konvergensen vil kunne give anledning til. Selv om grønbogen omhandler visse aspekter af rammerne for lovgivning om udbud af tjenesterne, vil alle fremtidige initiativer på dette felt blive gennemført uden præjudice for Kommissionens igangværende arbejde eller implementeringen af eksiste- rende fællesskabslovgivning. Grønbogen indtager ingen definitive holdninger 2. 9. med hensyn til de nye lovgivningsmæssige strukturer. Faktisk erkender den, at konvergensen kan føre til mindre lovgivning inden for telekommunikationssekto- ren og mediesektoren, og at den ikke bør føre til mere lovgivning på områder såsom IT (bortset fra på områder som falder uden for grønbogens rammer). Den analyserer derimod konvergensfænomenet, som det optræder på markedet, den identificerer emner i relation til lovgiv- ningen, som denne udvikling giver anledning til, og den stiller spørgsmål vedrørende disse emner. 3. Spørgsmål 1 Arten og indvirkningen af konvergens i dag 3. 1. Spørgsmål 1A Mens konvergensen viser sig på det teknologiske niveau, i hvor stort omfang og med hvor stor hastighed sker dette på industri-, tjeneste- og markedsniveauerne? ØSU forventer, at industrien vil besvare dette spørgsmål i løbet af høringsprocessen. 3. 2. Spørgsmål 1B 3. 2. 1. Hvis man opdeler befolkningen i følgende fire grupper, nemlig (i) erhvervsfolk o. l. på arbejdet; (ii) erhvervsfolk o. l. (herunder pensionerede) i fritiden; (iii) de unge; (iv) de øvrige borgere (omkring halvdelen af den samle- de befolkning) på arbejdet og i fritiden; har konvergensen en meget stor indvirkning på den første gruppe, spiller en rolle for den anden gruppe, er ved at blive en livsstil for den tredje gruppe, og har endnu ikke nogen mærkbar betydning for den fjerde gruppe. Den første gruppe, erhvervsfolk o. l. på arbejde, 3. 2. 2. har en pc på hvert skrivebord, bærbare computere og mobiltelefoner er det normale tilbehør for mobile medarbejdere, og multimediepræsentationer er et funda- mentalt redskab i erhvervslivet. E-post fra skrivebordet eller den bærbare computer og mobil kommunikation generelt gør konvergensteknologierne til en nødvendig- hed for kommunikation i den private sektor. Desuden er elektronisk forlagsvirksomhed og elektronisk handel hurtigt i færd med at blive den normale måde at drive virksomhed på. Elektronisk handel mellem virksomhed- er spiller utvivlsomt en større rolle end elektronisk handel mellem virksomheder og forbrugere. 3. 2. 3. For den anden gruppe, der i alt væsentligt er identisk med den første gruppe, om end i andre omgivelser, bliver hjemmet en forlængelse af kontoret. Pc’en kan selvfølgelig også tilbyde familien og den enkelte forskellige tjenester, som f. eks. dem, der anven- des af pensionister, og tekstbehandling spiller i mange hjem en vigtig rolle. 3. 2. 4. På grund af lektier, spil, fritidsinteresser og tekstbehandling ser unge i stadig større grad hjemme- computeren som en uadskillelig del af hverdagen. 3. 2. 5. Omkring halvdelen af befolkningen er ikke i berøring med anden teknologi i hjemmet end telefonen og tv’et. Denne gruppe kan måske overtales til at anvende Internetttet og andre tillægstjenester, hvis disse tilbydes via tv’et. Der foreligger til dato ingen undersøgelser, som der kan drages konklusioner af. Mærkes effekterne af konvergensen allerede i erhvervsli- vet og i vort dagligliv, og hvis dette er tilfældet, på hvilken måde? For at opnå en maksimal udvikling af konver- 3. 2. 6. genstjenester i hjemmet er det nødvendigt at udvide C 214/82 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 båndbredden via xDSL (digitale abonnentsløjfer) over parsnoede telefonlinier og koaksial-kabler og på længere sigt ved hjælp af trådløs båndbredde. 4. Spørgsmål 2 Den socialøkonomiske, erhvervsmæssige og forbruger- relaterede virkning af konvergensen 4. 1. Spørgsmål 2A Vil konvergensen få betydelig indvirkning på jobskabel- sen og på undervisning og uddannelse i Den Europæiske Union? Hvordan vil konvergensen sandsynligvis påvirke vores måde at arbejde på? Vil dens virkninger være ens i hele Det Europæiske Fællesskab? 4. 1. 1. Konvergensens indvirkning på beskæftigelsen er allerede stor og vil sandsynligvis blive endnu større, efterhånden som de konvergerede tjenester bliver mere udbredte i Europa. I »Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan« har Kommissionen foretaget en omfattende analyse af ind- virkningen på virksomhedsstrukturer, arbejdets tilrette- læggelse, uddannelse og undervisning, social samhørig- hed og andre socio-økonomiske aspekter. Selv om denne udtalelse beskæftiger sig med de lovgivningsmæssige rammer for de tre sektorer, der er berørt af konvergensen, betoner ØSU sin interesse i konvergensens socio- økonomiske aspekter og behovet for også at udarbejde lovgivning på dette område. 4. 1. 2. De positive virkninger omfatter bl. a. den umæt- telige efterspørgsel efter »indhold«, hvad enten der er tale om film, underholdningsprogrammer, sport, quizzer osv. Således har indtægterne fra tv-rettigheder bevirket sportsverdenen. Tv- en større professionalisme kanalerne Discovery og National Geographic sætter naturen ind i en audiovisuel ramme. Audiovisuel forlags- virksomhed har et enormt potentiale. i 4. 1. 3. På den anden side vil elektronisk handel og elektronisk forlagsvirksomhed formodentlig have en forstyrrende effekt, idet den virtuelle adgang til bankerne vil erstatte de fysiske bankafdelinger. Bankvæsenet er én sektor, som man umiddelbart kommer til at tænke på. Alligevel vil visse af de fysiske bankafdelinger fortsat trives i en ny form. Således har der været en stærk stigning i antallet af storbiografer samtidig med det voksende filmudbud på tv, og bogkafeerne udvikler sig parallelt med boghandlerne på Internettet. uddannelser, kan man ikke forvente, at alle kan lære at arbejde med teknologi. Det er også vigtigt, at man ikke glemmer behovet for at uddanne en del af befolkningen i traditionelle håndværk og fagkundskaber, hvor der dog formodentlig i stadig større grad vil være brug for en grundlæggende IT-uddannelse. Internettet er selvfølgelig et meget betydeligt uddannelsesmedie, som successen med det amerikanske Internet-universitet viser. Der vil sandsynligvis være tale om en kvalitativ 4. 1. 5. indvirkning på vore arbejdsmetoder, hvilket f. eks. kan belyses ved at se på udviklingen i løbet af de seneste tyve år. For tyve år siden fandtes der ingen pc’er, tekstbehandlingsprogrammer, farveskærme, farveprin- tere, cd’er, cd-rom’er, faxmaskiner, mobiltelefoner, sa- tellit-tv, videokonferencer eller Internet. Penge- og kre- ditkortautomater var ikke lige så udbredte, som de er i dag. Alle disse fremskridt har gjort erhvervslivets arbejdsmetoder mere effektive og hurtige, men arbejdet selv har ikke forandret sig grundlæggende. Det er svært at forudsige, om der vil ske en forandring af dette i fremtiden. 4. 1. 6. Der vil naturligvis ske forandringer i visse jobkategorier. Færre bankassistenter, mere personale til at tage sig af kundekontakten osv. Der vil også være flere muligheder for fjernarbejde, arbejde i hjemmet og selvstændig virksomhed på højere niveau. Forskellen mellem selvstændige erhvervsdrivende og ansatte bliver stadig mere flydende. Dette rejser nye spørgsmål om arbejdstagernes status (f. eks. arbejdstagernes ansvar, databeskyttelse af arbejdstagerne, lovgivningen om ar- bejdstagerrepræsentation og medbestemmelsesret). Ved overgangen til informationssamfundet 4. 1. 7. præmieres IT-kundskaber. Hvis der ikke uddannes hardware- og software-ingeniører i EU, vil nøglejobs inden for f. eks. software blive eksporteret til bl. a. Indien. 4. 1. 8. Der er ingen grund til at antage, at disse virkninger ikke vil kunne mærkes i alle EU’s regioner. Målet bør være, at den negative indvirkning på beskæfti- gelsen ikke bliver uforholdsmæssig stor i Europa, mens jobskabelsen kommer regioner uden for Europa til gavn. 4. 1. 9. Hvis alle regioner skal have fuldt udbytte af informationssamfundet, må der være universel adgang til bredbåndet til konkurrencedygtige priser. Der er ingen tvivl om, at de billige takster for lokalopkald er en vigtig årsag til Internettets succes i USA. 4. 1. 4. Der er også en generationsmæssig effekt. I modsætning til midaldrende arbejdsløse omgås de unge ubesværet med teknologien. Hvad angår de faglige 4. 1. 10. Multimediatjenesternes forudsætter også, at forbrugerne og medarbejderne kan anvende den nye teknologi på en kompetent måde (jf. 4. 3. 4). succes 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/83 4. 2. Spørgsmål 2B Hvilken virkning vil den aktuelle udvikling med sandsyn- lighed have på telekommunikations-, medie- og IT- sektorerne set i forhold til disse sektorers underliggende økonomi, de udbudte tjenester og de sandsynlige tjene- steudbydere? 4. 2. 1. Det er sandsynligt, at de traditionelle, kobber- trådsbaserede offentlige teleoperatører vil blive ramt hårdest. På den ene side er der fænomenet »World Com«, hvor nye leverandører af Internet-tjenester udfordrer de nuværende offentlige teleoperatørers traditionelle aktiviteter. Eftersom lovgivningen forhindrer visse af de nuværende offentlige teleoperatører i at gå ind i kabel- og mobilsektoren, vil de på den anden siden måske ikke kunne nå at gøre deres virksomheder klar til at udnytte konvergensen, så hurtigt de kunne ønske det. Det kan blive nødvendigt at omstrukturere disse teleoperatører for at diversificere dem og gøre dem konkurrencedygtige på nye markeder, som det antydes i til kabeldirektiv (1). Hvad resultatet end bliver, vil indfø- relsen af xDSL-teknologi med henblik på at udvide den nuværende båndbredde for parsnoede telefonlinier være en strategisk prioritet for de offentlige teleoperatører. forslaget 4. 2. 2. Når kapacitetsbegrænsningerne i forbindelse med analog tv-spredning er blevet fjernet ved hjælp af et bredere digitalt spektrum, vil de offentlige tv-selskaber ikke længere være dominerende. Der vil ikke blive ændret ved de offentlige radio- og tv-selskabers etik og målsætninger, men måden at opfylde disse på må tilpasses den nye situation. Dette skulle dog heller ikke få nogen indvirkning på medlemsstaternes nuværende regler om offentlig radio- og tv-virksomhed inden for fællesskabslovgivningens rammer. 4. 2. 3. Hvad angår forbrugerudstyr, vil priserne på settop-bokse formentlig begrænse udbredelsen af digitalt tv. Producenternes evne til fortsat at sænke omkostning- erne tyder dog på, at der i sidste ende kun vil være få hindringer for settop-boksenes indflydelse, mobilitet eller multimediefunktionalitet. Der er behov for en brugervenlig pc til radio- og tv-modtagelse, og en sådan vil utvivlsomt blive produceret på et tidspunkt. 4. 3. Spørgsmål 2C Hvilket bevis er der for, at der vil ske ændringer i Europa i den måde, hvorpå brugerne får adgang til tjenester, (1) EFT L 256 af 26. 11. 1995. information, underholdning og kultur i hjemmet og på kontoret? Hvilke konsekvenser vil de aktuelle niveauer for pc-penetration, Internet-brug og tv-penetrationen have for optagelsen af nye tjenester? Hvilke (eventuelle) aktiviteter kræves der for at overvinde lave niveauer af multimediecomputerpenetration og Internet-brug? 4. 3. 1. over den aktuelle situation: Det følgende skema skal give et kort overblik På kontoret I hjemmet Tjenester Information Mange Meget Underholdning Vides ikke Få Begrænset Flerkanals tv/spil Kultur Vides ikke Flerkanals tv 4. 3. 2. Konsekvensen af de aktuelle niveauer for pc- penetration, Internet-brug og tv-penetration for de nye tjenesters succes er allerede blevet diskuteret. Erhvervs- folk o. l. på arbejdet, i eller uden for kontoret eller på telefonen, har stadig flere muligheder for at bruge de nye tjenester, især Internettet og herunder e-post. Digital-tv’s penetration er minimal, og der er kun få nye tjenester. 4. 3. 3. For at opnå en maksimal udnyttelse af de konvergerede tjenester, især i hjemmet, er det nødvendigt med en radikal omfortolkning af begrebet »brugervenlig- hed«. Pc’ens brugergrænseflade er uacceptabel for den uerfarne bruger. 4. 3. 4. Uddannelse og undervisning er en forudsætning for, at multimediecomputere og Internettet kan opnå større udbredelse. Den teknologiske udviklings hastig- hed understreger behovet for livslang uddannelse og stiller store krav til de eksisterende uddannelsesinstitu- tioner. De offentlige myndigheder bør give skolerne, gymnasierne, de højere læreanstalter samt voksenuddan- nelserne ekstra ressourcer til at udbyde undervisning i computerteknologierne og deres potentiel. Større offent- lige og private virksomheder skulle allerede have til- strækkelige ressourcer til at oplære deres medarbejdere, mens mindre virksomheder muligvis vil være afhængige af handelskamres og arbejdsgiverorganisationers initia- tiver samt af uddannelsesinstitutionerne. Offentlige programmer til at forbedre de lediges jobmuligheder må også søge at identificere kandidater, der formår at lære disse færdigheder. ØSU mener, at der er brug for en betydelig indsats overalt i EU, og at et initiativ fra Kommissionens side ville være på sin plads. C 214/84 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 4. 4. Spørgsmål 2D Hvilke former for F& U-programmer skal Fællesskabet iværksætte i forbindelse med spørgsmålet om konver- gens på baggrund af de holdninger, som blev præsenteret i Kommissionens arbejdsdokument vedrørende det femte rammeprogram? 4. 4. 1. ØSU har allerede fremsat en udtalelse om prioriteterne for det femte rammeprogram (forskning, teknologisk udvikling og demonstration 1998-2002) (1) og forbereder en yderligere udtalelse som svar på de specifikke programmer (2). 5. Spørgsmål 3 Hindringer for konvergens 5. 1. Hvad er den sandsynlige effekt af de udpegede hindringer, og er der andre hindringer eller faktorer, som kan have en mærkbar indvirkning på konvergens- processen i Europa? 5. 1. 1. Kommissionen har med stor præcision udpeget de aktuelle og potentielle hindringer for konvergens. De specifikke områder, ØSU ønsker taget op, behandles i nedenstående svar på spørgsmål 4-9. 6. 1. 3. Foruden hensynet til markedet kan lovgivning være nødvendig for at tilgodese den brede offentligheds interesser (se punkt 7. 5. 1 og 8. 2. 3 nedenfor). 6. 2. Spørgsmål 4B Udfordrer konvergensen de principper, som ligger til grund for eksisterende lovgivningsstrategier inden for telekommunikations-, medie- og IT-sektorerne, og i givet fald, hvor stor er denne udfordring? 6. 2. 1. Konvergensen er en udfordring for den eksiste- rende lovgivning. Talekommunikation over Internettet er et godt eksempel. Man begyndte at tildele autorisatio- ner til talekommunikation på et tidspunkt, hvor netvær- kene var mere eller mindre åbne for talekommunikation, og hvor tilladelsen både garanterede for kvaliteten og sikrede, at monopolet havde en sådan størrelse, at investeringerne kunne give et afkast. I de digitale infrastrukturers tidsalder er talekommunikation blot endnu en form for digital bitstrøm. Det bør overvejes, om der skal tildeles autorisationer til talekommunika- tionstjenester. ØSU foretrækker i princippet, at de konkurrerende talekommunikationstjenester blot er un- derkastet de fri markedskræfter. 6. Spørgsmål 4 7. Spørgsmål 5 Indvirkningen af konvergens på den aktuelle lovgivning 6. 1. Spørgsmål 4A Kræver den aktuelle udvikling mere eller mindre lovgiv- ning inden for de sektorer, som berøres af konvergens, og mere eller mindre brug af markedskræfterne, for at man kan opnå de opstillede målsætninger? 6. 1. 1. hedens tillid på to områder. Lovgivning er nødvendigt for at sikre offentlig- Fra et markedsmæssigt perspektiv er der kun 6. 1. 2. behov for lovgivning på de områder, hvor der endnu ikke er fuld konkurrence, eller hvor denne ikke i tilstrækkelig grad fungerer efter hensigten. På andre områder bør konkurrencereglerne være enerådende. Den aktuelle udvikling understreger fordelene ved at afskaffe monopoler og finde alternative måder at levere tjenester af almen økonomisk interesse på. Dette forud- sætter garanteret adgang til netværker, ubegrænsede transparent prissætning konkurrencemarkeder samt med henblik på at sikre forbrugerne tjenester af højeste kvalitet. (1) EFT C 355 af 21. 11. 1997. (2) KOM(97) 553 endelig udg. og KOM(1998) 8 endelig udg. Overvindelse af hindringerne. Etablering af det rette lovgrundlag for erhvervslivet og forbrugerne 7. 1. Spørgsmål 5A Er definitionerne inden for telekommunikations-, medie- og IT-sektorerne i den nationale lovgivning og/eller fællesskabslovgivningen tilpasset konvergensprocessen? Som det fremgår af eksemplet i ovenstående 7. 1. 1. punkt, bør lovgivningen definitionsmæssigt foretage en klar sondring mellem infrastruktur og indholdstjenester og anerkende det nye i de digitale infrastrukturer. Det er vigtigt, at revisionen af EU’s telekommunikationslov- givning i 1999 tydeligt afspejler denne sondring, samt at de gældende definitioner ajourføres. Der er ikke behov for et nyt regelsæt i forbindel- 7. 1. 2. se med udviklingen af nye »konvergerede« tjenester såsom elektronisk handel. Hvad angår forbrugerbeskyt- telse, retten til privatlivets fred osv. , bør den nuværende lovgivning tilpasses på en sådan måde, at den tager hensyn til borgernes interesser og sikrer markedernes fortsatte vækst. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/85 7. 2. Spørgsmål 5B Vil konvergensfænomenet kræve tilpasning af eksiste- rende strategier eller anvendelse af nye strategier på spørgsmål vedrørende adgang til markeder og tildeling af autorisationer, adgang til net, kunder (herunder adgangs-styringssystemer), indhold og prissætning? A u t o r i s a t i o n e r 7. 2. 1. Eksklusive autorisationer til bredbåndsopera- tører for en begrænset periode er berettiget, når de pågældende skal sikres adgang til infrastrukturmarke- det, hvad enten der er tale om telekommunikation, kabel- eller satellit-tv. Restriktioner på, hvad de eksisterende netværker må overføre, kan også retfærdiggøres, hvor den pågældende bærer indtager en dominerende stilling, eller hvor nye aktører skal anspores til at gå ind på markedet. Som fremhævet i Kommissionens grønbog er digital jordbaseret radio- og tv-spredning et nyt felt, som kræver en ny strategi vedrørende tildeling af autorisationer for at tilskynde nye operatører til at gå ind på markedet. 7. 2. 2. Det ville være hensigtsmæssigt med et fælles sæt principper for tildeling af autorisationer inden for EU, især hvis disse tager sigte på at fremme adgangen til markedet. A d g a n g Leverandører af Internet-tjenester bør have 7. 2. 3. adgang på samme betingelser som andre tjenesteleveran- dører. Det er ikke begrundet, at de skal påtage sig universelle tjenesteforpligtelser. 7. 2. 4. Kabel, trådløse telefoner og el-ledninger er nogle af alternativerne til den lokale sløjfe. Der bør indføres regler, som fremmer en bæredygtig konkurrence om leveringen af lokale infrastrukturer. 7. 2. 5. ØSU er enig i den strategi, som direktivet om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (1) lægger, og kan støtte, at direktivets grund- læggende principper udvides til at omfatte de nye tjenesters miljø. 7. 2. 6. De kommercielle og lovgivningsmæssige for- hold i forbindelse med web-browsere og søgemaskiner er i hastig udvikling. ØSU mener, at misbruget af dominerende stilling bør begrænses. 7. 2. 7. ØSU accepterer analogien mellem elektroniske programguides (EPG) og flyreservationssystemer. Inden tv- og radiospredning bør EPG- for traditionel systemerne være ikke-diskriminerende. På Internet- området bør EPG-systemerne konkurrere på samme måde som web-browserne. 7. 2. 8. ØSU accepterer også Application Program- ming Interface (API)-analogien mellem pc’er og settop- bokse. Det er imidlertid vigtigt, at en standardisering i industrien ikke bliver gennemtvunget udefra. Markeds- kræfterne bør få tid til at fastlægge en de facto-standard for settop-bokse. I n d h o l d Indhold og enerettigheder falder klart ind 7. 2. 9. under kommercielle aftaler og konkurrencelovgivning. Markedskræfterne har bevirket en forvridning i relation til den vertikale integration af tv- og radiospredning, der har at gøre med den pris, som betalings-tv-selskaberne er villige til at betale for rettighederne til vigtige begivenheder med henblik på at promovere deres infra- struktur. Det er for tidligt at konkludere, om udviklingen af infrastrukturejerskab og udnyttelsen og udviklingen af vigtige begivenheder vil give offentligheden øget adgang til større begivenheder. For øjeblikket benyttes dette indhold til at markedsføre de nye konvergenstjene- ster, men rettighederne til genudsendelser kan øge offentlighedens adgang. Medlemsstaterne er i færd med at revidere deres holdning på baggrund af direktivet om »tv uden grænser« (2). 7. 2. 10. ØSU mener ikke, den brede offentlighed har et grundlæggende krav på gratis transmissioner i en verden med kommerciel sport. Der må på den ene eller anden måde betales for adgangen til at overvære sportsbegivenheder. Fordi adgangen til vigtige begi- venheder er med til at sælge betalings-tv-abonnementer, kan den være mere værd for vise radio- og tv-selskaber end for andre. På et tidspunkt vil arrangørerne af sportsbegivenheder blive nødt til at afveje indtægterne fra et betalende tv-publikum til begivenheden med fordelen ved et tv-publikum som mål for annoncering. Ofte kan et større publikum, der er mål for annoncering, være mere værd end et mindre, betalende tv-publikum. Bortset fra dette mener ØSU, at transmissionen af vigtige sportsbegivenheder og andre større arrangementer hører til den grundlæggende information, som borgerne har krav på. Under direktivet om »Tv uden grænser« kan medlemsstaterne udvælge bestemte sportsbegivenheder og andre større arrangementer, som der skal være gratis adgang til på tv. (1) KOM(97) 356 endelig udg. af 16. 10. 1997. (2) KOM(97) 523 endelig udg. af 24. 10. 1997. C 214/86 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 P r i s s æ t n i n g 7. 2. 11. ØSU accepterer i store træk grønbogens syns- punkt om, at markedskræfterne og konkurrencen skal bestemme priserne for markedspenetration. Lovgivning kan spille en rolle ved at sikre transparente priser, hvor markedet ikke er nogen garanti for dette. 7. 5. 2. For funktionshæmmede brugere er pc’en det vigtigste udstyr. Efterhånden som pc’en udvikler sig, bør det være muligt at gøre grænsefladen mere bruger- venlig for funktionshæmmede. 8. Spørgsmål 6 7. 3. Spørgsmål 5C Sikring af målsætninger af almen interesse i lyset af konvergens Vil konvergensen stille krav om ændringer i strategierne for tildeling af og prissætning på frekvensspektrum, og i særlig grad, hvilken strategi skal vælges på baggrund af konvergensen i forhold til spørgsmålet om at gennemføre overgangen fra analoge til digitale tjenester, herunder behovet for en tidsplan for afviklingen af de analoge tjenester? 7. 3. 1. Der bør være en tidsfrist for den endelige overgang fra analoge til digitale tjenester. En tidsfrist for hele Fællesskabet svarende til den i 1992 ville være hensigtsmæssig. 7. 4. Spørgsmål 5D Hvad bør standardiseringens formål være på baggrund af konvergensen, og hvilket forhold bør der være mellem regional og international standardisering? 7. 4. 1. Industrien bør føre an i standardiseringen, selv om visse standarder kan dikteres af de offentlige myndigheders krav. ØSU har for nylig afgivet en udtalelse om standardisering (1). 7. 5. Spørgsmål 5E 8. 1. Spørgsmål 6A Er konvergensfænomenet en støtte eller udfordring til den måde, hvorpå målsætninger af almen interesse nås i telekommunikations-, medie- og IT-sektorerne? 8. 1. 1. Inden for telekommunikationsområdet er kon- vergensfænomenet neutralt, fordi netværkene allerede er uafhængige af tjenesterne, selv om den igangværende regulering er nødt til at sikre brugernes adgang til tjenesterne. Dette kan bedst opnås ved at sikre adgang til bredbåndsnettene. Inden for radio- og tv-virksomhed fører konver- 8. 1. 2. gensen, eller rettere sagt udviklingen af den digitale platform, til vertikal integration. Det er en udfordring at regulere denne udvikling. 8. 1. 3. I IT-sektoren er det vigtigste spørgsmål, hvor- dan man kontrollerer de facto-standarder og bundtning af tjenester. Striden mellem Microsoft og Sun Micro- systems om Java og bundtningen af Microsoft Internet Explorer i Windows er derfor et nøglespørgsmål. Hvis fri konkurrence og innovation skal trives, må der være offentligt tilgængelige standarder og grænseflader samt restriktioner på bundtning for at forhindre, at de dominerende aktører fjerner valgmulighederne. Dette gælder også for Windows CE. Hvilke (eventuelle) yderligere aktiviteter er der behov for, for at sikre, at forbrugeres og handicappede brugeres interesser respekteres på baggrund af konvergensen? 8. 2. Spørgsmål 6B 7. 5. 1. Generelt beskyttes forbrugernes interesser af de love og regler, der gælder for information, tv osv. Internettet er et specielt problem, eftersom det giver enkeltpersoner mulighed for at kommunikere i relativ anonymitet med andre enkeltpersoner og grupper. ØSU har fremsat udtalelser om hhv. »Handlingsplan til fremme af sikker anvendelse af Internet« (2) og »Beskyt- telse af mindreårige og den menneskelige værdighed« (3). (1) EFT C 89 af 19. 3. 1997. (2) KOM(97) 587 endelig udg. af 26. 11. 1997. (3) KOM(97) 570 endelig udg. af 18. 11. 1997. Burde sådanne målsætninger identificeres klarere, og hvor de kan omsættes til bestemte forpligtelser, skulle sådanne forpligtelser da kunne overdrages til en bredere gruppe af aktører? 8. 2. 1. Situationen inden for radio/tv-spredning og IT taler for, at der identificeres mere klare målsætninger, samt at bestemte forpligtelser fastsættes. Som allerede nævnt må målsætninger af almen økonomisk interesse på et senere tidspunkt gælde for operatørerne af bred- båndsnet. Det er måske for tidligt at pålægge disse nye netværker en forpligtelse om adgang til bredbåndet, men dette må være det langsigtede mål. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/87 8. 2. 2. Hvad radio- og tv-spredning angår, vil kanaler- nes voksende specialisering kunne medføre, at de mål- sætninger, der er opstillet for public service-tjenesterne, ikke nødvendigvis kan opnås inden for rammerne af bredt orienterede kanaler. Enhver ændring vil afhænge af erfaringerne fra et flerkanalsmiljø. 8. 2. 3. Knopskydningen og globaliseringen af radio- og tv- samt informationstjenester rejser uundgåeligt spørgsmålet om almene interesser i relation til indhold. Det ligger uden for denne udtalelses rammer at tage stilling for eller imod ny lovgivning. ØSU forventer at blive hørt om disse spørgsmål på et senere tidspunkt og er allerede i færd med at udarbejde en udtalelse om beskyttelse af mindreårige. 9. Spørgsmål 7 Lovgivningens fremtidige udformning 9. 1. Spørgsmål 7A Kræver den aktuelle udvikling en nyvurdering af den måde, hvorpå reglerne anvendes på telekommunika- tions-, radio/tv-sprednings- og IT-sektorerne? 9. 1. 1. ØSU mener, at Kommissionen stiller de rigtige spørgsmål, og er generelt enig i, at lovgivningen bør bygge på de principper, som nævnes i grønbogen, nemlig: (i) Ingen lovgivning for lovgivningens skyld; (ii) lovgivningen bør baseres på det indre markeds friheder; (iii) lovgivningen bør tage hensyn til erhvervslivets situation; og 9. 2. Spørgsmål 7B Repræsenterer eksistensen af forskellige lovgivnings- myndigheder eller ministerier med ansvar for forskellige aspekter af telekommunikations-, medie- og IT-aktivi- teterne en brugbar løsning til lovgivningsmæssig tilsyn på baggrund af konvergens? 9. 2. 1. I et konvergeret industri- og markedsmiljø med klare politiske målsætninger vil adskillelsen af lovgivningsmæssige funktioner mellem ministerier og nationale lovgivere kunne skabe hindringer for en effektiv levering af gamle og nye tjenester til forbrugerne. Hvor lovgivning er påkrævet, bør håndhævelse og efterlevelse baseres på de politiske målsætninger snarere end på den type aktivitet, som reguleres. Lovgivningen bør være et incitament snarere end en hindring for effektivitet og økonomisk udvikling. 9. 2. 2. Det er derfor en fordel, at netværkene har en enkelt eller en fælles lovgiver. Det samme gælder ikke medieindholdet. 9. 3. Spørgsmål 7C Vil konvergensen kræve en nyvurdering af lovgivnings- ansvaret på nationalt plan, fællesskabsplan eller interna- tionalt plan, og, hvis dette er tilfældet, på hvilke områder? 9. 3. 1. Det er nødvendigt at vurdere, hvorvidt konkur- rencereglerne er tilstrækkelige til at kontrollere fremti- dens konvergerede miljø. Når konvergensen på grund af digitaliseringen har udryddet mange af årsagerne til at regulere i de pågældende sektorer (f. eks. manglen på frekvensspektrum, netværkskapacitet, industriens og markedets strukturer), vil konkurrencereglerne muligvis være tilstrækkelige. EU’s konkurrenceregler kan des- uden være et mere passende grundlag end lovgivning for at sikre ensartet kontrol med de konvergerede sektorer på EU-plan. 9. 3. 2. ØSU er enig i, at nærhedsprincippet bør anven- des inden for EU-lovgivningens overordnede rammer. (iv) lovgivningen bør hurtigt og effektivt opfylde mål- 10. Spørgsmål 8 sætninger af social og almen interesse. Konkurrence om bredbåndsinfrastrukturen er 9. 1. 2. et vigtigere spørgsmål på det konvergerede marked, og konvergensen er derfor en god anledning til at diskutere Kommissionens lovgivningsstrategi vedrørende tele- kommunikation og vurdere, om monopolrettigheder kan bevares i andet end helt exceptionelle situationer. De traditionelle offentlige teleoperatører ønsker at indføre bredbåndstjenester, mens konkurrencen vil komme fra digitalkabel, trådløs telekommunikation jord- og satellitbaseret digital radio- og tv- samt spredning. De internationale aspekter ved konvergens 10. 1. Spørgsmål 8A Er der på baggrund af konvergensen behov for yderligere aktivitet på internationalt plan? 10. 1. 1. Den amerikanske regering har for nylig udar- bejdet en »grønbog« om den tekniske forvaltning af Internettet. På denne baggrund mener ØSU, at Kommis- C 214/88 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 sionen bør videreføre den politik, der er skitseret i dens nylige meddelelse om behovet for at styrke det internationale samarbejde. Der er tale om centrale spørgsmål, og ØSU opfordrer Kommissionen til at gennemføre dette initiativ. 10. 1. 2. Konvergens kræver fortløbende støtte fra Verdenshandelsorganisationen og andre internationale organer for at sikre åben adgang til infrastrukturen for nye og konvergerede tjenester. 10. 2. Spørgsmål 8B Hvilke (eventuelle) yderligere trin kræves for at opmun- tre andre lande, særlig lande i Central- og Østeuropa, til at skabe betingelser under hvilke den aktuelle udvik- ling kan udnyttes? 10. 2. 1. Det er en betingelse for medlemskab og forhandling om tiltrædelse, at landene i Central- og Østeuropa snarest muligt bringer deres lovgivning på linie med EU’s. ØSU støtter denne fremgangsmåde, især i forbindelse med infrastrukturnetværkene. 11. Spørgsmål 9 11. 1. 4. P r i n c i p 3 Lovgivningsmæssige beslutninger bør baseres på et behov for klare og forudsigelige rammer. ØSU støtter dette princip. Der er især vigtigt med en klar skelnen mellem infrastruktur og indhold. 11. 1. 5. P r i n c i p 4 Sikring af fuld deltagelse i et konvergeret miljø. ØSU mener, at nøglen til dette er universel adgang til bredbåndstjenesterne. 11. 1. 6. P r i n c i p 5 Uafhængige og effektive lovgivere vil være af central betydning i et konvergeret miljø. ØSU støtter især forslaget om lovgivningsmæssig uaf- hængighed. Principper og mulige strategier på baggrund af konver- gensen 11. 2. Spørgsmål 9B 11. 1. Spørgsmål 9A Hvilken effekt vil konvergensen have på de principper for den fremtidige lovgivning, som gælder for telekom- munikations-, medie-, og IT-sektorerne, og skal disse principper tilpasses på baggrund af konvergensen? 11. 1. 1. Grønbogen anfører fem principper: 11. 1. 2. P r i n c i p 1 Lovgivning bør begrænses til det, der er strengt nødven- digt for at nå klart identificerede mål. ØSU er især enig i argumentet om, at alle regler, der indføres, bør være skræddersyet til at opfylde klart identificerede mål på en proportional måde. 11. 1. 3. P r i n c i p 2 Fremtidige lovgivningsmæssige fremgangsmåder bør imødekomme brugernes behov. ØSU anser adgang til bredbåndet, brugervenlighed, tilgængelige transparent prissætning og spektret af indholdstjenester for vigtige emner. Hvis konvergensen kræver tilpasning af eksisterende lovgivningsstrategier, skal en sådan tilpasning da: (i) søge at bygge på, og hvor det er hensigtsmæssigt, udvide eksisterende rammer, fremfor at skabe nye; (ii) skabe nye rammer for mange online og interaktive tjenester, som skal sameksistere med de rammer, som aktuelt finder anvendelse på traditionelle telekommunikations- og radiospredningsaktivite- ter, eller (iii) søge at skabe omfattende rammer, der anvender ensartede lovgivningsstrategier på alle tre sektorer? 11. 2. 1. ØSU mener, at lovgivingsstrategien for det fremvoksende konvergerede miljø bør finde den rette balance mellem forsigtighed og innovation. En ny deregulerings-/reguleringsrunde bør undgås. De regler, som aktuelt finder anvendelse på telekommunikations- og audiovisuelle/radio- og tv-spredningssektorer, bør, hvor de er hensigtsmæssige, fortsat anvendes på grundlag af en passende og ensartet fortolkning med henblik på at tilpasse dem til ændrede teknologiske og erhvervsmæs- sige betingelser. Definitionen af sådanne tjenester bør baseres på en forståelse af markedet snarere end på traditionelle lovgivningsstrategier. Den nuværende verti- kale lovgivning kan på en passende måde tilpasses og gradvist integreres i det nye miljø. ØSU mener, at den hastighed, hvormed nye regler indføres og eksisterende 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/89 lovrammer tilpasses, bør dikteres af udviklingen på markedet. Denne strategi synes at være den bedste garanti for, at de lovgivningsprincipper, som er udstuk- ket ovenfor, efterleves. 11. 2. 2. ØSU er imod den anden lovgivningsstrategi og støtter en kombination af den første og tredje strategi i det omfang, denne er gennemførlig på lang sigt. I den nærmeste fremtid bør lovgivningen baseres på de nuværende principper, men efterhånden som konkurren- cen øges, kan det blive mindre besværligt at lovgive. Når de nye infrastrukturer og tjenester er mere etablerede, og de nye brugerpræferencer kendes, kan man tage de lovgivningsmæssige strukturer op til fornyet overvejelse. Bruxelles, den 29. april 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG till Det Økonomiske och Sociale Udvalgs udtalelse Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede over en fjerdedel af de afgivne stemmer: Punkt 7. 2. 10 Resten af punktet efter andet punktum slettes og erstattes med følgende: »Bortset fra dette mener ØSU, at transmissionen af vigtige sportsbegivenheder og andre større arrangementer hører til den information, som borgerne har krav på. I medlemsstater med en offentligt ejet, landsdækkende eller næsten landsdækkende tv-kanal, som borgerne ved lov er forpligtet til at abonnere på, bør disse kunne kræve, at vigtige sportsbegivenheder, hvor landets egne sportsfolk deltager, sendes på denne kanal, om end ikke nødvendigvis kun på denne kanal. « Punkt 7. 2. 11 Nyt punkt indføjes, og det hidtidige punkt 7. 2. 11 nummereres som 7. 2. 12. »Et problem på det kommercielle marked er, at adgangen til vigtige begivenheder kan være mere værd for visse radio- og tv-selskaber end for andre, fordi den er med til at sælge betalings-tv-abonnementer. På et tidspunkt vil arrangørerne af sportsbegivenheder blive nødt til at afveje indtægterne fra et betalende tv-publikum til begivenheden med fordelen ved et tv-publikum som mål for annoncering. Ofte kan et større publikum, der er mål for annoncering, være mere værd end et mindre, betalende tv-publikum. « Begrundelse Ifølge det tredje punktum i 7. 2. 10 er »det eneste problem« i forbindelse med præsentationen af sport i medierne et kommercielt problem, som derefter beskrives. Det er ikke korrekt. Borgernes ret til at se større sportsbegivenheder o. l. på de offentligt ejede og betalte nationale kanaler er en grundlæggende rettighed, hvor der drives sådanne kanaler. 7. 2. 10 er omformuleret for at tydeliggøre og fremhæve dette. Det mindre vigtige kommercielle aspekt flyttes ned til et nyt punkt 7. 2. 11, og det hidtidige punkt 7. 2. 11 nummereres som 7. 2. 12. Afstemningsresultat For: 42, imod 45, hverken for eller imod: 12


title: 98/324/EG: Kommissionens beslut av den 29 april 1998 om avslut av medlemsstaternas räkenskaper avseende utgifter som finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk (EUGFJ) för räkenskapsåret 1997

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
EU financing
budgetary control
closing of accounts

text: L 141/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 5. 98 KOMMISSIONENS BESLUT av den 29 april 1998 om avslut av medlemsstaternas räkenskaper avseende utgifter som finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jord- bruk (EUGFJ) för räkenskapsåret 1997 (98/324/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT räkenskaperna för garantisektionen vid EUGFJ (4), ändrad genom förordning (EG) nr 896/97 (5) har löpt ut. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 729/70 av den 21 april 1970 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1287/95 (2), särskilt artikel 5. 2 b i denna, efter samråd med Fondkommittén, och med beaktande av följande: (1) (2) (3) Enligt artikel 5. 2 b i förordning (EEG) nr 729/70 granskar och godkänner kommissionen – på grundval av de årliga räkenskaper som medlemssta- terna har sänt in tillsammans med de upplysningar som krävs för granskning och godkännande och ett intyg om att de inlämnade räkenskaperna är rättvi- sande, fullständiga och korrekta, samt rapporter från de attesterande organen – räkenskaperna för de utbetalningsställen som avses i artikel 4. 1 i den förordningen. Med avseende på artikel 7. 1 i kommissionens förordning (EG) nr 296/96 av den 16 februari 1996 om de uppgifter som medlemsstaterna skall sända in för månatlig bokföring av de utgifter som finan- sieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och upphävande av förordning (EEG) nr 2776/88 (3) tas för 1997 års räkenskapsår hänsyn till de utgifter som medlemsstaterna har haft mellan den 16 oktober 1996 och den 15 oktober 1997. De tidsfrister som har beviljats medlemsstaterna för att till kommissionen sända in de dokument som avses i artikel 5. 1 b i förordning (EEG) nr 729/70 och i artikel 4. 1, 4. 3 och 4. 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 av den 7 juli 1995 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 729/70 i fråga om förfarandet vid avslutande av (4) (5) Kommissionen har gått igenom de insända upplys- ningarna och underrättade medlemsstaterna före den 31 mars 1998 om resultatet av granskningen av upplysningarna med nödvändiga ändringar. Enlikt första stycket i artikel 7. 1 i förordning (EG) nr 1663/95 måste det i det beslut om granskning och godkännande av räkenskaperna som avses i artikel 5. 2 b i förordning (EEG) nr 729/70, utan att det påverkar de beslut som fattats senare i enlighet med punkt 2 c i den artikeln, fastställas ett belopp för de utgifter som verkställts i varje medlemsstat under räkenskapsåret i fråga och som godkänts för betalning av garantisektionen vid EUGFJ, med utgångspunkt i de räkenskaper som avses i artikel 5. 1 b i ovan nämnda förordning och minskningar i och inställelser av förskott fråga, inklusive de minskningar som avses i artikel 4. 3 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 296/96. I enlighet med artikel 102 i budgetförordningen av den 21 december 1977 (6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2444/97 (7), skall utfallet av beslutet om granskning och godkännande, det vill säga varje avvikelse som kan komma att uppstå mellan de totala utgifter som har bokförts i räken- skaperna för ett räkenskapsår i enlighet med artik- larna 100 och 101 och de totala utgifter som kommissionen tagit i beaktande i detta beslut, bokföras i en enda artikel som en ytterligare utgift eller minskning av utgifterna. för räkenskapsåret (6) Årsredovisningen och tillhörande dokument från vissa av utbetalningsställena möjliggör för kommis- sionen att fatta ett beslut om att de insända räken- skaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta. som utförts Mot bakgrund av de kontroller (1) EGT L 94, 28. 4. 1970, s. 13. (2) EGT L 125, 8. 6. 1995, s. 1. (3) EGT L 39, 17. 2. 1996, s. 5. (4) EGT L 158, 8. 7. 1995, s. 6. (5) EGT L 128, 21. 5. 1997, s. 8. (6) EGT L 356, 31. 12. 1977, s. 1. (7) EGT L 340, 11. 12. 1997, s. 1. 13. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 141/39 (7) (8) (9) uppfyller vissa räkenskaper inte dessa krav och därför kan ej respektive utgifter godkännas för betalning av garantisektionen vid EUGFJ. Bilaga I visar de räkenskaper som har granskats och godkänts för respektive utbetalningsställe. Mot bakgrund av de kontroller som har utförts krävs ytterligare utredningar av den information som erhållits från vissa andra utbetalningsställen. Dessa utbetalningsställens räkenskaper kan därför ej godkännas i detta beslut. Bilaga II visar utbetal- ningsställena i fråga. (10) (11) de att föreskrivs I artikel 4. 2 i förordning nr 296/96, samt artikel 13 i rådets beslut 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin (1), av medlemsstaternas utgifter som verkställts utöver föreskrivna villkor eller tidsfrister kommer att bli föremål för en minskning i bokföringen inom ramen för förskott. Enligt artikel 4. 3 i förordning (EG) nr 296/96 skall det dock tas hänsyn till alla de överskridanden av tidsfrister som inträffar under september och oktober i beslutet om godkännande, utom om de kan konstateras före räkenskapsårets sista beslut avseende förskott. En del av de utgifter som vissa av medlemsstaterna ansökte om under ovannämnda period verkställdes efter de fastställda villkoren eller tidsfristerna. Genom detta beslut bör därför de aktuella minskningarna fastställas. Ett beslut kommer, i enlighet med artikel 5. 2 c i förordning (EEG) nr 729/70, att fattas vid en senare tidpunkt avseende dessa minskningar, och däri- genom kommer de utgifter för vilka finansiering av gemenskapen inte kommer att beviljas att definitivt fastställas. Kommissionen har i enlighet med artikel 13 i rådets beslut 94/729/EG och artikel 4. 2 i förord- ning (EG) nr 296/96, minskat eller inställt ett antal månatliga förskott utifrån bokföringen av utgifter för räkenskapsåret 1997 och använder i detta beslut de minskningar som fastställs i artikel 4. 3 i ovan- nämnda förordning. Oberoende av godkännande av räkenskaperna enligt detta beslut, kommer ett beslut att fattas vid en senare tidpunkt om de berörda utgifterna i enlighet med artikel 5. 2 c i förordning (EEG) nr 729/70. För att mot bakgrund av detta undvika varje för tidig eller tillfällig återbe- talning av de aktuella beloppen, bör dessa inte godkännas i detta beslut, utan att det påverkar ytterligare kontroll enligt artikel 5. 2 c i ovan nämnda förordning. I det andra stycket i artikel 7. 1 i förordning (EG) nr 1663/95 föreskrivs att de belopp som skall indrivas från eller betalas ut till varje medlemsstat i enlighet med bilaga III i detta beslut skall dras från eller läggas till de förskott som skall betalas under den andra månaden efter den månad då beslutet om godkännande av räkenskaperna fattas. I enlighet med det sista stycket i artikel 5. 2 b i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7. 1 i förordning (EG) nr 1663/95 påverkar detta beslut, som fattas på grundval av uppgifter om räkenska- perna, senare av som har kommissionen och genom vilka gemenskapens finansiering av utgifter som inte har verkställts i enlighet med gemenskapens regler utesluts. inte beslut fattats HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De räkenskaper för medlemsstaternas utbetalningsställen som avser utgifter som finansieras av garantisektionen vid EUGFJ för räkenskapsåret 1997 som har granskats och godkänts genom detta beslut anges i bilaga I. Artikel 2 De räkenskaper för medlemsstaternas utbetalningsställen som avser utgifter som finansieras av garantisektionen vid EUGFJ för räkenskapsåret 1997 som avses i bilaga II avskiljs från detta beslut och skall behandlas i ett framtida beslut. Artikel 3 De belopp som skall återbetalas av eller betalas ut till varje medlemsstat i enlighet med denna granskning och godkännande av räkenskaper fastställs i bilaga III till detta beslut. Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna Artikel 4 Utfärdat i Bryssel den 29 april 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 293, 12. 11. 1994, s. 14. L 141/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 5. 98 BILAGA I GODKÄNNANDE AV UTBETALNINGSSTÄLLENAS RÄKENSKAPER – RÄKENSKAPS- ÅRET 1997 Förteckning över de utbetalningsställen vars räkenskaper godkänts enligt följande: Medlemsstat Utbetalningsställe B DK D EL E BIRB Ministerie van Landbouw (cid:190) DG3 Organisme payeur de la Région wallonne EU-direktoratet B1-370 godkännande BLE Hamburg-Jonas Baden-Württemberg MLR Bayern StMELF Bayern StMLU Berlin SenWiTech Brandenburg MELF Bremen Hamburg Hessen HMILFN Mecklenburg-Vorpommern LM Niedersachsen MELF Nordrhein-Westfalen LfEJ Nordrhein-Westfalen LfA Nordrhein-Westfalen Rheinland Nordrhein-Westfalen Westfalen Rheinland-Pfalz MWVLW Saarland MUEV Sachsen Sachsen-Anhalt ML Schleswig-Holstein MELFF Schleswig-Holstein MNU Thüringen TLVwA GEDIDAGEP FEGA FROM Andalucía Aragón Baleares Canarias Castilla - La Mancha Castilla - Léon Cataluña Extremadura La Rioja Madrid Murcia B1-370 godkännande Godkänt belopp i N. V. 27 176 547 276,00 12 059 810 898,00 16 948 713,00 9 190 083 341,36 – 94 271,25 1 505 532 091,59 1 701 256 044,84 579 278 935,91 1 484 357 440,86 6 041 546,06 4 425 636,84 674 142 792,35 2 896 597,86 6 924 243,90 344 617 428,70 761 465 871,78 1 115 764 839,33 18 512 582,05 2 599 931,35 169 578 932,53 504 111 042,75 234 217 895,86 26 244 637,73 540 086 960,84 663 773 183,12 494 842 116,07 2 299 588,04 483 656 011,47 – 75 064 197,07 838 160 189 878,00 176 622 424 025,00 997 862 387,00 158 749 077 854,00 56 996 912 693,00 2 002 618 728,00 20 203 182 543,00 107 607 253 191,00 101 909 395 948,00 41 124 257 471,00 65 813 869 858,00 3 329 208 597,00 5 653 252 192,00 4 682 126 868,00 13. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 141/41 Medlemsstat Utbetalningsställe Navara País Vasco Valencia B1-370 godkännande CNASEA FIOM FIRS ODEADOM OFIVAL ONIC ONIFLHOR ONILAIT ONIVINS SAV Services déconcentrés du Trésor et services déconcentrés du ministère de l’agriculture, de la pêche et de l’alimentation SIDO B1-370 godkännande DAF AIMA DCCC ENR IGFOR Ministère de l’agriculture B1-370 godkännande DLG HPA LASER MVO PT PVE PVis PZ STOAS AMA BMLF Abt. VI B 8 (Wein) ZA Salzburg Landesamt Salzburg Landesamt Tirol Landesamt Vorarlberg INGA IFADAP MMM SJV B1-370 godkännande B1-370 godkännande F IRL I L NL A P FIN S Godkänt belopp i N. V. 11 998 565 946,00 5 154 070 222,00 17 398 240 968,00 – 32 487 405 069,00 1 526 689 252,83 63 082 667,99 4 148 363 155,14 748 616 162,82 6 126 108 661,34 25 948 719 407,57 1 608 911 698,37 5 924 630 655,57 548 285 198,79 949 107 896,19 3 633 110 517,79 9 335 823 714,86 – 403 799 738,30 1 525 117 390,50 10 196 745 153 861,00 663 368 728 149,00 21 444 587 915,00 189 688 274 010,00 – 758 842 187 217,00 908 885 653,00 10 400 783,08 857 456 060,39 1 400 677 863,39 94 496,06 13 061 474,68 455 372 433,20 257 461,90 1 142 552 375,74 3 592 837,00 – 14 324 136,39 10 903 960 880,19 13 076 095,76 859 728 147,00 6 506 473,10 7 090 955,00 339 022 ,00 12 163 722,02 111 408 949 689,00 17 541 197 843,00 3 324 841 560,72 6 392 399 066,57 L 141/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 5. 98 Medlemsstat Utbetalningsställe UK CCW DANI FC IBEA MAFF SOAEFD WOAD Godkänt belopp i N. V. 1 257 614,84 148 223 938,92 8 174 280,00 991 157 457,58 1 504 858 766,12 349 879 994,23 163 790 853,24 Beloppet ”B1-370 godkännande” nämns endast om det inte ingick i den inledande anmälningen som medlemsstaten sänt in. BILAGA II GODKÄNNANDE AV UTBETALNINGSSTÄLLENAS RÄKENSKAPER – RÄKENSKAPS- ÅRET 1997 Förteckning över utbetalningsställe vars räkenskaper avskilts och kommer bli föremål för ett senare beslut Medlemsstat Utbetalningsställe E Asturias Cantabria Galicia 13. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 141/43 I I I A G A L I B 7 9 9 1 T E R Å S P A K S N E K Ä R – R E P A K S N E K Ä R S A N E L L Ä T S S G N N L A T E B T U I V A E D N A N N Ä K D O G n e t a t s s m e l d e m l l i t s a l a t e b t u r e l l e v a s a l a t e b r e t å l l a k s m o s p p o l e B l l a k s m o s p p o l e B r e l l e ) – ( v a s a l a t e b r e t å ) + ( l l i t s a l a t e b t u l l i t e d a l a t e b t u t t o k s r ö F r e d n u n e t a t s s m e l d e m t e r å s p a k s n e k ä r a m m u s t u l S r e s l e l l ä t s n i h c o r a g n i n k s n i m e d a r e d u l k n i h c o r a g n i n k s n i M a l e h r ö f r e s l e l l ä t s n i t e r å s p a k s n e k ä r b + a a m m u s t u l S s r a v a n e l l ä t s s g n i n l a t e b t u r ö f r e t f i g t U – 7 9 9 1 r ä r e p a k s n e k ä r a d l i k s v a a d n ä k d o g a n r a g n i n s i v o d e r a g i l t a n å m n e g n i n s i v o d e r a g i l r å e d i r e t f i g t u a m m u s = n e d i a d l ä m n a r e t f i g t u = f – e = g f d + c = e d b + a = c b a , 0 0 6 7 7 , 9 4 4 3 5 2 8 – , 3 7 2 0 9 7 7 4 – , 0 0 9 8 2 9 2 9 0 5 2 9 3 , 0 0 5 6 0 0 3 9 0 5 2 9 3 , 0 0 2 2 8 6 7 3 2 – , 0 0 7 8 8 6 0 3 3 5 2 9 3 , 8 6 3 7 7 4 9 8 9 8 1 9 , 9 1 9 3 2 2 1 8 9 8 1 9 , 0 6 6 7 6 7 9 8 1 5 2 1 1 , 7 8 3 7 7 9 1 4 1 5 2 1 1 , 2 9 0 3 8 6 7 1 – , 9 8 0 8 3 2 4 1 – , 1 1 0 7 0 9 8 9 9 8 1 9 , 6 7 4 5 1 2 6 5 1 5 2 1 1 , 0 0 8 2 1 8 9 8 4 5 2 , 0 0 5 7 4 7 7 9 3 8 5 7 3 8 , 0 0 3 0 6 5 7 8 8 3 8 7 3 8 , 0 0 5 7 2 4 1 3 1 2 3 – , 0 0 8 7 8 9 8 1 0 6 1 8 3 8 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , , 0 0 7 8 8 6 0 3 3 5 2 9 3 , 1 1 0 7 0 9 8 9 9 8 1 9 , 6 7 4 5 1 2 6 5 1 5 2 1 1 , 0 0 8 7 8 9 8 1 0 6 1 8 3 8 , 0 0 9 0 3 0 9 9 0 0 6 – , 0 0 4 8 5 8 3 6 5 8 6 4 5 7 , 0 0 5 7 2 8 4 6 4 8 0 4 5 7 , 0 0 9 8 8 9 3 4 5 0 6 1 1 – , 0 0 4 6 1 8 8 0 0 9 6 5 6 7 , 0 0 2 4 7 3 7 1 5 3 9 7 1 , 0 0 2 2 4 4 1 9 4 5 7 7 4 7 , 8 8 5 8 4 7 0 4 1 , 2 4 1 9 4 2 4 2 4 , 0 0 9 9 2 9 0 7 1 5 1 0 6 , 8 8 4 8 7 6 1 1 3 5 1 0 6 , 8 0 6 6 4 2 3 5 4 – , 6 9 0 5 2 9 4 6 7 5 1 0 6 , 8 4 7 2 9 7 8 6 0 2 5 1 , 0 9 8 1 4 0 3 9 4 2 5 1 , 0 6 1 7 9 6 8 1 – , 0 5 0 9 3 7 1 1 5 2 5 1 , 0 0 0 5 9 5 2 2 9 8 6 2 1 , 0 0 0 8 4 6 6 0 9 3 6 5 2 8 9 , 0 0 0 3 4 2 9 2 8 2 3 8 3 8 9 , 0 0 8 8 2 4 6 2 6 7 0 4 7 4 – , 0 0 8 1 7 6 5 5 4 0 4 2 1 3 0 1 0 0 0 , , 0 0 3 5 6 5 8 8 8 0 9 , 0 0 3 5 6 5 8 8 8 0 9 0 0 0 , , 2 2 1 9 3 7 7 3 – , 5 4 4 5 9 0 6 2 9 6 8 3 , 3 2 3 6 5 3 8 8 8 6 8 3 0 0 0 , , 0 3 2 5 3 0 9 6 2 0 8 1 1 , 0 3 2 5 3 0 9 6 2 0 8 1 1 , 2 8 5 8 0 8 5 2 – , 7 7 2 4 9 4 7 1 – , 0 0 3 5 6 5 8 8 8 0 9 , 5 0 9 4 6 1 4 1 9 6 8 3 , 7 0 5 9 2 5 6 8 2 0 8 1 1 , 0 0 4 9 2 2 9 4 8 0 9 – , 0 0 7 8 2 2 4 3 6 3 8 8 2 1 , 0 0 3 9 9 9 4 8 7 2 9 7 2 1 , 0 0 9 3 5 7 9 2 2 2 0 1 – , 0 0 2 3 5 7 4 1 0 5 9 8 2 1 0 0 0 , 0 0 0 , , 2 7 0 6 5 1 4 8 4 2 3 3 , 2 7 0 6 5 1 4 8 4 2 3 3 , 7 5 6 6 0 9 9 3 2 9 3 6 , 7 5 6 6 0 9 9 3 2 9 3 6 0 0 0 , 0 0 0 , , 2 2 5 2 1 8 9 0 9 – , 9 3 2 0 2 4 2 2 2 7 1 3 , 7 1 7 7 0 6 2 1 3 6 1 3 , 6 7 7 2 8 6 1 2 4 – , 2 7 0 6 5 1 4 8 4 2 3 3 , 7 5 6 6 0 9 9 3 2 9 3 6 , 3 9 4 0 9 2 4 3 7 6 1 3 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , 0 0 0 , , 6 9 0 5 2 9 4 6 7 5 1 0 6 , 0 5 0 9 3 7 1 1 5 2 5 1 , 0 0 8 1 7 6 5 5 4 0 4 2 1 3 0 1 , 0 0 3 5 6 5 8 8 8 0 9 , 5 0 9 4 6 1 4 1 9 6 8 3 , 7 0 5 9 2 5 6 8 2 0 8 1 1 , 0 0 2 3 5 7 4 1 0 5 9 8 2 1 , 2 7 0 6 5 1 4 8 4 2 3 3 , 7 5 6 6 0 9 9 3 2 9 3 6 , 3 9 4 0 9 2 4 3 7 6 1 3 S M B K D D L E E F L R I I L L N A P N I F S K U a d l i k s v a e d v a n a m m u s r e l l e ) a n m u l o k ( a n r e p a k s n e k ä r a d n ä k d o g e d r ö f n e g n i n s i v o d e r a g i l r å n e d n e g n i t n a t e p p o l e b e d a t k a e b t e d r ä n e t a t s s m e l d e m l l i t s a l a t e b t u r e l l e v a s a l a t e b r e t å l l a k s m o s p p o l e b t e d v a g n i n k ä r e b r ö F ) 1 (. 7 9 9 1 r e b o t k o h c o r e b m e t p e s i s t l l ä t s t s a f m o s r e t k n u p d i t s g n i n l a t e b t u v a e d n a g a t t k a i e k c i r ö f r e s l e t t ä r e d t e h r e n n y s i d e m e d a k ö a n r a g n i n l a t e b t u s t t o k s r ö f d i v s t a t k a e b m o s e d r ä a n r e s l e l l ä t s n i h c o a n r a g n i n k s n i M ) 2 (. ) b n m u l o k ( a n r a g n i n s i v o d e r a g i l t a n å m


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1261/98 dos Deputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS à Comissão. Construção de uma instalação para descarga de resíduos sólidos em Dos Aguas (Valência)

eurovoc_concepts:
EU initiative
Spain
application of EU law
coastal region
environmental impact
environmental protection
storage of waste
waste management
water pollution

text: 22. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 402/103 (98/C 402/132) PERGUNTA ESCRITA E-1261/98 apresentada por Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Constru(cid:231)ªo de uma instala(cid:231)ªo para descarga de res(cid:237)duos s(cid:243)lidos em Dos Aguas (ValŒncia) O projecto de constru(cid:231)ªo de uma instala(cid:231)ªo para descarga de res(cid:237)duos s(cid:243)lidos no munic(cid:237)pio de Dos Aguas e zonas circundantes causa preocupa(cid:231)ªo aos seus residentes pelo impacte que a polui(cid:231)ªo poderÆ ter na capta(cid:231)ªo de Ægua para consumo humano que abastece vastas Æreas costeiras da regiªo de ValŒncia. Diversos estudos realizados revelam que o referido projecto de descarga na Ærea de Dos Aguas Ø inadequado e claramente contraproducente relativamente ao desenvolvimento de uma estratØgia correcta de gestªo dos res(cid:237)duos, alØm de apresentar lacunas importantes de ordem tØcnica que representam um efectivo perigo de polui(cid:231)ªo das Æguas e do ambiente circundante, condenando a referida Ærea a nªo poder p(cid:244)r em prÆtica uma estratØgia de desenvolvimento sustentÆvel a partir do interior e hipotecando o futuro dos seus habitantes. Tendo, alØm disso, em conta que o munic(cid:237)pio de Dos Aguas e zonas circundantes sªo Æreas desfavorecidas onde se aplicam iniciativas LEADER ou programas PRODER e que, com a instala(cid:231)ªo da descarga, nªo poderia cumprir qualquer dos objectivos que a Comissªo estabelece para estas zonas, 1. Pode a Comissªo informar se tem conhecimento desta situa(cid:231)ªo? 2. Que medidas pode a Comissªo tomar junto das autoridades espanholas a fim de assegurar o cumprimento da legisla(cid:231)ªo comunitÆria em matØria de ambiente e, designadamente, das seguintes directivas: a) Directiva 91/ 156/CEE (1), relativa aos res(cid:237)duos, b) Directiva 94/62/CEE (2), relativa a embalagens e a res(cid:237)duos de embalagens, c) Directiva 85/337/CEE (3), relativa (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos efeitos de determinados projectos pœblicos e privados no ambiente, d) Directiva 90/313/CEE (4), relativa (cid:224) liberdade de acesso (cid:224) informa(cid:231)ªo em matØria de ambiente, e e) Directiva 92/43/CEE (5), relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens? 3. Pode a Comissªo informar sobre o seguimento desta situa(cid:231)ªo? (1) (2) (3) (4) (5) JO L 78 de 26. 3. 1991, p. 32. JO L 365 de 31. 12. 1994, p. 10. JO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. JO L 158 de 23. 6. 1990, p. 56. JO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Resposta dada pela ComissÆria Bjerregaard em nome da Comissªo (15 de Junho de 1998) A Comissªo nªo tem conhecimento dos factos evocados pelos Senhores Deputados. Tendo em vista certificar-se de que a Directiva 91/156/CEE que altera a Directiva 75/442/CEE relativa aos res(cid:237)duos, bem como a Directiva 85/337/CEE relativa (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos efeitos de determinados projectos pœblicos e privados no ambiente, foram correctamente aplicadas no caso em apre(cid:231)o, a Comissªo solicitarÆ informa(cid:231)ıes (cid:224)s autoridades espanholas. No que diz respeito (cid:224)s Directivas 94/62/CEE relativa (cid:224)s embalagens e res(cid:237)duos de embalagens, 90/313/CEE relativa (cid:224) liberdade de acesso (cid:224) informa(cid:231)ªo em matØria de ambiente e 92/43/CEE relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da flora e da fauna selvagens, a Comissªo, com base nas informa(cid:231)ıes fornecidas pelos Senhores Deputados, nªo estÆ em condi(cid:231)ıes de determinar se estas sªo aplicÆveis aos factos evocados. A Comissªo comunicarÆ aos Senhores Deputados o resultado da sua interven(cid:231)ªo junto das autoridades espanholas


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1247/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Μη χορήγηση διαβατηρίων σε Κροάτες πρόσφυγες

eurovoc_concepts:
Croatia
Greece
foreign national
integration of migrants
migrant worker
passport
refugee
rights of aliens
work permit

text: C 386/98 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 (98/C 386/136) GRAPTH ERVTHSH E-1237/98 ypobolh· : Allan Macartney (ARE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Fo·row epi· tvn asfali·strvn sto Hnvme·no Basi·leio (cid:201)xei ejeta·sei h Epitroph· ton anti·ktypo poy e·xei e·naw ychlo·terow syntelesth·w forolo·ghshw tvn asfali·strvn ston tome·a thw enoiki·ashw kai lianikh·w pv· lhshw hlektrikv· n eidv· n, ston tajidivtiko· tome·a kai ston tome·a tvn oxhma·tvn me kinhth·ra sto Hnvme·no Basi·leio; O fo·row epi· tvn asfali·strvn uespi·suhke prokeime·noy na apofeyxuei· h «metato·pish thw aji·aw». (cid:201)xei ektimh·sei h Epitroph· to me·geuow toy antikty·poy poy e·xei gia thn agora· tajidivtikv· n asfali·sevn, sthn opoi·a ma·llon ei·nai ady·nath h «metato·pish thw aji·aw», h ue·spish eno·w ychlo·teroy syntelesth· forolo·ghshw gia ta asfa·listra; Gnvri·zei h Epitroph· to gegono·w o·ti apo· to·te poy uespi·suhke o ychlo·terow ayto·w syntelesth·w forolo·ghshw, o ariumo·w tvn politv· n poy promhuey·ontai tajidivtikh· asfa·lish e·xei meivuei·; Epiple·on, gnvri·zei h Epitroph· o·ti lo·gv toy ychlo·teroy syntelestoy· forolo·ghshw tvn asfali·strvn, oi mh basizo·menew se asfali·seiw eggyh·seiw gia ta oxh·mata me kinhth·ra e·xoyn ayjhuei· me syne·peia na meivuei· h prostasi·a tvn idiokthtv· n aytokinh·tvn sto HB; H ue·spish eno·w ychlo·teroy syntelesth· forolo·ghshw gia ta asfa·listra stoyw en lo·gv tomei·w ei·nai sy·mfvnh me thn arxh· thw eleyueri·aw vw prow thn paroxh· yphresiv· n kai me thn sxetikh· me ton antagvnismo· nomouesi·a thw EK; (cid:201)xei antapokriuei· h Epitroph· stiw kataggeli·ew sxetika· me ton fo·ro tvn asfali·strvn apo· toyw tomei·w poy e·xoyn plhgei· apo· th ue·spish· toy kai, ea·n nai, poia· me·tra e·xei la·bei h Epitroph· gia thn dieyue·thsh toy problh·matow; Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Ioyni·oy 1998) To 1997, h Epitroph· e·labe polle·w kataggeli·ew o·son afora· thn ay·jhsh toy fo·roy epi· tvn asfali·strvn ston tajidivtiko· tome·a kai ston tome·a thw lianikh·w pv· lhshw hlektrikv· n eidv· n, kai h eje·tash· toyw dienergei·tai epi· toy paro·ntow idi·vw dyna·mei toy a·ruroy 92 thw synuh·khw EK. Oi bretanike·w arxe·w ay·jhsan ton proanafero·meno syntelesth· forolo·ghshw thn 1 h Aprili·oy 1997 sto plai·sio tvn me·trvn gia thn katapole·mhsh thw apa·thw poy synde·etai me ton FPA. Meta· apo· syzhth·seiw poy diejh·xuhsan kata· ta te·lh toy 1997 metajy· tvn bretanikv· n arxv· n kai thw Epitroph·w, oi teleytai·ew plhrofo·rhsan thn Epitroph·, me epistolh· thw 6hw Mai(cid:143)oy 1997, gia thn epe·ktash toy ychlo·teroy syntelesth· forolo·ghshw tvn asfali·strvn se o·la ta epagge·lmata poy pvloy·n tajidivtike·w asfa·leiew. To me·tro ayto· ua arxi·sei na isxy·ei apo· thn 1 h Aygoy·stoy 1998. H Epitroph· uevrei· o·ti me thn apo·fash ayth· katargoy·ntai oi diakri·seiw poy eish·gage h ay·jhsh toy syntelesth· forolo·ghshw poy kauierv· uhke to 1997 kauv· w kai oi dynhtike·w syne·peiew eni·sxyshw gia ta epagge·mata poy den ypo·keinto se fo·ro. Epiple·on, h Epitroph· synexi·zei thn eje·tash tvn me·trvn gia thn ay·jhsh toy fo·roy epi· tvn asfali·strvn o·son afora· ta hlektrika· ei·dh. H Epitroph· ua apanth·sei stoyw katagge·llontew mo·liw katalh·jei se sympe·rasma o·son afora· tiw syne·peiew tvn ypo· eje·tash me·trvn. (98/C 386/137) GRAPTH ERVTHSH E-1247/98 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Mh xorh·ghsh diabathri·vn se Kroa·tew pro·sfygew Kata· th dia·rkeia toy pole·moy sthn te·vw Gioygkoslabi·a, pro·sfygew apo· o·la ta krati·dia· thw eish·luan sthn Ella·da. Polloi· ej aytv· n parame·noyn ako·mh se ayth·n. Me ba·sh thn kainoy·rgia nomouesi·a thw Ella·daw, prokeime·noy na broyn ergasi·a kai na paramei·noyn, ua pre·pei na apokth·soyn «pra·sinh ka·rta ergasi·aw». Basikh· proy¤po·uesh gia thn e·kdosh ayth·w thw ka·rtaw ei·nai na pistopoiei·tai h tayto·thta· toyw ek toy diabathri·oy toyw