title: Odločba Komisije z dne 22. aprila 1998 o dajanju gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija Bt-11) na podlagi Direktive Sveta 90/220/EGS na trgBesedilo velja za EGP

text: 03/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 73 31998D0292 L 131/28 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 5. 5. 1998 o dajanju gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija Bt-11) na podlagi Direktive Sveta ODLOČBA KOMISIJE z dne 22. aprila 1998 90/220/EGS na trg (Besedilo velja za EGP) (98/292/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 90/220/EGS z dne 23. aprila 1990 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organi- zmov v okolje (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direk- tivo Komisije 97/35/ES (2), in zlasti člena 13 Direktive, ker členi 10 do 18 Direktive 90/220/EGS določajo postopek Skupnosti, ki pristojnim organom države članice omogoča, da odobrijo dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjene organizme ali so sestavljeni iz njih, na trg; ker se je prijava o dajanju takega proizvoda na trg vložila pri pristojnih organih Združenega kraljestva; ker je bil proizvod prijavljen, kakor da se bo pri uvozu in skla- diščenju v okolju z njim ravnalo v skladu z njegovo uporabo kot živalsko krmo ter za proizvodnjo industrijskih in živilskih proizvodov, ne pa za nadaljnjo proizvodnjo zrnja; ker so pristojni organi Združenega kraljestva o tem Komisiji naknadno poslali dokumentacijo z ugodnim mnenjem; ker so pristojni organi drugih držav članic podali ugovore na navedeno dokumentacijo; ker je prijavitelj, zato ker bo proizvod prišel na trg Skupnosti pomešan z drugim zrnjem koruze, vključno z zrnjem negensko spremenjene koruze, naknadno spremenil predlagano označe- vanje v prvotnem dosjeju, kakor sledi: — izvoznikom iz držav, v katerih proizvod pridelujejo, uvoznikom v Skupnost ter živilskopredelovalni industriji in industriji predelave krme v Skupnosti se bo predložila proizvodna dokumentacija, ki jih bo seznanila s tem, da je lahko proizvod prisoten v pošiljkah koruze v razsutem stanju, — predložena proizvodna dokumentacija bo med drugim vsebovala informacijo, da je bil proizvod proizveden z gensko spremembo, kakor informacije o možnih uporabah proizvoda, tudi — v proizvodni dokumentaciji bo prav tako navedeno, da se lahko v Skupnosti uporabljajo posebne zahteve glede ozna- čevanja za proizvode, pridobljene iz koruze linije Bt-11; ker je prijavitelj naknadno dopolnil prvotno dokumentacijo z dodatnimi informacijami; ker mora Komisija v skladu s členom 13(3) Direktive 90/220/EGS sprejeti sklep v skladu s postopkom, določenim v členu 21 navedene direktive; ker je Komisija ustrezne znanstvene odbore, ustanovljene s Sklepom Komisije 97/579/ES (3), zaprosila za mnenje o tej dokumentaciji; ker je Znanstveni odbor za rastline 10. februarja 1998 dal mnenje, da ni nobenega razloga za domnevo, da bi uvoz tega proizvoda za enako uporabo kot katero koli drugo koruzno zrnje verjetno škodljivo vplival na zdravje ljudi in okolje; ker je Komisija po proučitvi vsakega od ugovorov, danih glede na določbe Direktive 90/220/EGS, informacij, predloženih v dokumentaciji, ter mnenja Znanstvenega odbora za rastline ugotovila, da ni nobenega razloga za domnevo, da bo prišlo do kakršnih koli škodljivih učinkov na zdravje ljudi ali okolje zaradi vnosa sintetičnega gena cryIA (b), ki kaže odpornost proti nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, in sintetičnega pat gena, ki kaže povečano toleranco do glufosinat-amonijevih herbicidov, v koruzo; ker člen 11(6) in člen 16(1) Direktive 90/220/EGS) zagotavljata dodatne zaščitne ukrepe za primer, da bodo na voljo nove informacije o tveganjih, ki jih predstavlja proizvod; ker so ukrepi, predvideni v tej direktivi, v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega po členu 21 Direktive 90/220/EGS, (1) UL L 117, 8. 5. 1990, str. 15. (2) UL L 169, 27. 6. 1997, str. 72. (3) UL L 237, 28. 8. 1997, str. 18. 74 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 23 SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 1. Brez poseganja v drugo zakonodajo Skupnosti, zlasti Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (1), ter ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena, pristojni organi Združenega kraljestva dajejo dovoljenje za dajanje na trg naslednjega proizvoda, ki ga je prijavilo podjetje Novartis Seeds Inc. (Ref. C/GB/96/M4/1): zrnje gensko spremenjene koruze linije Bt-11, ki vsebuje: (a) sintetično različico gena cryIA (b), pridobljenega iz Bacillus thrungiensis, podvrsta kurstaki, sev HD1, pod nadzorom promoterja 35S iz cvetačnega mozaičnega virusa, in introna IVS 6 iz gena dehidrogenaze koruznega alkohola ter termi- natorja sekvence nopalin-sintaze Agrobacterium tumefaciens, in (b) sintetično verzijo pat gena, pridobljenega iz Streptomyces viridochromogenes, pod nadzorom promoterja 35S iz cvetač- nega mozaičnega virusa, introna IVS 2 iz gena dehidroge- naze koruznega alkohola ter terminatorja sekvence nopalin- sintaze Agrobacterium tumefaciens. 2. Dovoljenje vključuje zrnje potomcev, pridobljenih iz križanja koruze linije Bt-11 s katero koli tradicionalno vzgo- jeno koruzo, uvoženo v Skupnost. Dovoljenje vključuje dajanje proizvoda na trg za uporabo 3. kot katero koli drugo koruzno zrnje, vendar ne za pridelavo. Člen 2 Ta odločba je naslovljena na države članice. V Bruslju, 22. aprila 1998 Za Komisijo Ritt BJERREGAARD Članica Komisije (1) UL L 43, 14. 2. 1997, str. 1


title: Rozhodnutie Komisie z 22. apríla 1998 o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice (Zea mays L. T25) na trh podľa smernice Rady 90/220/EHSText s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
France
food inspection
genetically modified organism
maize
market approval

formats: html pdf print

text: 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 75 31998D0293 L 131/30 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 5. 5. 1998 ROZHODNUTIE KOMISIE z 22. apríla 1998 o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice (Zea mays L. T25) na trh podľa smernice Rady 90/220/EHS (Text s významom pre EHP) (98/293/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, keďže oznamovateľ následne doplnil pôvodnú dokumentáciu ďalšími informáciami; so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 90/220/EHS z 23. apríla 1990 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia (1), naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 97/35/ES (2), a najmä na jej článok 13, keďže články 10 až 18 smernice 90/220/EHS ustanovujú postup spoločenstva umožňujúci príslušným orgánom člen- ského štátu udeliť súhlas s uvedením výrobkov obsahujúcich geneticky modifikované organizmy, alebo z nich pozostávajú- cich, na trh; keďže oznámenie týkajúce sa uvedenia takéhoto produktu na trh bolo predložené príslušným orgánom Francúzska; keďže príslušné orgány Francúzska následne postúpili prípad ďalej Komisii so súhlasným stanoviskom; keďže príslušné orgány iných členských štátov vzniesli voči tomuto prípadu námietky; keďže oznamovateľ následne pozmenil navrhované označenie v pôvodnej dokumentácii takto: — uviesť na vreciach so semenom, ktoré budú predané farmárom, že výrobok bol geneticky modifikovaný tak, aby bol znášanlivý s herbicídom glufosinát amónny, — označiť na štítkoch príslušných vriec, ktoré budú predané farmárom, alebo v sprievodnej dokumentácii, že z dôvodu pôvodnej genetickej modifikácie sa môžu osobitné požia- davky na označovanie použiť aj pre zožatú úrodu a — poskytnúť informáciu o geneticky modifikovanej úrode, ktorá je predmetom tohto oznámenia a ktorá sa vyrába prostredníctvom alebo v licencii Hoechst Schering AgrEvo GmbH mimo spoločenstva, tým spoločnostiam, ktoré sú známe ako dovozcovia uvedenej úrody na spracovanie do spoločenstva; keďže je preto v súlade s článkom 13 ods. 3 smernice 90/220/EHS Komisia povinná rozhodnúť v súlade s postupom ustanoveným v článku 21 tejto smernice; keďže Komisia požiadala k tomuto prípadu o stanovisko príslušné vedecké výbory zriadené rozhodnutím Komisie 97/579/ES (3); keďže v stanovisku Vedeckého výboru pre rastliny doručenom 10. februára 1998 sa konštatovalo, že neexistuje dôvod veriť tomu, že dovoz výrobku s cieľom jeho spracovania by mohol mať účinky na ľudské zdravie alebo životné prostredie; keďže Komisia, posúdiac každú z námietok podaných na základe smernice 90/220/EHS, ako i informácie doložené k prípadu a stanovisko Vedeckého výboru pre rastliny, prišla k záveru, že neexistuje dôvod veriť tomu, že zavedenie génu, ktorý kóduje fosfinotricínacetyltransferázu a skráteného génu, ktorý kóduje beta-laktamázu do kukurice, bude mať nepriaz- nivé účinky na ľudské zdravie alebo životné prostredie; keďže povolenie chemických herbicídov, ktoré sa použijú na rastliny, a posúdenie dosahu ich použitia na ľudské zdravie a životné prostredie patrí do pôsobnosti smernice Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (4), naposledy zmenenej a doplnenej smernicou Komisie 97/73/ES (5), a nie do pôsobnosti smernice 90/220/ES; keďže článok 11 ods. 6 a článok 16 ods. 1 smernice 90/220/EHS poskytuje dodatočné záruky v prípade, ak sa stanú dostupné nové informácie o rizikách spojených s pro- duktom; keďže opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeným podľa článku 21 smernice 90/220/EHS, (1) Ú. v. ES L 117, 8. 5. 1990, s. 15. (2) Ú. v. ES L 169, 27. 6. 1997, s. 72. (3) Ú. v. ES L 237, 28. 8. 1997, s. 18. (4) Ú. v. ES L 230, 19. 8. 1991, s. 1. (5) Ú. v. ES L 353, 24. 12. 1997, s. 26. 76 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 b) skrátený gén, ktorý kóduje beta-laktamázu, ktorý tvorí približne 25 % génu z 5‘ konca, ktorý, keď je úplný, kóduje betalaktáznu antibiotickú odolnosť a Col E1 pôvod repli- kácie pUC. Súhlas sa vzťahuje na akékoľvek progény odvodené z krí- 2. žencov produktu tradične pestovanej kukurice. Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. Článok 2 V Bruseli 22. apríla 1998 Za Komisiu Ritt BJERREGAARD člen Komisie PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1. Bez toho, aby boli dotknuté iné právne predpisy spolo- čenstva, najmä smernice Rady 66/402/EHS (1) a 70/457/EHS (2) a nariadenie (ES) č. 258/97 (3), a s výhradou odseku 2 tohto článku, príslušné orgány Francúzska udelia súhlas s uvedením tohto produktu, oznámeného spoločnosťou AgrEvo France (Ref. C/F/95/12/07), na trh: Európskeho parlamentu a Rady semeno a zrno geneticky modifikovanej kukurice (Zea mays L. ) so zvýšenou znášanlivosťou s glufosinátom amónnym, odvo- denej z línie kukurice HE/89 transformačný rad T25, ktorá bola transformovaná použitím plazmidu pUC/Ac, obsahujúce: a) syntetický pat gén, ktorý kóduje fosfinotricínacetyltransfe- rázu podľa promotora 35S a koncových sekvencií z mozai- kového vírusu karfiolu a (1) Ú. v. ES 125, 11. 7. 1966, s. 2309/66. (2) Ú. v. ES L 225, 12. 10. 1970, s. 1. (3) Ú. v. ES L 43, 14. 2. 1997, s. 1


title: 98/295/CE: Décision de la Commission du 22 avril 1998 relative à l'agrément de l'Hellenic Register of Shipping arrêtée conformément à la directive 94/57/CE du Conseil (Le texte en langue grecque est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Greece
application of EU law
prevention of pollution
supervisory body
transport safety
vessel

text: L 131/34 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 5. 5. 98 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 22 avril 1998 relative (cid:133) l’agr(cid:130)ment de l’Hellenic Register of Shipping arr(cid:136)t(cid:130)e conform(cid:130)ment (cid:133) la directive 94/57/CE du Conseil (Le texte en langue grecque est le seul faisant foi. ) (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (98/295/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la directive 94/57/CE du Conseil du 22 novembre 1994 (cid:130)tablissant des r(cid:138)gles et normes communes concer- nant les organismes habilit(cid:130)s (cid:133) effectuer l’inspection et la visite des navires et les activit(cid:130)s pertinentes des adminis- trations maritimes (1), et notamment son article 4, para- graphe 3, consid(cid:130)rant que l’article 4, paragraphe 3, de la directive 94/57/CE dispose que les (cid:144)tats membres peuvent soumettre (cid:133) la Commission une demande d’agr(cid:130)ment d’une dur(cid:130)e de trois ans pour les organismes qui r(cid:130)- pondent (cid:133) tous les crit(cid:138)res de l’annexe autres que ceux qui sont vis(cid:130)s aux points 2 et 3 de la section «Dispositions g(cid:130)n(cid:130)rales» de ladite annexe; consid(cid:130)rant que la Commission a v(cid:130)rifi(cid:130) que l’Hellenic Register of Shipping, qui avait (cid:130)t(cid:130) notifi(cid:130) ant(cid:130)rieurement sur la base de l’article 4, paragraphe 2, de la directive du Conseil 94/57/CE, remplit tous les crit(cid:138)res de l’annexe de ladite directive autres que ceux qui sont vis(cid:130)s aux points 2 et 3 de la section «Dispositions g(cid:130)n(cid:130)rales» de ladite annexe; consid(cid:130)rant que la Gr(cid:138)ce a pr(cid:130)sent(cid:130) une demande en vue d’adapter l’agr(cid:130)ment de l’Hellenic Register of Shipping en vertu de l’article 4, paragraphe 3, de la directive pr(cid:130)cit(cid:130)e; consid(cid:130)rant que les dispositions de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) cr(cid:130)(cid:130) par l’article 7 de la directive 94/57/CE, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier L’Hellenic Register of Shipping est agr(cid:130)(cid:130) conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 4, paragraphe 3, de la directive 94/57/CE pour une dur(cid:130)e de trois ans (cid:133) partir du 22 avril 1998. Article 2 Les effets de cet agr(cid:130)ment sont limit(cid:130)s (cid:133) la Gr(cid:138)ce. Article 3 La R(cid:130)publique hell(cid:130)nique est destinataire de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Fait (cid:133) Bruxelles, le 22 avril 1998. Par la Commission Neil KINNOCK Membre de la Commission (1) JO L 319 du 12. 12. 1994, p. 20


title: Reglamento (CE) nº 847/98 de la Comisión de 22 de abril de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 3201/90 sobre modalidades de aplicación para la designación y presentación de los vinos y mostos de uva

eurovoc_concepts:
designation of origin
fruit product
grape
labelling
preparation for market
wine

text: L 120/14 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 4. 98 REGLAMENTO (CE) No 847/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 22 de abril de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CEE) no 3201/90 sobre modalidades de aplicaci(cid:155)n para la designaci(cid:155)n y presentaci(cid:155)n de los vinos y mostos de uva LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 822/87 del Consejo, de 16 de marzo de 1987, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com ´un del mercado vitivin(cid:146)cola (1), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2087/97 (2), y, en particular, el apartado 5 de su art(cid:146)culo 72, Considerando que el Reglamento (CEE) no 2392/89 del Consejo (3), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1427/96 (4), establece las normas generales para la designaci(cid:155)n y presentaci(cid:155)n de los vinos y mostos de uva; Considerando que el Reglamento (CEE) no 3201/90 de la Comisi(cid:155)n (5), cuya ´ulima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2543/97 (6), establece disposiciones de aplicaci(cid:155)n para la designaci(cid:155)n y presentaci(cid:155)n de los vinos y mostos de uva; Considerando que Eslovenia ha solicitado la adaptaci(cid:155)n de los anexos I y IV del Reglamento (CEE) no 3201/90 en lo que se refiere a las indicaciones relativas a una calidad superior a y las variedades de vid, con sus correspondientes sin(cid:155)nimos, que pueden utilizarse para los vinos eslovenos; que est ´a justificado atender a esta petici(cid:155)n; Considerando que Canad ´a ha presentado una solicitud para su inclusi(cid:155)n en la lista a que se hace referencia en la letra a) del apartado 1 del art(cid:146)culo 29 del Reglamento (CEE) no 2392/89 entre los indicaciones geogr ´aficas de conformidad con el Acuerdo relativo a los aspectos de los derechos de propiedad intelectual relacionados con el comercio («Acuerdo ADPIC») y en la lista de terceros pa(cid:146)ses que pueden indicar los nombres de las variedades de uva en la etiqueta; que est ´a justificado atender a esta petici(cid:155)n a proceder a la inclusi(cid:155)n de Canad ´a en la parte A. 1 del anexo II y en el anexo IV del Reglamento (CEE) no 3201/90; terceros pa(cid:146)ses que utilizan las Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n del vino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El Reglamento (CEE) no 3201/90 quedar ´a modificado como sigue: 1) En el anexo I, el t(cid:146)tulo «17. ESLOVENIA» se sustituir ´a por el texto siguiente: «17. ESLOVENIA — Kakovostno vino z geografskim poreklom / kakovostno vino ZGP — Kakovostno vino s kontroliranim in zaˇscitenim geografskim poreklom — Vrhunsko vino z geografskim poreklom / vrhunsko vino ZGP — Trgatev v polni zrelosti — Pozna trgatev — Izbor (1) DO L 84 de 27. 3. 1987, p. 1. (2) DO L 292 de 25. 10. 1997, p. 1. (3) DO L 232 de 9. 8. 1989, p. 13. (4) DO L 184 de 24. 7. 1996, p. 3. (5) DO L 309 de 8. 11. 1990, p. 1. (6) DO L 347 de 18. 12. 1997, p. 24. 23. 4. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 120/15 — Izbor grozdov — Jagodni izbor — Trgatev suhih jagod — Suhi jagodni izbor — Ledeno vino — Staro vino — Arhivsko vino — Kontrolirano poreklo — Slamnato vino, slamno vino — Penina — Kakovostno penece vino z geografskim poreklom — Mlado vino — Vino iz suˇsenega grozdja — Teran — Cvicek». 2) En el anexo II, se a ˜nadir ´a el siguiente punto 12 en la parte A. 1. «12. CANAD (cid:1)A». 3) El anexo IV quedar ´a modificado como sigue: a) El t(cid:146)tulo «33. ESLOVENIA» se sustituir ´a por el texto siguiente: Nombre de las variedades admitidas en la Comunidad «33. ESLOVENIA Sin(cid:155)nimos admitidos Laˇski rizling Italijanski rizling, Laski rizling, Laski riesling, Welschriesling Renski rizling Riesling, White Riesling, Weißer Riesling Sauvignon Beli pinot Sivi pinot Chardonnay Sauvignon blanc, Weißsauvignon, Weißer Sauvignon, Fum(cid:130) blanc Beli burgundec, Pinot blanc, White pinot, Weißburgunder, Weißer Burgunder, Pinot bianco Pinot gris, Pinot grigio — Rumeni muˇskat Yellow muscat, Muskateller, Gelber Muskateller Traminec Rdeci traminec, Diˇseci traminec, Gew(cid:129)rztraminer Zeleni silvanec Silvanec, Green Sylvaner, Gr(cid:129)ner Silvaner, Sylvaner, Silvaner, Green silvaner (cid:7)Sipon Mosler, Furmint Muˇskat Ottonel Muscat-Ottonel, Muskat-Ottonel Ranina Rizvanac Modri pinot Frankinja Portugalka Kraljevina Zametovka Zlahtnina Kerner Bouvier, Bouviejeva ranina, Radgonska ranina, Bouviertraube, Bouvier ranina, Bouviejeva rana Rizvaner, M(cid:129)ller-Thurgau, Rivaner Pinot noir, Sp(cid:132)tburgunder, Blauer Sp(cid:132)tburgunder, Pinot nero Modra frankinja, Frankovka, Blaufr(cid:132)nkisch Modra portugalka, Portugieser, Blauer Portugieser, Portugais bleu Rdeca kraljevina Zametna crnina, Modra kaucina, Modra kavcina, Kavcina, Kaucina, Zametasta crnina, Crnina Chasselas, Gutedel L 120/16 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 4. 98 Nombre de las variedades admitidas en la Comunidad Sin(cid:155)nimos admitidos Ranfol Gamay (cid:7)Sentlovrenka Zweigelt Rumeni plavec Rebula Malvazija Belina, (cid:7)Stajerska belina Game, Gamay noir St. Laurent, Saint Laurent — — Ribolla, Rebolla, Rumena rebula, Zlata rebula Istrska bela malvazija, Istrska malvazija Cabernet sauvignon Kabernet, Cabernet, Kabernet sauvignon Prosecco Refoˇsk Cabernet franc Pinela Zelen Pikolit Merlot Barbera Malocrn Glera Refoˇsko, Refosco, Refosko, Mondeuse — Pinella — — — Barbera nera Picola nera» b) Se a ˜nadir ´a el t(cid:146)tulo «34. CANAD (cid:1)A»: Nombre de las variedades admitidas en la Comunidad Sin(cid:155)nimos admitidos «34. CANAD (cid:1)A Agria Aligot(cid:130) Auxerrois Blauburger Bacchus Baco Noir Cabernet Franc Cabernet Cabernet Sauvignon Cabernet Chardonnay Pinot Chardonnay Chardonnay Musqu(cid:130) Chasselas Dor(cid:130), Gutedel, Weißer Gutedel Colombar Gamay Chasselas Chenin Blanc Colombard Corvina Dolcetto Dornfelder Dunkelfelder Ehrenfelser Faberrebe Furmint Gamay Noir Garganega Gew(cid:129)rztraminer Goldburger 23. 4. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 120/17 Nombre de las variedades admitidas en la Comunidad Gr(cid:129)ner Veltliner Helfensteiner Heroldrebe Kerner Lemberger Madeleine Angevine Madeleine Sylvaner Malbec Malvasia Melon Merlot Morio-Muskat M(cid:129)ller-Thurgau Mtsvane Muscat Blanc Muscat-Ottonel Optima Oraniensteiner Ortega Perle of C’saba Petite Sirah Petit Verdot Pinot Blanc Pinot Gris Pinot Meunier Pinot Noir Pinotage Refosco Riesling Riesling italico Rkatsiteli Rotberger St. Laurent Samtrot Sangiovese Sauvignon Blanc Savagnin Scheurebe Schiava Grossa Sch(cid:148)nburger S(cid:130)millon Sereksia Chornaya Siegerrebe Sylvaner Syrah Trebbiano Trollinger Vidal Blanc Zefir Zengo Zinfandel Zweigelt Viognier» Sin(cid:155)nimos admitidos Veltliner Limberger, Blaufr(cid:132)nkisch, K(cid:130)kfrankos Malbeck Malvasia Bianca Muscat Rivaner Matsvani Muskateller, Gelber Muskateller, Muscat, Yellow Muscat, Muskotaly Pearl of C’saba Weißburgunder, Pinot Bianco Rul(cid:132)nder, Pinot Grigio, Grauer Burgunder Meunier, M(cid:129)llerrebe, Schwarzriesling Blauer Sp(cid:132)tburgunder, Sp(cid:132)tburgunder, Blauburgunder, Pinot Nero White Riesling Welschriesling Fum(cid:130) Blanc Großvernatsch S(cid:130)millon Blanc Silvaner Shiraz, Sirah Ugni Blanc Vidal Blauer Zweigelt, Zweigeltrebe L 120/18 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 4. 98 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el s(cid:130)ptimo dia siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 22 de abril de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n


title: Verordening (EG) nr. 846/98 van de Commissie van 22 april 1998 tot aanpassing van Verordening (EG) nr. 2008/97 van de Raad en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 151/98

eurovoc_concepts:
Türkiye
cereals
customs duties
import
olive oil
originating product

text: 23. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 120/13 VERORDENING (EG) Nr. 846/98 VAN DE COMMISSIE van 22 april 1998 tot aanpassing van Verordening (EG) nr. 2008/97 van de Raad en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 151/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2008/97 van de Raad van 9 oktober 1997 tot vaststelling van uitvoeringsbepalingen van de speciale regeling voor de invoer van olijfolie en van bepaalde andere landbouwproducten van oorsprong uit Turkije (1), inzonderheid op artikel 8, Overwegende dat bij Besluit nr. 1/98 van de Associatie- raad EG-Turkije van 25 februari 1998 betreffende de handelsregeling voor landbouwproducten (2) onder meer de sinds 1 januari 1998 geldende preferenti(cid:137)le regeling voor de invoer van olijfolie van oorsprong uit Turkije is ingesteld; Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 2008/97 is bepaald dat bij wijziging van de voorwaarden van de speciale regelingen waarin de Associatieovereenkomst voorziet, met name van de bedragen, en bij sluiting van een nieuwe overeenkomst de aanpassingen van deze verordening door de Commissie kunnen worden vastge- steld via de procedure van artikel 38 van Verordening nr. laatstelijk gewijzigd bij 136/66/EEG van de Raad (3), Verordening (EG) nr. 1581/96 (4); Overwegende dat bij de ter uitvoering van Besluit nr. 1/98 vastgestelde speciale regeling voor de invoer van olijfolie van oorsprong uit Turkije onder meer de bedragen van de met ingang van 1 januari 1998 geldende verlagingen van het douanerecht zijn gewijzigd; dat Verordening (EG) nr. 2008/97 bijgevolg moet worden aangepast door de op grond van Besluit nr. 1/77 van de Associatieraad EG- Turkije (5) vastgestelde bedragen te vervangen door deze verlagingen; Overwegende dat de voorwaarden van de bij Besluit nr. 1/98 ingestelde speciale regeling voor de invoer van olijf- olie van oorsprong uit Turkije de verlaging van het doua- nerecht niet langer afhankelijk stellen van de toepassing van een bijzondere uitvoerheffing in Turkije; dat Verorde- ning (EG) nr. 151/98 van de Commissie (6) bijgevolg moet worden ingetrokken; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor oli(cid:137)n en vetten, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Verordening (EG) nr. 2008/97 wordt als volgt aangepast: 1. In artikel 2, lid 1, wordt het bedrag „0,7245 ECU per 100 kg” vervangen door „10 %”. 2. In artikel 2 worden de leden 2 en 3 geschrapt. 3. In artikel 3, leden 1 en 2, worden de respectieve bedragen „3,723 ECU per 100 kg” en „7,003 ECU per 100 kg” vervangen door „5 %”. Artikel 2 Verordening (EG) nr. 151/98 wordt ingetrokken. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 april 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 284 van 16. 10. 1997, blz. 17. (2) PB L 86 van 20. 3. 1998, blz. 1. (3) PB 172 van 30. 9. 1966, blz. 3025/66. (4) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 11. (5) PB L 278 van 29. 10. 1977, blz. 13. (6) PB L 18 van 23. 1. 1998, blz. 6


title: Regulamento (CE) nº 845/98 da Comissão de 22 de Abril de 1998 que fixa, a título do Regulamento (CE) nº 411/97, o limite máximo de ajuda financeira comunitária conceder às organizações de produtores que constituíram um fundo operacional para 1997

eurovoc_concepts:
EU aid
financial aid
operational programme
producer organisation

text: L 120/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 4. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 845/98 DA COMISS(cid:212)O de 22 de Abril de 1998 que fixa, a t(cid:146)tulo do Regulamento (CE) nº 411/97, o limite m(cid:145)ximo de ajuda financeira comunit(cid:145)ria conceder (cid:133)s organiza(cid:135)(cid:210)es de produtores que constitu(cid:146)ram um fundo operacional para 1997 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 411/97 da Comiss(cid:209)o, de 3 de Mar(cid:135)o de 1997, que estabelece as regras de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CE) nº 2200/96 do Conselho, no que respeita aos programas operacionais, aos fundos operacionais e (cid:133) ajuda financeira comunit(cid:145)ria (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 214/98 (2), e nomeadamente o seu artigo 10º, Considerando que o nº 1 do artigo 15º do Regulamento (CE) nº 2200/96 do Conselho (3), alterado pelo Regula- mento (CE) nº 2520/97 da Comiss(cid:209)o (4), prev(cid:136) a concess(cid:209)o de uma ajuda financeira comunit(cid:145)ria (cid:133)s organi- za(cid:135)(cid:210)es de produtores que constituam um fundo opera- cional; que o nº 5 desse artigo prev(cid:136) que, at(cid:130) 1999, o valor m(cid:145)ximo da ajuda financeira fica limitado a 4 % do valor do produ(cid:135)(cid:209)o comercializada de cada organiza(cid:135)(cid:209)o de produtores, na condi(cid:135)(cid:209)o de o montante total das ajudas financeiras representar menos de 2 % do total do volume de neg(cid:155)cios do conjunto das organiza(cid:135)(cid:210)es de produtores; que, a partir de 1999, os 4 % passar(cid:209)o a 4,5 % e a percen- tagem do total do volume de neg(cid:155)cios passar(cid:145) de 2 % para 2,5 %; Considerando que, de acordo com informa(cid:135)(cid:210)es transmi- tidas (cid:133) Comiss(cid:209)o pelos Estados-membros, em aplica(cid:135)(cid:209)o do artigo 10º do Regulamento (CE) nº 411/97, as ajudas financeiras solicitadas a t(cid:146)tulo de 1997 pelas organiza(cid:135)(cid:210)es de produtores ascendem a 199,20 milh(cid:210)es de ecus para um volume de neg(cid:155)cios total do conjunto das organiza- (cid:135)(cid:210)es de produtores de 10 921 milh(cid:210)es de ecus; que, por conseguinte, (cid:130) conveniente fixar o limite m(cid:145)ximo da ajuda financeira comunit(cid:145)ria supracitada a 4 % do valor da produ(cid:135)(cid:209)o comercializada de cada organiza(cid:135)(cid:209)o de produtores, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Para os pedidos de ajuda referentes a 1997, o limite m(cid:145)ximo de ajuda financeira comunit(cid:145)ria referida no nº 1 do artigo 15º do Regulamento (CE) nº 2200/96 ser(cid:145) de 4 % do valor comercializado de cada organiza(cid:135)(cid:209)o de produtores. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 22 de Abril de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 62 de 4. 3. 1997, p. 9. (2) JO L 214 de 29. 1. 1998, p. 10. (3) JO L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. (4) JO L 346 de 17. 12. 1997, p. 41


title: Kommissionens förordning (EG) nr 845/98 av den 22 april 1998 om fastställande enligt förordning (EG) nr 411/97 av taket för det ekonomiska gemenskapsstöd som beviljas de producentorganisationer som inrättade en driftsfond under år 1997

text: L 120/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 845/98 av den 22 april 1998 om fastst(cid:132)llande enligt f(cid:148)rordning (EG) nr 411/97 av taket f(cid:148)r det ekonomiska gemenskapsst(cid:148)d som beviljas de producentorganisationer som inr(cid:132)ttade en driftsfond under (cid:134)r 1997 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 411/97 av den 3 mars 1997 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 med avseende p(cid:134) verksamhetsprogram, driftsfonder och ekonomiskt st(cid:148)d fr(cid:134)n gemenskapen (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 214/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 10 i denna, och med beaktande av f(cid:148)jande: Enligt artikel 15. 1 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 (3), senast (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rording (EG) nr 2520/97 (4), skall ett ekonomiskt gemenskapsst(cid:148)d beviljas de producentorganisationer som inr(cid:132)ttar en driftsfond. Enligt punkt 5 i samma artikel skall taket f(cid:148)r det ekono- miska st(cid:148)det till och med 1999 vara h(cid:148)gst 4 % av v(cid:132)rdet av varje producentorganisations saluf(cid:148)rda produktion, om det totala ekonomiska st(cid:148)dbeloppet utg(cid:148)r mindre (cid:132)n 2 % av samtliga producentorganisationers totala oms(cid:132)ttning. Fr(cid:134)n och med 1999 h(cid:148)js procentsatsen fr(cid:134)n 4 % till 4,5 % samtidigt som procentsatsen av den totala oms(cid:132)tt- ningen h(cid:148)js fr(cid:134)n 2 % till 2,5 %. Enligt den information som medlemsstaterna l(cid:132)mnat till kommissionen i enlighet med artikel 10 i f(cid:148)rordning (EG) nr 411/97 uppg(cid:134)r det ekonomiska st(cid:148)d som producentor- ganisationerna ans(cid:148)kt om under 1997 till 199,20 miljoner ecu totala oms(cid:132)ttnig p(cid:134) 10 921 miljoner ecu. Taket f(cid:148)r det ekono- miska gemenskapsst(cid:148)det b(cid:148)r allts(cid:134) fastst(cid:132)llas till 4 % av v(cid:132)rdet av varje producentorganisations saluf(cid:148)rda produk- tion. producentorganisationers samtliga f(cid:148)r H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Det ekonomiska gemenskapsst(cid:148)d som avses i artikel 15. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 skall vara h(cid:148)gst 4 % av v(cid:132)rdet av varje producentorganisations saluf(cid:148)rda produk- tion f(cid:148)r de st(cid:148)dans(cid:148)kningar som avser (cid:134)r 1997. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 22 april 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 62, 4. 3. 1997, s. 9. (2) EGT L 214, 29. 1. 1998, s. 10. (3) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (4) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 41


title: Komisijas Lēmums (1998. gada 22. aprīlis) par ģenētiski modificētas kukurūzas (Zea mays L. T25) laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/220/EEKDokuments attiecas uz EEZ

text: 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 75 31998D0293 L 131/30 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 5. 5. 1998. KOMISIJAS LĒMUMS (1998. gada 22. aprīlis) par ģenētiski modificētas kukurūzas (Zea mays L. T25) laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/220/EEK (Dokuments attiecas uz EEZ) (98/293/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, tā kā iesniedzējs attiecīgi papildināja oriģinālo dokumentāciju ar sīkāku informāciju; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, aprīļa Direktīvu ņemot vērā Padomes 1990. gada 23. 90/220/EEK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izlaišanu vidē (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/35/EK (2), un jo īpaši tās 13. pantu, tā kā Direktīvas 90/220/EEK 10. līdz 18. pantā ir noteikta Kopienas procedūra, kādā dalībvalstu kompetentās iestādes dod piekrišanu laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem; tā kā paziņojums par šāda produkta laišanu tirgū ir iesniegts Francijas kompetentajām iestādēm; tā kā Francijas kompetentās iestādes pēc tam ir iesniegušas Komisijai dokumentāciju ar labvēlīgu atzinumu par to; tā kā citu dalībvalstu kompetentās iestādes ir cēlušas iebildumus pret minēto dokumentāciju; tā kā iesniedzējs attiecīgi šādi pārveidoja sākotnējā dokumentā- cijā piedāvāto marķējumu: — uz sēklu maisiņiem, kas paredzēti pārdošanai zemniekiem, norāda, ka produkts ir ģenētiski modificēts, lai padarītu to izturīgu pret glufozinātamonija herbicīdu, tā kā tāpēc saskaņā ar Direktīvas 90/220/EEK 13. panta 3. punktu Komisijai ir jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta minētās direktīvas 21. pantā; tā kā Komisijai bija vajadzīgs attiecīgās ar Komisijas Lēmumu 97/579/EK (3) izveidotās zinātniskās komitejas atzinums par šo dokumentāciju; tā kā 1998. gada 10. februārī atzinumu sniedza Augu zinātniskā komiteja, kura secināja, ka nav iemesla pieļaut iespēju, ka šā produkta laišana tirgū varētu negatīvi ietekmēt cilvēku veselību vai vidi; tā kā Komisija, pārbaudot katru iebildumu, kas celts saistībā ar Direktīvu 90/220/EEK, dokumentācijā sniegto informāciju un Augu zinātniskās komitejas ir nonākusi pie slēdziena, ka nav iemesla pieļaut iespēju, ka, kukurūzai ieviešot gēnu kodēšanu uz fosfinotricīnacetiltransferāzi un šķeltu gēnu kodēšanu uz betalaktamāzi, būs vērojama kāda negatīva ietekme uz cilvēku veselību vai vidi; atzinumu, tā kā atļauja ķīmisko herbicīdu lietošanai augiem un to izman- tošanas ietekmes novērtēšana uz cilvēku veselību un vidi attiecas uz darbības jomu Padomes 1991. gada 15. jūlija Direk- tīvai 91/414/EEK par līdzekļu laišanu tirgū (4), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/73/EK (5), bet nevis uz Direktīvas 90/220/EEK darbības jomu; augu aizsardzības — uz sēklu maisiņu etiķetes, kas paredzētas pārdošanai zemniekiem, vai uz pavaddokumentiem norāda, ka oriģi- nālas ģenētiskās modifikācijas dēļ, iespējams, būs piemēro- jamas īpašas marķēšanas prasības ievāktajam materiālam un tā kā Direktīvas 90/220/EEK 11. panta 6. punktā un 16. panta 1. punktā ir paredzēti papildu drošības pasākumi, ja kļūst pieejama jauna informācija par produkta radīto apdraudējumu; — uzņēmējsabiedrībām, kas pazīstamas kā attiecīgo kultūru importētājas pārstrādei Kopienā, nodrošina informāciju, kas attiecas uz ģenētiski modificētām kultūrām, saskaņā ar šo paziņojumu, kuras ārpus Kopienas ražojusi Hoechst Schering AgrEvo GmbH vai cits uzņēmums pēc tās licences; tā kā šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 90/220/EEK 21. pantu, (1) OV L 117, 8. 5. 1990. , 15. lpp. (2) OV L 169, 27. 6. 1997. , 72. lpp. (3) OV L 237, 28. 8. 1997. , 18. lpp. (4) OV L 230, 19. 8. 1991. , 1. lpp. (5) OV L 353, 24. 12. 1997. , 26. lpp. 76 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Neskarot citus Kopienas tiesību aktus, jo īpaši Padomes Direktīvas 66/402/EEK (1) un 70/457/EEK (2), un Eiropas Parla- menta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (3), un, ievērojot šā panta 2. punktu, Francijas kompetentās iestādes dod piekrišanu laist izziņotu produktu: tirgū šādu AgrEvo France (Ref. C/F/95/12/07) ģenētiski modificētas kukurūzas (Zea mays L. ) sēklas un labību ar palielinātu glufozinātamonija izturību, kas atvasināta no kukurūzas līnijas HE/89 pārveidošanas rezultātā T 25, kas pārveidots, izmantojot plazmīdu pUC/Ac, un satur: a) sintētisku Pat-gēnu, kas kodē fosfinotricīna acetiltransferāzi saskaņā ar promotora 35S noteikumiem un ziedkāpostu mozaīkas vīrusa terminatora sekvenci, un b) šķeltu betalaktamāzes gēnu, kam trūkst aptuveni 25 % no gēna no 5’ gala, kurš, kad ir vesels, kodē betalaktāma anti- biotiku rezistenci un pUC replikācijas Col E1 izcelsmi. 2. Piekrišana produkta laišanai tirgū attiecas uz jebkādiem atvasinātiem pēcnācējiem no produkta krustojumiem ar jebkuru tradicionāli audzētu kukurūzu. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. 2. pants Briselē, 1998. gada 22. aprīlī Komisijas vārdā — Komisijas locekle Ritt BJERREGAARD (1) OV 125, 11. 7. 1966. , 2309/66. lpp. (2) OV L 225, 12. 10. 1970, 1. lpp. (3) OV L 43, 14. 2. 1997. , 1. lpp


title: Verordnung (EG) Nr. 846/98 der Kommission vom 22. April 1998 zur Anpassung der Verordnung (EG) Nr. 2008/97 des Rates und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 151/98

text: 23. 4. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 120/13 VERORDNUNG (EG) Nr. 846/98 DER KOMMISSION vom 22. April 1998 zur Anpassung der Verordnung (EG) Nr. 2008/97 des Rates und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 151/98 DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2008/97 des Rates vom 9. Oktober 1997 mit Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zur Sonderregelung f(cid:129)r die Einfuhr von Oliven(cid:148)l und bestimmten anderen landwirtschaftlichen Erzeugnissen mit Ursprung in der T(cid:129)rkei (1), insbesondere auf Artikel 8, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Durch den Beschluß Nr. 1/98 des Assoziationsrates EG(cid:190) T(cid:129)rkei (2) wurde u. a. die pr(cid:132)ferentielle Einfuhr von Oliven(cid:148)l mit Ursprung in der T(cid:129)rkei ab 1. Januar 1998 geregelt. insbesondere Sonderregelungen, Werden die im Rahmen des Assoziierungsabkommens vorgesehenen die Betr(cid:132)ge, ge(cid:132)ndert oder wird ein neues Abkommen geschlossen, so erl(cid:132)ßt die Kommission gem(cid:132)ß der Verord- nung (EG) Nr. 2008/97 die sich daraus ergebenden (cid:142)nde- rungen nach dem Verfahren des Artikels 38 der Verord- nung Nr. 136/66/EWG des Rates (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1581/96 (4). Die Sonderregelung gem(cid:132)ß dem Beschluß Nr. 1/98 sieht vor, daß ab 1. Januar 1998 bei der Einfuhr von Oliven(cid:148)l aus der T(cid:129)rkei ge(cid:132)nderte Zollerm(cid:132)ßigungen gelten. Die Verordnung (EG) Nr. 2008/97 ist deshalb anzupassen und die gem(cid:132)ß dem Beschluß Nr. 1/77 des Assoziationsrates anwendbaren Zollerm(cid:132)ßigungen sind EG(cid:190)T(cid:129)rkei (5) durch die genannten Zollerm(cid:132)ßigungen zu ersetzen. Der Beschluß Nr. 1/98 sieht nicht mehr vor, daß die Erm(cid:132)ßigung der Z(cid:148)lle die Erhebung einer Ausfuhrson- derabgabe durch die T(cid:129)rkei voraussetzt. Die Verordnung (EG) Nr. 151/98 der Kommission (6) ist deshalb aufzu- heben. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Fette (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Verordnung (EG) Nr. 2008/97 wird wie folgt ge(cid:132)n- dert: 1. In Artikel 2 Absatz 1 wird der Betrag von 0,7245 ECU/100 kg ersetzt durch den Satz von 10 %. 2. In Artikel 2 werden die Abs(cid:132)tze 2 und 3 gestrichen. 3. In Artikel 3 Abs(cid:132)tze 1 und 2 werden die Betr(cid:132)ge von 3,723 ECU/100 kg und 7,003 ECU/100 kg jeweils ersetzt durch den Satz von 5 %. Artikel 2 Die Verordnung (EG) Nr. 151/98 wird aufgehoben. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Ver(cid:148)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt ab 1. Januar 1998. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 22. April 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 284 vom 16. 10. 1997, S. 17. (2) ABl. L 86 vom 20. 3. 1998, S. 1. (3) ABl. 172 vom 30. 9. 1966, S. 3025/66. (4) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 11. (5) ABl. L 278 vom 29. 10. 1977, S. 13. (6) ABl. L 18 vom 23. 1. 1998, S. 6


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Euroopan yhteisöjen taloudellinen tuki energia-alalle vuosina 1995-1997

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU financing
EU policy
EU programme
energy policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO it * Bryssel, 22. 04. 1998 KOM( 1998) 244 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUDELLINEN TUKI ENERGIA-ALALLE VUOSINA 1995-1997 EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUDELLINEN TUKI ENERGIA-ALALLE VUOSINA 1995-1997 SISÄLLYS 1. 2. JOHDANTO YHTEENVETO - Taulukkoyhteenveto - Tuet - Lainat - Takaukset - Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnetty taloudellinen tuki LUKUA; LUKUB: LUKUC: LUKUD: LUKU E; Energiapolitiikan rahoitus Euroopan laajuiset energiaverkot Energia-alan tutkimus ja kehitys Rakennerahastot Kansainvälisen yhteistyön rahoitusvälineet LUKU F; Hiilialan EHTY-tuet LUKUG: EIP:n lainat LUKUH; LUKUI: EHTY:n ja Euratomin lainat EIR:n takaukset s. 3 s. 4 s. 7 s. 9 s. 10 s. 14 s. 16 s. 18 s. 20 s. 23 s. 24 JOHDANTO Euroopan yhteisöillä on käytössään merkittäviä rahoitusvälineitä, joilla ne tukevat yhteisten politiikkojen toteuttamista. Energialla on strategista merkitystä yhteisöjen monien perustavoitteiden kannalta. Tämä koskee erityisesti talouskasvua, yhteenkuuluvuuden vahvistamista, elämänlaatua ja suhteita Euroopan unionin ulkopuolisiin maihin. Siksi yhteisöt ovat tukeneet ja tukevat jatkossakin taloudellisesti energia-alan toimintaa ja hankkeita. Euroopan unionin tähänastisessa energiapolitiikassa ovat korostuneet lähinnä seuraavat seikat, joihin sen energia-alalle antama tuki on perustunut: - tuontiriippuvuuden hallitseminen energian saannin varmistamiseksi - Euroopan energiamarkkinoiden yhdentyminen tavoitteena lisätä kilpailukykyä - energiaverkkojen kehittäminen yli rajojen ja alueilla, joiden energiaverkosto on puutteellinen - energia- ja ympäristötavoitteiden yhteensovittaminen kestävän kehityksen saavuttamiseksi - energia-alan teknologinen kehittäminen ja tutkimus Tämä vuosina 1995-1997 myönnettyä taloudellista tukea koskeva tiedonanto liittyy avoimempaan tiedottamiseen, jonka komissio aloitti tiedonannollaan "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin"1 , keskusteluihin, joita parhaillaan käydään ehdotuksesta neuvoston päätökseksi energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002)* ja kyseiseen päätökseen liittyvistä toimista, sekä pyrkimyksiin tähdentää energia-alan merkitystä monialaisista rahastoista ja rahoitusvälineistä myönnettävän tuen kohteena. KOM(97) 167 lopull. , 23. 4. 1997. KOM(97) 550 lopull. , 18. 11. 1997. YHTEENVETO 1. Tähän tiedonantoon on liitetty kaikki tilastot, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen taloudellista tukea energia-alalle vuosina 1995-1997. Tuen eri muotoja ovat avustukset (joita ei tarvitse maksaa takaisin), yhteisön osallistuminen sen kannalta merkityksellisiin hankkeisiin, lainat ja lainojen takaukset. Tapauksen mukaan tuki voi olla peräisin seuraavista lähteistä: - energia-alan erityisrahoitusvälineet, kuten Save-3, Aliéner-4, Synergy-5 ja TEN-Energia-6ohjelmat sekä hiilialan EHTY-tuet - muiden yhteisön sisäisten politiikkojen erityisrahoitusvälineet, joihin kuuluu myös energiaosa, kuten tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaan sisältyvä Joule-Thermie-ohjelma7 - monialaiset rahoitusvälineet, Euroopan investointipankki, joiden keinovalikoimaan kuuluvat energia-alan kehitys- ja investointituki rakennerahastot kuten ja - kansainvälisen yhteistyön erityisrahoitusvälineet, joihin kuuluu myös energiaosa, kuten Phare-8 ja Tacis-9ohjelmat ja Euroopan kehitysrahasto (EKR) Energia-alan eri rahoitusvälineistä saamat tuet RAHOITUSVALINEET I TUET A. Energiapoliittinen rahoitus B. Euroopan laajuiset energiaverkot C. Energia-alan tutkimus ja kehitys D. Rakennerahastot E. Kansainvalisen yhteistyon rahoitusvalineet F. Hiilialan EHTY-tuet O LAINAT G. EIP:n lainat H. EHTY:n ja Euratomin lainat ID TAKAUKSET 1 EIR:n takaukset (miljoonaa ecua) 1995 1848,6 41,7 12,2 775,6 500,0 393,2 125,9 3100,8 3083,0 17,8 11,9 11,9 1996 1393,3 37,8 8,9 524,1 500,0 245,0 77,5 4957,2 4945,0 12,2 1997 1414,7 36,8 24,2 580,1 500,0 184,8 88,4 2171,0 2090,4 80,6 270,2 270,2 3,7 _1I YHT. 4656,6 116,3 45,3 1879,8 1500,0 823,0 291,8 10229,0 10118,4 110,6 285,8 285,8 Neuvoston paatos 96/737/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 1996 (EYVL L 335, 24. 12. 1996). ' Neuvoston päätös 93/500/ETY, tehty 13 päivänä syyskuuta 1993 (EYVL L 235,18. 9. 1993). ' Neuvoston asetus (EY) N:o 701/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997 (EYVL L 104, 22. 4. 1997). ' Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995 (EYVL L 228,23. 9. 1995). Neuvoston päätös 94/806/EY, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994 (EYVL L 334, 22. 12. 1994). 1 Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989 (EYVL L 375,23. 12. 1989). ' Neuvoston asetus (EURATOM,EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996 (EYVL L 165, 4. 7. 1996). energiaosa, talousarvion tärkeimmät energiaan sisältyy johon liittyvät kohdat ovat T&K- ja Yhteisön tuki energia-alalle rahoitetaan yhteisön yleisestä talousarviosta ja EHTY:n talousarviosta. Yleisen puiteohjelman rakennerahastoja koskeva budjettiosasto. EHTY:n talousarviosta rahoitetaan hiilialan toimia, jotka liittyvät erityisesti työntekijöiden uudelleensopeuttamiseen, myönnetään korkotukea teollisuuden uudistamiseen tarkoitettuihin lainoihin ja tuetaan alan tutkimusohjelmia. Energia-alan ja rahoitusosuuksien kokonaismäärä tiedonannon kattamalla ajanjaksolla (1995-1997) oh 4 656,6 miljoonaa ecua. Tästä summasta 93,7 prosenttia eli 4 364,8 miljoonaa ecua rahoitettiin yleisestä talousarviosta. Joule— Thermie-ohjelma, saaman yhteisön tuen Euroopan investointipankki (EIP) myöntää melkein kaikki lainat Euroopan yhteisöjen aikana myönnettyjen lainojen yhteismäärä oli 10 229 miljoonaa ecua, josta 10 118,4 miljoonaa ecua oh peräisin EIP:ltä ja 110,6 miljoonaa ecua EHTY:ltä. energia-alan hankkeille. Viitejakson rahoitusvälineistä Lainatakauksia energia-alalle voi myöntää Euroopan investointirahasto (EIR). Vuosina 1995-1997 EIR myönsi takauksia yhteensä 285,8 miljoonan ecun suuruisille lainoille. Euroopan unioni myöntää yhteistyöpolitiikkansa puitteissa myös unionin ulkopuolisille maille. taloudellista tukea ja lainoja kansainvälisen Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnetty rahoitus suhteessa energia-alan kokonaisrahoitukseen RAHOITUSVALINEET YHTEENSA (miljoonaa ecua) I Tuet joista unionin ulkopuolisille maille suhteellinen osuus n Lainat joista unionin ulkopuolisille maille suhteellinen osuus m Takaukset joista unionin ulkopuolisille maille suhteellinen osuus 4656,6 823,0 10229,0 1986,0 285,8 182,0 17,7 % 19,4 % |_ 63,7 % 7. Tiedonanto käsittää yhdeksän lukua, joissa esitellään yhteisön tuki, lainat ja takaukset energia-alalle vuosina 1995-1997 yksityiskohtaisesti jaoteltuna varojen alkuperän perusteella: A. B. C. D. E. F. G. H. I. Energiapolitiikan rahoitus Euroopan laajuiset energiaverkot Energia-alan tutkimus ja kehitys Rakennerahastot Kansainvälisen yhteistyön rahoitusvälineet Hiilialan EHTY-tuet EIP:n lainat EHTY:n ja Euratomin lainat EIR:n takaukset -6 ENERGIAPOLITIIKAN RAHOITUS Eri energiapoliittisiin toimiin vuosina 1995-1997 sidotut määrärahat OHJELMAT / TOIMET Save Altener Synergy Seurantakeskus 10 Ahieellinen energiasuunnittelu Muut toimet YHTEENSA (miljoonaa ecua) 1995 7,20 13,17 13,77 2,06 5,50 - 41,70 1996 15,00 10,00 9,00 1,77 - 2,00 37,77 1997 17,91 8,92 6,86 2,15 - 0,99 36,83 Save II -ohjelman päätavoitteena on energiatehokkuuden lisääminen. Ohjelman alustava talousarvio ajanjaksolle 1996-2000 on 45 miljoonaa ecua. Alueellinen energiasuunnittelu on kuulunut Save II:n piiriin vuodesta 1996 nimikkeellä "alueiden ja kaupunkien energianhallinta". Siihen sidottiin 5,2 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 5,7 miljoonaa ecua vuonna 1997. Altener-ohjelman tavoitteena on edistää uusiutuvien energiavarojen käyttöä. Ohjelman kokonaisrahoitus vuosina 1993-1997 oli 46,4 miljoonaa ecua. Liitettiin Save II -ohjelmaan vuonna 1996. Synergy on yksinomaan energia-alaa koskeva kansainvälisen yhteistyön ohjelma, jonka ulkopuolisten maiden unionin energiapolitiikan tukeminen, suunnittelu ja kehittäminen. painopistealueena erityisenä on Ohjelman määrärahasitoumukset jakautuivat tärkeimmille maantieteellisille alueille vuosina 1995-1997 seuraavan taulukon mukaisesti. Svnergy-ohielman toimien alueellinen jakautuminen (tuhatta ecua) Laaja-alaiset toimet KIE-maat rVY-maat Valimeren maat Aasia Latinalainen Amerikka Afrikka Useita alueita koskevat toimet YHTEENSA 1995 242 4820 2666 2520 1131 1040 - 573 % 1,9 37,1 20,5 19,4 8,7 8,0 - 4,4 1996 634 2146 742 1437 1730 1168 224 889 % 7,1 23,9 8,3 16,0 19,3 13,0 2,5 9,9 1997 950 622 1266 1079 1047 948 209 739 % 13,6 8,5 18,2 15,5 15 13,3 3 10,6 12992 100,0 8970 100,0 6860 100,0 Huom. Nimike "Useita alueita koskevat toimet" tarkoittaa Mustanmeren alueen toimia, joihin osallistuu useita lähinnä KIE- ja IVY-maihin sekä Välimeren alueeseen kuuluvia maita. 5. Euroopan energia-alan seurantakeskus perustettiin vuonna 1995. Sen tehtävänä on: - tarkkailla energiamarkkinoita, energian kysynnän ja tarjonnan sekä eri energiamuotojen hintojen muutoksia ja kehitystä sekä niitä koskevia ennusteita - arvioida ja levittää näihin liittyvää tietoa - kehittää yhteinen tietojen analyysimenetelmä - luoda energia-alan sekä tieteellisen, taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan vuorovaikutuksiin erikoistuneita verkostoja Seurantakeskuksen 5,98 miljoonaa ecua. toimintaan osoitettiin vuosina 1995-1997 yhteensä 6. 7. Euratom rahoittaa radioaktiivisten aineiden kuljetukseen liittyviä toimia, joita koskevat määrärahasitoumukset olivat 2 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 0,7 miljoonaa ecua vuonna 1997 (osassa A I. olevan taulukon kohdassa "Muut toimet"). Euroopan komissio teki 18. marraskuuta 1997 ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jonka mukaan kaikki yhteisön energiapoliittiset toimet ja ohjelmat yhdistettäisiin yhdeksi monivuotiseksi puiteohjelmaksi (1998-2002). Tarkoituksena on lisätä Euroopan unionin energiapoliittisten toimien avoimuutta ja vaikutusta ja sovittaa niitä paremmin yhteen. 8- B. EUROOPAN LAAJUISET ENERGIA VERKOT tavoitteena on tukea Euroopan TEN-ohjelman laajuisten energiaverkkojen muodostumista ja kehittämistä edistämällä kansallisten verkkojen yhteenliittämistä laajentamista ja yhteentoimivuutta, pääsyä näihin verkkoihin sekä verkkojen yhteisön ulkopuolisiin maihin. Ohjelman alustava talousarvio vuosiksi 1995-1999 on 112 miljoonaa ecua. TEN-ohjelma kattaa osan taloudellisten ja teknisten toteutettavuustutkimusten, alustavien tutkimusten ja arviointien kustannuksista. Sitä voidaan myöntää asianmukaisesti perustelluissa lainatakausten kustannustukena tai suorana tukena. Ohjelman toimet tarkasteluajanjaksona ovat kaikki liittyneet yleishyödyllisten hankkeiden yhteisrahoitukseen. tapauksissa myös korkotukena, Alakohtaiset määrärahasitoumukset vuosina 1995-1997 ALA Sahko Maakaasu YHTEENSA 1995 6,5 5,7 12,2 1996 3,7 5,2 8,9 (miljoonaa ecua) 1997 9,2 15,0 24,2 TEN-tuen jakautuminen yhteisön energiapoliittisten toimintalinjojen mukaan TOIMINTALINJA JSsenvaltioiden salikdverkkojen yhteenliitettavyyden kehittaminen, ml. jasenvaltioiden verkkojen yhteenliittamiseksi tarvittavat sis&iset kytkenn&t Sdhkoverkkojen yhteenliitettavyyden ulkopuolisten Euroopan ja Valimeren alueen maiden kanssa Maakaasun kayttoonotto uusilla alueilla jasenvaltioissa, myos erillisten yhteenliitettyihin eurooppalaisiin verkkoihin tarvittava nesteytetyn maakaasun tyydyttamiseksi Kysynnan (LNG) vastaanotto-, kuljetus- ja varastointikapasiteetin lisaaminen seka kuljetusreittien monipuolistaminen hankintalahteiden kaasuverkkojen kehittaminen kytkeminen unionin kaasun ja (miljoonaa ecua) 1995 2,39 1996 0,72 1997 4,53 4,09 1,92 3,00 0,97 4. 65 0,58 3,76 4,21 14,44 9- C. 1. ENERGIA-ALAN TUTKIMUS JA KEHITYS Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännestä puiteohjelmasta (1994- 1998) on rahoitettu seuraavia energia-alan erityistoimia tai myönnetty niille yhteisrahoitusta yhteensä 2 403 miljoonan ecun arvosta: - Muu energia kuin ydinenergia Ohjelma käsittää tutkimusosan (Joule) ja esittelyosan (Thermie). Ohjelman rahoitus on 1039 miljoonaa ecua. - Ydinfissioenergia Ydinfission turvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa koskevan ohjelman rahoitus on 170,5 miljoonaa ecua. Se käsittää seuraavat osat: innovatiivisten lähestymistapojen tutkiminen • • ydinreaktoreiden turvallisuus • ydinjätehuolto, jätteiden varastointi ja käytöstä poisto • säteilyn vaikutus ihmiseen ja ympäristöön • menneiden tapahtumien hallitseminen - Hallittu lämpöydinfuusio Ohjelma kattaa kaiken jäsenvaltioissa tutkimuksen, joka koskee fuusioenergian hallitsemista. Ohjelman rahoitus on 846 miljoonaa ecua ja se käsittää seuraavat osat: tehtävän • ns. Next Step -toimet erityisesti kansainvälistä lämpöydinkoereaktoria (ITER) koskevassa yhteistyössä • JET-yhteisyritys (Joint European Torus) • perusratkaisujen parantaminen • pitkän aikavälin teknologia 10- 2. Thermie-ohjelman alaan kuuluu erityisesti esittelyhankkeiden tukeminen sekä strategian luominen, tiedonlevitys ja pk-yrityksille suunnattavat kannustustoimet. 2. 1. Thermie-ohjelman tavoitteet ovat seuraavat: - parantaa energiatehokkuutta suhteessa kysyntään ja tarjontaan - edistää uusiutuvien energialähteiden laajempaa käyttöä - suosia puhtaampia ja tehokkaampia kivihiilen ja muiden kiinteiden polttoaineiden käyttötapoja - hyödyntää EU:n öljy- ja kaasuvaroja mahdollisimman tehokkaasti 2. 2. Ohjelmaan kuuluu kaksi toimintalohkoa: toimintalohko A: taloudellinen tuki kustannustenjakoperiaatteella Thermie - toteutettaville esittelyhankkeille, jotka liittyvät innovatiiviseen energiateknologiaan seuraavilla aloilla : • energian järkevä käyttö • uusiutuvat energialähteet fossiiliset polttoaineet • Thermie - toimintalohko B : taloudellinen tuki muille toimille seuraavilla aloilla: • energia-alan TTK-strategian suunnitteluja toteutus • energiateknologian levittäminen • yhteisesti toteutettavat toimet ja yhteistyöverkostot • valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet • kannustustoimet, joilla pyritään helpottamaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista TTK-toimintaan 2. 3. Thermie-ohjelmasta voidaan tukea myös unionin ulkopuolisissa maissa toteutettavia toimia. Tämän mukaisesti vuosina 1995-1997 myönnettiin 106 liitännäistoimelle yhteensä 10,2 miljoonaa ecua B-toimintalohkon tukea. 2. 4. Thermie-ohjelman määrärahasitoumukset vuosina 1995-1997 Thermie ' Esittely (toimintalohko A) • Liitannaistoimet (toimintalohko B) • Muut YHTEENSA 1995 110,5 29,0 1,3 140,8 (miljoonaa ecua) 1996 113,3 17,7 - 131,0 1997 148,1 10,1 1,5 159,7 11- Joule-ohjelman tavoitteena on edistää tutkimusta ja teknologista kehittämistä puhtaan ja tehokkaan energiateknologian alalla ja siten osaltaan turvata energian saantia ja kestävää kehitystä. Ohjelmaan kuuluvat seuraavat tekniikan alat: - energia-alan TTK-strategia ja energian, ympäristön ja talouselämän suhteiden analyysi - energian järkevä käyttö - uusiutuvat energialähteet - kiinteät polttoaineet Joule-ohjelman määrärahasitoumukset olivat 183,7 miljoonaa ecua vuonna 1995, 42,8 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 132,7 miljoonaa ecua vuonna 1997. Yhteisön fuusioenergiaa koskevan tutkimuksen ja teknologisen kehityksen pitkän aikavälin tavoitteena on rakentaa yhteiskunnan tarpeet täyttäviä voimalaitosten prototyyppireaktoreita. Näitä turvallisuus, tarpeita ympäristönsuojelu ja taloudellinen toteutettavuus. Tutkimuksen ja kehityksen rahoitus organisaatioiden (assosiaatioiden) sekä JET-yhteisyrityksen (Joint European Torus) kesken tai monenvälisten sopimusten perusteella. Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) toteuttaa lisäksi fuusioteknologiaan liittyviä erityistoimia. pääosin yhteisön jäsenvaltioiden toiminnan jaetaan ovat ja Yhteisön rahoitus fuusioenergian tutkimukselle ja teknologiselle kehittämiselle vuosina 1995-1997 Assosiaatiot JET YTK Muut YHTEENSA 1995 88,0 65,3 10,8 28,3 192,4 1996 89,7 58,6 10,1 37,4 195,8 (miljoonaa ecua) 1997 (arvio) 107,4 65,2 40,9 223,1 -12 5. Energia-alan kokonaismäärärahat tutkimukseen ja kehitykseen vuosina 1995-1997 osoitetut (miljoonaa ecua) MAARARAHASITOUMUKSET 1995 1996 A. Suorat toimet - Yhteinen tutkimuskeskus 1. Ydinfissioenergia (reaktoreiden kasittely, halkeamiskelpoiset aineet, ydinpolttoaineet) radioaktiivisten turvallisuus, jatteiden 2. Lampoydirrruusio 3. Muu kuin ydinenergia (aurinkoenergia, energian jarkeva kaytto) 4. Tuki energiapolitiikalle (DG XVII) 5. HFR-lisaohjelma B. Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet 1. Ydinfissioenergia (radioaktiivisten ja varastointi, jatteiden kasittely ydinvoimaloiden purkaminen, kauko-ohjaus, ydinfission turvallisuus) 2. Lampoydinfuusio12 (yleisohjelma, osallistuminen JET-yhteisyritykseen) 3. Muu kuin ydinenergia (uusiutuvat energiamuodot, energian jarkeva kaytto): 108,1 63,8 11,4 14,4 18,5 667,5 71,9 1997 (alustava) 88,1 62,8 12,3 4,8 83,6 63,2 10,3 3,8 6,3 8,2 440,5 68,6 492,0 12,7 270,8 198,3 186,9 A + B YHTEENSA - Joule - Thermie 184,0 140,8 775,6 42,8 130,8 524,1 132,7 159,7 580,1 Energia-alan toimia kuuluu paitsi varsinaisiin energiaohjelmhn myös muihin neljännen puiteohjelman alaisiin ohjelmiin (mm. Esprit- ja mco-ohjelmiin, joista yhteisö rahoittaa yhdessä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa sekä kehitysmaiden energiantutkimusta). Itä-Euroopan maiden erityisesti Keski- ja Yhteisen tutkimuskeskuksen tuki energiapolitiikalle yhdistettiin ydinfissioenergiatoimiin vuonna 1996. Sisältää monivuotisia sopimuksia koskevat määrärahasitoumukset. - 1 3- D. RAKENNERAHASTOT Rakennerahastot (Euroopan aluekehitysrahasto EAKR, Euroopan sosiaalirahasto ESR, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto EMOTR ym. ) osallistuvat aktiivisesti useiden sellaisten ohjelmien rahoittamiseen, joiden tavoitteena on ratkaista heikoimmassa asemassa olevien alueiden energiaongelmat yhteisön tukikehysten ja yhteisöaloitteiden avulla. Pääosa rakennerahastojen rahoituksesta energia-alalla suuntautuu tavoitteen 1 alueille. Yhteisö osallistuu energiahankkeiden rahoitukseen kehityksessä jälkeen jääneitä alueita (tavoite 1) koskevien tukikehysten avulla tavoitteena parantaa talouden perusrakenteita. Yhteisön rahoitusosuus maksetaan pääosin EAKR: stä. Seuraavassa taulukossa on esitetty tavoitteen 1 alueille tarkoitetun tuen jakautuminen maittain rakennerahastojen ohjelmakauden 1995-1999 aikana. Koska energiasektorille eri vuosina myönnettyjen tukien yksilöiminen on rakennerahastojen organisaation vuoksi vaikeaa, tuen yhteismäärä on jaettu tasan kullekin vuodelle. Yhteisön rakennerahastotuki energia-alalle tavoitteen 1 alueilla JASENVALTIO Itavalta Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Portugali Yhdistynyt kuningaskunta YHTEENSA Ohjelmakausi 1994-1999 (Vuoden 1994 hinnoissa) 4 1065 704 8 70 392 566 190 2999 (miljoonaa ecua) Keskiarvo vuotta kohti 0,7 177,5 117,3 1,3 11,7 65,4 94,3 31,7 500,0 Yllä olevassa taulukossa esitetyt kokonaismäärät sisältävät sekä vuosien 1994-1999 yhteisön tukikehysten että yhteisöaloiteohjelmien (lähinnä Interreg II:n) kautta myönnetyn tuen. 14- Yhteisöaloite ïnterreg II:n Regen-osaohjelman rahoitus ohjelmakaudelle 1994-1999 on 500 miljoonaa ecua. Regen-ohjelman tavoitteena on täydentää energiaverkkoja erityisesti seuraavissa kohteissa : - Venäjältä tulevan kaasun johtaminen Kreikan ja Bulgarian rajalta Ateenaan sekä Algeriasta tulevan nesteytetyn kaasun vastaanotto, käsittelyjä kuljetus - maakaasun käyttöönottoon Portugalissa liittyvien töiden loppuun saattaminen - kaasuverkkojen yhteenliittäminen sekä vastaanotto- ja kuljetusjärjestelmien luominen Espanjan ja Portugalin välillä - Kreikan ja Italian sähköverkon yhteenliittämisen loppuun saattaminen Interreg II -ohjelman Regen-alaohjelmaan liittyvien rahoitustoimien jakautuminen edellisessä maittain vuosina 1994-1999 taulukossa) (kokonaismäärät jäsenvaltioittain MAA Espanja Kreikka Italia Portugali YHTEENSA (miljoonaa ecua) Interreg II (Regen-osa) 1994 -1999 80 200 80 140 500 1 jälkeenjääneitä Kehityksessä ja alueita koskevien yhteisöaloitteisiin kuuluvien ohjelmien yhteenlaskettu panos vuosina 1994-1999 on 2 999 miljoonaa ecua, mikä on 2,7 % rakennerahastojen kokonaisrahoituksesta tavoitteen 1 alueille ja 4,3% EAKR:n rahoituksesta. tukikehysten yhteisön 15 E. KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN RAHOITUSVÄLINEET 1. PHARE Phare-ohjelman tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita saavuttamaan eurooppalainen kehitystaso ja tiivistää näiden maiden ja Euroopan unionin välisiä poliittisia suhteita ja taloussuhteita Eurooppa-sopimusten ja maiden unioniin liittymistä valmistelevan strategian puitteissa. Phare-ohjelman kohteita ydinturvallisuus. ovat muun muassa energiainfrastruktuuri ja Phare-ohjelman tuki energia-alalle tuki vuosina 1995-1997 ALA Ydinenergia Muu energia YHTEENSA TACIS 1995 27 75 102 1996 6 42 48 (miljoonaa ecua) 1997 13,2 12,6 25,8 Tacis-ohjelman tavoitteena on auttaa entisen Neuvostoliiton itsenäisiä valtioita ja Mongoliaa tervehdyttämään ja vakiinnuttamaan taloutensa. Ohjelman kohteita ovat muun muassa energia-ala ja ydinturvallisuus. Tacis-ohjelman tuki energia-alalle vuosina 1995-1997 ALA Ydinenergia Muu energia YHTEENSA 1995 96,J 42 138 1996 117,5 46 163,5 (miljoonaa ecua) 1997 68 45,6 113,6 3. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT - MEDA Meda-ohjelma14 (1995-1999) koskee unionin ulkopuolisten Välimeren alueen maiden liittyviä toimenpiteitä. Ohjelman tuen kohteisiin kuuluvat energia-alan yhteistyö ja verkkojen yhteenliittäminen. rakenteiden uudistamiseen taloudellisten sosiaalisten ja Sisältää 37,5 miljoonaa ecua G7-toimintaan. Neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996 (EYVL L 189, 30. 7. 1996). 16- Kysymys on toimista, joista on sovittu joko yhteisön ja kyseisen maan kahdenvälisissä pöytäkirjoissa tai useampia alueen maita koskevien toimien osalta monialaisen taloudellisen yhteistyön puitteissa. Energia-alalle myönnettyjen tukien kokonaismäärä oli 1 miljoona ecua vuonna 1995 ja 0,2 miljoonaa ecua vuonna 1996. EUROOPAN KEHITYSRAHASTO (AKT-MAAT) EKR:stä myönnettiin energia-alalle yhteensä 127,7 miljoonaa ecua vuonna 1995, 21,5 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 32,7 miljoonaa ecua vuonna 1997. Tukea myönnettiin pääasiassa vesrvoimahankkeiden ja infrastruktuurin uudistamisen rahoitukseen. AASIAN JA LATINALAISEN AMERIKAN KEHITYSMAAT Neuvoston asetuksessa N: o 443/9215 (annettu 25. helmikuuta 1992) säädetään tekniseen apuun ja rahoitusapuun liittyvistä toimista sekä taloudellisesta yhteistyöstä Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa. Energia-ala kuuluu ohjelman painopistealueisiin. Alalle vuosina 1995 ja 1996 myönnetty tuki käy ilmi seuraavasta taulukosta. Aasian kehitysmaiden sarakkeessa olevat summat osoittavat tuen suuruusluokkaa (tällä hetkellä 8-10 miljoonaa ecua vuodessa). On syytä mainita, että komissio julkaisi tiedonannon Aasian kanssa tehtävän energiayhteistyön strategiasta vuonna 1996 ja että Latinalaisen Amerikan kanssa on käynnistetty energiayhteistyön erityisohjelma. Aasian kehitysmaat Latinalaisen Amerikan kehitysmaat YHTEENSA (miljoonaa ecua) 1995 7,5 17,0 24,5 1996 7,5 4,3 11,8 1997 5 7,7 12,7 6. YHTEENVETO KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN RAHOITUSVÄLINEISTÄ Energia-alalle kansainvälisen yhteistyön rahoitusvälineistä myönnetty tuki RAHOITUSVALINE Phare Tacis Valimeren maat Kehitysmaat (Aasia ja Latinalainen Amerikka) EKR (AKT-maat) YHTEENSA 1995 102,0 138,0 1,0 24,5 127,7 393,2 (miljoonaa ecua) 1996 48,0 163,5 0,2 11,8 21,5 245,0 1997 25,8 113,6 - 12,7 32,7 184,8 EYVLL 52, 27. 2. 1992. 1 KOM(96) 308 lopull. , 18. 7. 1996. 17 F. 1. HIILIALAN EHTY-TUET rahoittaa EHTY uudelleenkouluttamista, korkotukea, hiili- ja teräsalan tutkimusohjelmia sekä sosiaalisia toimia. talousarviostaan uudistamiseen toiminnallisesta teollisuuden erityisesti tarkoitettujen työntekijöiden lainojen 2. Euroopan unionin hiilialalle myöntämät tuet jakautuvat kahteen pääryhmään: - uudelleenkouluttamistuki - tutkimustuki Seuraavissa taulukoissa on esitetty hiilialan EHTY-tukien kehitys vuosina 1993- 1997 ja niiden jakautuminen jäsenvaltioittain vuosina 1995-1997". Hiilialan EHTY-tukien jakautuminen Uudelleenkouluttamisruki - perinteinen tuki - sosiaalinen tuki Tutkimustuki - hankkeet - YHTEENSA levittaminen 1993 120,3 70,3 50,0 51,8 51,2 0,6 172,1 1994 117,2 77,2 40,0 17,0 16,9 0,1 134,2 1995 104,3 64,3 40,0 21,6 21,4 0,2 125,9 (miljoonaa ecua) 1996 46,5 23,3 23,2 31,0 30,7 0,3 77,5 1997 593 30,8 29,0 29,0 28,7 0,3 88^ Uudelleenkouluttamistukien jakautuminen jäsenvaltioittain (miljoonaa ecua) Belgia Saksa Espanja Ranska Portugali Yhdistynyt kuningaskunta YHTEENSA Perinteinen tuki 1996 1,4 18,6 2,6 - 0,1 0,6 23,3 1997 - 20,6 5,8 3,6 - 0,8 30,8 1995 1,0 31,2 7,2 1,8 0,4 22,7 64,3 Hiilialan sosiaalinen tuki 1996 1,4 13,4 3,2 4,6 - 0,6 23,2 1997 - 13,7 7,5 7,0 - 0,8 29,0 1995 1,6 19,0 9,6 1,8 0,2 7,8 40,0 Lähde: EHTY: n rahoituskertomukset. 18 3. Teknisen hiilialan tutkimuksen alalla hyväksyttiin tukikelpoisiksi 29 hanketta vuonna 1995, 23 hanketta vuonna 1996 ja 31 hanketta vuonna 1997. Hankkeiden päätavoitteina tehostaminen, yleisön tietoisuuden lisääminen hiilen merkityksestä energialähteenä, hiilen kilpailuaseman parantaminen ja yhteisön hiilivarojen järkevä käyttö. on ympäristönsuojelun Tuen jakautuminen tutkimusaloittani Kaivostekniikka: - etenemismenetelmat - kaivoskaasu, tuuletus, ilmasto - hiilen louhintatekniikka - kaivosten infrastniktuuri - kaivosten hallinto Hiilen kaytto: - esikasittely - kaytto metaltiteollisuudessa - muuntaminen - polttoja kaasutus Levittaminen YHTEENSA 1995 5,2 2,3 2,7 - - 0,2 16,2 1,8 1,9 1,4 11,1 0,2 21,6 (miljoonaa ecua) 1996 11,0 1,6 2,1 0,6 0,9 5,8 19,7 3,2 5,5 1,6 9,4 0,3 1997 10,0 4,7 0,5 2,7 1,2 0,8 18,7 4,2 3,4 - 11,2 0,3 31,00 29,0 19 G. EIP:N LAINAT Euroopan investointipankin tehtävänä on edistää jäsenvaltioiden yhdentymistä, tasapainoista kehitystä sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. EIP rahoittaa merkittävillä summilla investointeja, jotka ovat EU:n energiapoliittisten ja muiden tavoitteiden mukaisia. EIP:n rahoituksen kehitys" (miljoonaa ecua) EIP:n lainat Energia-alalle myonnetty rahoitus Osuus EIP:n toiminnasta 1993 2576 15,4 % 1994 3384 20,4 % 1995 3083 17,3 % 1996 4945 25% 1997 2090 10% 2. Energia-alalle vuosina 1995-1997 myönnetyn rahoituksen merkittävimmät kohteet: • hiilivetyjen tuotanto ja sähkön tuotanto erityisesti vesivoimaloissa ja maakaasukäyttöisissä kombiprosessivoimaloissa • sähkön ja maakaasun kuljetus ja jakelu • maakaasun ja sähkön siirtoverkot, joukossa neljä ensisijaista TEN- hanketta • • jätettä polttoaineena käyttävien lämmitysvoimaloiden rakentaminen ruskohiilikäyttöisten lämpövoimaloiden rakentaminen Lähde: EIP: n vuosikertomukset. 20 Rahoituksen jakautuminen aloittain Tuotanto • Tavanomaiset lampovoimalat • Vesivoimalat • Lammdntuotantokeskukset • Hiilrvetyjen hyodyntaminen • KiinteSt pohtoaineet • Geoterminen energia Kuljetus, varastointi, jSlleenkfisittely • Sahkd • Maakaasu, dljy Jakelu • Sahkd • Maakaasu • Lampo YHTEENSA 1995 1842,2 609,8 292,1 363,4 582,7 0,2 - 966,3 154,4 811,9 268,6 68,9 190,8 8,9 3083,1 (miljoonaa ecua) 1996 2722,0 2181,0 31,7 302,2 176,9 - 30,2 1693,3 305,5 1387,8 529,6 271,4 203,9 54,3 4944,9 1997 1100,5 556,2 189,4 96,1 182,4 - 76,4 370,8 87,5 283,3 619,1 282,5 148,4 188,2 2090,4 EIP on rahoittanut ensisijaisia Euroopan laajuisia sähkön- ja kaasunsiirtoverkkoja 522 miljoonalla eculla vuonna 1995, 695 miljoonalla eculla vuonna 1996 ja 300 miljoonalla eculla vuonna 1997. EIP tukee yhteisön energiapolitiikan mukaisesti hankkeita, joiden tavoitteena on yhteisön energiavarojen kehittäminen, tuonnin monipuolistaminen ja energian toteutuessa painottuu myös sähkö- ja järkevämpi käyttö. Sisämarkkinoiden kaasuverkkojen yhteenliittämisen merkitys sekä yhteisön sisällä että sen ulkopuolisten maiden kanssa. Vuonna 1995 30% investoinneista osoitettiin yhteisön omien energiavarojen hyödyntämiseen, 26 % tuonnin monipuolistamiseen ja 44 % energian järkevään hallintaan ja käyttöön. Vastaavat prosenttiosuudet vuosina 1996 ja 1997 olivat 17 ja 21 %, 49 ja 19 % sekä 34 ja 60%. 21- 5. ElP:n rahoitus yhteisön sisäisille energia-alan hankkeille vuosina 1995-1997 (miljoonaa ecua) ElP-lainat Maa Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itavalta Portugal i Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 19 Muut YHTEENSA 1995 34 84 626 36 315 4 - 625 - - - 134 - 111 636 479 3083 Energia-ala 1996 7 15 924 379 539 3 - 1637 - 140 26 489 - 111 674 - 4945 1997 - 84 489 126 169 17 - 351 - ' 30 212 30 45 80 349 109 2090 EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan mukainen EIP:n rahoitus yhteisön ulkopuolisille energia-alan hankkeille oh vuonna 1995 yhteensä 2 805 miljoonaa ecua, josta 689 miljoonaa ecua myönnettiin energia-alan hankkeille. Vuoden 1996 rahoitus oli 2 294 miljoonaa ecua (704 miljoonaa ecua energia-alalle) ja vuoden 1997 rahoitus oh 3 144 miljoonaa ecua (593 miljoonaa ecua energia-alalle). Energia-alalle myönnettiin lainoja ennen muuta sähkövoimaloiden rakentamiseen ja uudenaikaistamiseen, sähkön kuljetus- ja jakelumahdollisuuksien lisäämiseen sekä öljyvarojen hyödyntämiseen. Energia-alan rahoitus Euroopan unionin ulkopuolisille maille (miljoonaa ecua) MAAT AKT-maat Etela-Afrikka Valimeren maat KIE-maat Latinalainen Amerikka Aasia Merentakaiset maat ja alueet YHTEENSA 1995 108 149 290 18 125 689 1996 109 56 174 363 2 704 1997 35 45 346 70 93 4 593 Jäsenvaltioiden ulkopuolella toteutettavat hankkeet, joilla on merkitystä Euroopan unionille. - 2 2- H. EHTY;N JA EURATOMIN LAINAT 1. EHTY:N LAINAT 1. 1. EHTYn vuonna 1995 myöntämien lainojen kokonaismäärä (402,8 miljoonaa ecua) oli 40,2 prosenttia pienempi kuin vuonna 1994. Jyrkkä laskusuuntaus jatkui vuonna 1996, jolloin EHTYn lainojen yhteismäärä oli 279,7 miljoonaa ecua. Sen sijaan vuonna 1997 lainojen yhteismäärä nousi huomattavasti (541,2 miljoonaan ecuun). Lisäys selittyy siten, että vuoden 1997 ensimmäinen puolisko oli muutamia erikoistapauksia lukuun ottamatta viimeinen tilaisuus aloittaa EHTY-lainojen maksaminen. Komission vuonna 1994 hyväksymät EHTYn anto- ja ottolainaustoimintojen järjestämistä koskevat toimintalinjat vuoden 2002 lähestyessä (jolloin EHTYn perustamissopimuksen voimassaoloaika päättyy) ovat saattaneet viimeisen kerran vaikuttaa lainanhakijoiden määrän nousuun. Nämä eivät voi enää tämän jälkeen toivoa saavansa pitkäaikaisia lainoja, jotka lankeaisivat maksettavaksi vasta vuoden 2002 jälkeen. Ainoana poikkeuksena ovat muutamat suuret infrastruktuurihankkeet, joilla on Euroopan laajuista merkitystä ja joille pystytään hankkimaan valtiontakaus. 1. 2. Vuosina 1995 ja 1996 Espanjan kivihiiliteollisuudelle myönnettiin 17,8 miljoonan ecun ja 12,2 miljoonan ecun suuruiset lainat. Vuonna 1997 myönnettiin 80,6 miljoonan ecun laina Portugalin maakaasuverkon rahoittamiseen. EHTYn lainat vuosina 1995-1997. 20 1995 402,8 17,8 4,42% 1996 279,7 12,2 4,36 % 17,8 12,2 (miljoonaa ecua) 1997 541,2 80,6 14,89% 80,6 EHTY:n lainat yhteensi Energia yht. Energian osuus Jakautuminen - Kivihiiliteollisuus (54 artiklan 1 kohta) - Lampovoimalat '- Muutalat 2. EURATOMIN LAINAT Euratomilla ei ole ollut lainatoimintaa sitten vuoden 1988 alan heikkojen suhdanteiden vuoksi. Komissio valtuutettiin 21. maaliskuuta tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/179/Euratom21 myöntämään lainoja, joiden tarkoituksena on parantaa Keski- ja Itä- Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton ydinvoimaloiden turvallisuutta ja tehokkuutta. Toistaiseksi ainoatakaan lainaa ei ole myönnetty, mutta muutamia hankkeita on valittu ja niiden valmistelu on käynnissä. 1994 Lähde : EHTY:n rahoituskertomukset. EYVLL 84,29. 3. 1994. -23 EIR:N TAKAUKSET Euroopan investointirahasto (E1R), joka perustettiin kesäkuussa 1994, on julkisen ja yksityisen sektorin yhteinen rahoitusväline, joka myöntää pitkäaikaisia takauksia pk-yrityksille ja suurille laajuisille energiaverkoille. Energia-alan osalta EIR. n päätavoitteena on helpottaa yksityisen pääoman saamista mukaan TEN-hankkeisiin. infrastruktuurihankkeille, kuten Euroopan Vuoteen 1997 mennessä rahasto oh myöntänyt takauksia 2 165 miljoonan ecun arvosta. Näistä 23,8 prosenttia oh energia-alan TEN-hankkeiden takauksia. Vuosina 1995, 1996 ja 1997 myönnetyt takaukset aloittain22 ALA TEN-verkkojen infrastruktuuri energian osuus: - EU. n sisaiset hankkeet - EU:n ulkopuoliset hankkeet Pk-yritykset YHTEENSA 1995 116,5 11,9 11,9 - 116,5 (miljoonaa ecua) 1996 582,1 270,2 88,2 182,0 251,3 833,4 1997 335,2 3,7 3,7 364,8 700,0 * * * Lähde : EIR:n vuosikertomukset. 24 ISSN 1024-4492 KOM(98) 244 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 12 15 Luettelonumero : CB-CO-98-265-FI-C ISBN 92-78-35280-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 2£


title: Dictamen de la Comisión relativo a las enmiendas Propuestas por el Parlamento europeo a la posición común del Consejo referente a la propuesta de directiva del Consejo relativa al registro de las personas que viajan a bordo de buques de pasaje

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
information
maritime transport
transport safety
vessel

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 22. 04. 1998 COM(1998) 233 final 96/0281 (SYN) DICTAMEN DE LA COMISIÓN relativo a las enmiendas propuestas por el Parlamento europeo a la posición común del Consejo referente a la propuesta de DIRECTIVA DEL CONSEJO relativa al registro de las personas que viajan a bordo de buques de pasaje (presentado por la Comisión con arreglo a la letra d) del artículo 189 C del Tratado CE) DICTAMEN DE LA COMISIÓN relativo a las enmiendas propuestas por el Parlamento europeo a la posición común del Consejo referente a la propuesta de DIRECTIVA DEL CONSEJO relativa al registro de las personas que viajan a bordo de buques de pasaje El 11 de marzo de 1998, el Parlamento Europeo aprobó 7 enmiendas a la posición común sobre la propuesta arriba mencionada, adoptada por el Consejo el 11 de diciembre de 1997. Las enmiendas del Parlamento se adjuntan al presente texto. Con arreglo a la letra d) del artículo 189 C, la Comisión ha reexaminado su propuesta y ha decidido no aceptar dichas enmiendas por las siguientes razones: Las enmiendas 1 a 3 se refieren a la inserción de nuevos considerandos en la posición común. Con estoslnuevos considerandos se pretende resaltar la falta de progreso en la seguridad del transporte marítimo de pasajeros y la no aplicación de las recomendaciones acordadas a raíz de la tragedia del Herald of Free Enterprise, sugiriéndose mejorar la estabilidad y la construcción de los buques de pasaje de transbordo rodado. La Comisión entiende que estos considerandos, o bien suponen negar los logros alcanzados en estas materias a nivel tanto comunitario como internacional, o bien se refieren a asuntos a los que es ajena la presente Directiva. Las enmiendas 4 y 5 buscan ampliar el ámbito de aplicación de la Directiva a los túneles ferroviarios "submarinos" utilizados para el transporte de personas y vehículos en lanzadera. ! Estas enmiendas hacen referencia a la situación del Canal de la Mancha y pretenden hacer obligatorio el registro de los datos particulares de los pasajeros que transitan por los túneles ferroviarios 'submarinos' utilizados para el transporte de personas y vehículos en lanzadera. Dichas enmiendas se justifican por las presiones competitivas que pueden producirse a raíz de la introducción de los servicios ferroviarios "submarinos" a través del Eurotúnel y por la ventaja que supondría disponer de información similar en caso de producirse un incendio en el túnel, como el que estuvo a punto de convertirse en tragedia en 1996. La Comisión no puede secundar al Parlamento Europeo en esta cuestión, ya que la Directiva tiene como objetivo principal la aplicación armonizada de las normas marítimas internacionalmente acordadas. Además, no hay argumentos convincentes para establecer diferentes normativas en función de si el túnel ferroviario discurre o no bajo el mar, y existen serias dudas en cuanto a si un sistema de registro de pasajeros del tipo propuesto para las operaciones de transbordadores supondría una mejora real con respecto al detallado régimen de seguridad elaborado específicamente para el túnel del Canal de la Mancha por las autoridades francesas y británicas. Por lo que se refiere a la posible distorsión de la competencia entre modos de transporte derivada de la aplicación de la presente Directiva, la Comisión intenta definir unas condiciones equitativas de competencia entre modos de transporte por una variedad de medios, si bien, por razones prácticas no cabe legislar para un sector simplemente porque otro se vea sometido a una ley que le impone nuevas obligaciones. La necesidad del registro de pasajeros a bordo de los buques tiene su origen en los siniestros de transbordadores reales, como el Estonia y el Herald of Free Enterprise, así como de las obligaciones que se desprenden del Convenio del SOLAS. Ni estas experiencias ni tales normas internacionales son aplicables a las operaciones del túnel del Canal de la Mancha. La enmienda 6 hace referencia al artículo 5 de la posición común. La primera parte de la enmienda pretende asegurar que se registrarán los datos de los pasajeros cuando el viaje dure un mínimo de dos horas o la distancia entre los dos puertos sea al menos de 20 millas. Con la segunda parte se pretende hacer obligatoria la comunicación de esos datos a tierra antes de la partida del buque de pasaje. La Comisión considera que el artículo 9 de la posición común brinda la flexibilidad necesaria para comprender los viajes de corta duración, y que el artículo 5, junto con el artículo 8, garantizan que dicha información estará disponible siempre que se necesite. La enmienda 7 se refiere al artículo 9 de la posición común. Esta enmienda está vinculada a la primera parte de la enmienda 6 y, por lo tanto, no puede aceptarse. Así pues, la Comisión ratifica su acuerdo con la posición común adoptada por el Consejo el 11 de diciembre de 1997. Las 7 enmiendas figuran en anexo. (Enmienda 1) Considerando 2 2 Considerando que en la Comunidad existe gran preocupación ante los accidentes de buques de pasaje que se han cobrado un gran número de vidas humanas, particularmente los accidentes del "Herald of Free Enterprise"_y del "Estonia"; que las personas que utilizan buques de pasaje y naves de pasaje de gran velocidad en toda la Comunidad tienen derecho a esperar y confiar en un buen nivel de seguridad y en un sistema de información adecuado que facilite las operaciones de búsqueda y salvamento asi como en la eficacia de los trabajos relativos a las consecuencias adicionales de los accidentes que puedan ocurrir, 2 Considerando que en la Comunidad existe gran preocupación ante los limitados progresos que se han realizado en la seguridad del transporte marítimo de pasajeros en los once años que han transcurrido desde el accidente del buque de pasaje "Herald of Free Enterprise", ocurrido el 6 de marzo de 1987T en el que perdieron la vida 191 personas, y del "Estonia", acaecido el 28 de septiembre de 1994; (el resto sin modificaciones) (Enmienda 2) Considerando 2 bis (nuevo) Considerando que la falta de voluntad política para mejorar los aspectos del transporte marítimo relacionados con la seguridad v el incumplimiento de recomendaciones incluidas en el informe Sheen, elaborado a raíz del desastre del "Herald of Free Enterprise", han contribuido a que persista esta situación tan lamentable; las (Enmienda 3) Considerando 8 bis (nuevo) Considerando la necesidad urgente de normas de seguridad para el diseño v la construcción de buques de pasaje de transbordo rodado, incluidos mamparos v cámaras de aire estancos, y que estas normas se han de incluir en las futuras medidas para mejorar la seguridad en el mar: (Enmienda 4) Artículo Ibis (nuevo) La presente Directiva se aplicará, asimismo, a todos los túneles ferroviarios "submarinos" utilizados para viajes en transbordador con un trayecto superior a las veinte millas \ (Enmienda 5) Articulo 3, apartado 1 La presente Directiva se aplicará a todos los buques de pasaje, con excepción de: - los buques de guerra y de transporte de tropas las embarcaciones de recreo, salvo que lleven o vayan a llevar tripulación y más de 12 pasajeros con fines comerciales. - La presente Directiva se aplicará a todos los tyineles ferroviarios "submarinos" utilizados para viaies en transbordadorcon un trayecto superior a las veinte millas v a todos ios buques de pasaje, con excepción de: - los buques de guerra y de transporte de tropas las embarcaciones de recreo, salvo que lleven o vayan a llevar tripulación y más de 12 pasajeros con fines comerciales. - (Enmienda 6) Artículo 5 1. Se deberá registrar la información siguiente de todos los buques de pasaje que zarpen de un puerto situado en un Estado miembro y realicen viajes que les alejen más de 20 millas del punto de partida: 1. Se deberá registrar la información siguiente de todos los buques de pasaje que zarpen de un puerto situado en un Estado miembro cuando se estime que la duración normal del viaie será de. como mínimo, dos horas o cuando la distancia entre los dos puertos sea como mínimo, de 20 millas: los apellidos de las personas a bordo; su nombre propio ó inicial; su sexo; una indicación de su grupo de edad (adulto, niño o bebe) o su edad o año de nacimiento; cuando comunique voluntariamente, información sobre los cuidados o asistencia especiales en situaciones de emergencia que pueda necesitar. el pasajero la los apellidos de las personas a bordo; su nombré propio o inicial; su sexo; - - - - una indicación de su grupo de edad (adulto, niño o bebe) o su edad o año de nacimiento; cuando comunique voluntariamente, información sobre los cuidados o asistencia especiales en situaciones de emergencia que pueda necesitar. el pasajero la - 2. Esta información se recabará antes de la salida y_sfi comunicará otra vez a más tardar 30 minutos después de la partida del buque de pasaje a la persona designada de la compañía o a un sistema de la compañía, con base en tierra, que desempeñe las mismas funciones. 2. Esta información se comunicará antes de la partida del buque de pasaje a la persona designada de la compañía o a un sistema de la compañía, con base en tierra, que desempeñe las mismas funciones. (Enmiendan) Artículo 9, apartado 1 1. El Estado miembro de cuyo puerto zarpe el buque de pasaje podrá reducir el límite de 20 millas contemplado en el artículo 5. 1. El Estado miembro de cuyo puerto zarpe el buque de pasaje podrá reducir el límite de 2 horas o de 20 millas contemplado en el artículo 5. ISSN 0257-9545 COM(98) 233 final DOCUMENTOS ES 07 06 16 17 N° de catálogo : CB-CO-98-248-ES-C ISBN 92-78-35093-1 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo