title: Meddelande från kommissionen - Det sociala handlingsprogrammet 1998-2000

eurovoc_concepts:
European integration
European social policy
action programme
employment policy
social security

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 04. 1998 KOM(1998) 259 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN DET SOCIALA HANDLINGSPROGRAMMET 1998-2000 DET SOCIALA HANDLINGSPROGRAMMET 1998-2000 I: En förnyelse av den europeiska socialpolitiken: en solid grund att bygga vidare på inledde 1993 en bred Kommissionen samrådsprocess om den europeiska socialpolitikens framtid. Syftet med denna process - som fick ökad kraft genom grön- och vitböckerna om socialpolitik 1993 och 1994 - var att utveckla en plan för förnyelsen av socialpolitiken i en tid som präglas av dynamisk förändring. Detta ledde i sin tur till det medelfristiga sociala handlingsprogrammet 1995-1997, som framåtblickande till att utveckla ett bredare, mer syftade förhållningssätt till den europeiska socialpolitiken. innovativt och Detta förhållningssätt har utvecklats ytterligare under de senaste åren och har lett till goda resultat. => Sysselsättningspolitiken har placerats överst på EU:s agenda. Det nya kapitlet om sysselsättningen i Amsterdamfördraget gör sysselsättningen till en gemensam fråga. följt av antagandet av sysselsättningsriktlinjerna 1998 och inlämnandet av nationella handlingsplaner för sysselsättningen, har inneburit en stärkt samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik genom att en integrerad sysselsättningsstrategi utvecklats. Toppmötet om sysselsättning i Luxemburg, => Ett antal viktiga lagförslag har antagits av rådet, och dessa bidrar till att fullborda och konsolidera de ramar för miniminivåer för den sociala tryggheten som behövs som stöd för den inre marknaden. Detta framsteg har underlättats genom att man har använt den mer samarbetspräglade form av beslutsfattande som infördes genom avtalet om socialpolitik och som innebär att arbetsmarknadens parter engageras i processen. => En rad detaljerade och ambitiösa arbetsprogram har antagits av kommissionen. Dessa politiska för arbetstagare och grönboken om arbetsorganisation - utgör byggstenarna för den pågående förnyelsen av socialpolitiken. En förteckning över dessa finns i Bilaga 1. - exempelvis handlingsplanen rörlighet initiativ för fri => Debatten om socialpolitiken har breddats och till områden av utvecklingstendenser, gemensamt modernisering av den sociala tryggheten och kampen mot rasism - där det finns ett uppenbart mervärde i en gemensam europeisk debatt, samarbete och utbyte av information och bästa praxis. demografiska fördjupats exempel intresse till - => Den sociala dialogen ger gedigna resultat och den civila dialogen har mognat, legitimitet och till att stärka den europeiska verksamhetens vilket bidrar effektivitet. => Kopplingarna mellan socialpolitiken och gemenskapens andra politikområden har linjen. stärkts, vilket avspeglar uppfattningen att social utveckling måste främjas över hela ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden, införlivandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens och sysselsättning från 1997. samt meddelandet politikområden, om miljö åtagandet integrera Exempel andra detta att på är II: Att möta utmaningarna i en värld som förändras Dessa insatser utgör en solid grund som vi kan bygga vidare på. Europeiska unionen kommer dock även i fortsättningen att stå inför stora sociala utmaningar som detta handlingsprogram är avsett att möta. => Arbetslösheten är fortfarande hög, särskilt när det gäller ungdomar, kvinnor och långstidsarbetslösa, och sysselsättningen är alltför låg i många medlemsstater. Det finns en avsevärd arbetskraftsreserv som kan leda till ökat deltagande och ökad sysselsättning, men den växande klyftan mellan efterfrågad och tillgänglig kompetens riskerar att underminera Europas konkurrenskraft och människors anställbarhet, samtidigt som arbetskraftens rörlighet fortfarande är låg. => Arbetslivet då snabbt förändras globaliseringen framväxande informationssamhället medför stora förändringar när det gäller arbetsmönster, arbetsorganisation och efterfrågad kompetens. I framtiden kommer nyckeln till framgång att vara större anpassningsförmåga. För att uppnå detta krävs en ny balans mellan behovet av flexibilitet för företagen och trygghet för de anställda, så att man kan formerna av arbetsorganisation och den nya tekniken erbjuder, och främja bra arbetsvillkor, en god och säker arbetsmiljö. tillvara de möjligheter som de nya och det ta => Fattigdom och social utslagning existerar sida vid sida med välstånd och rikedom, och många människor utsätts fortfarande för diskriminering, ojämlikhet och dålig för den europeiska hälsa. Europas sociala samhällsmodellen. Den utmaning vi står inför idag innebär dock att systemen måste anpassas så att de bättre tillgodoser behoven på ett kostnadseffektivt sätt, samtidigt som de svarar mot nya behov och ändrade förhållanden. trygghetssystem är en hörnsten I ett vidare sammanhang står Europa återigen inför en period som kommer att präglas av stora förändringar. Dessa mer övergripande faktorer kommer att få stor inverkan på socialpolitikens utveckling i detta handlingsprogram. framtiden och kommer att beaktas i fördelar innebära => Genom fullbordandet av den inre marknaden och införandet av den gemensamma valutan omvandlas Europa från en grupp åtskilda ekonomier till en integrerad ekonomisk enhet. Genomförandet av den ekonomiska och monetära unionen kommer att i form av större makroekonomisk stabilitet, hållbar tillväxt och en starkare röst i världen. Dessa nya ekonomiska ramar kommer att göra samspelet mellan socialpolitik och ekonomisk politik ännu viktigare, och understryker behovet att stärka kopplingarna mellan EMU, en väl inre marknad, sammanhållningspolitik samt sysselsättnings- och fungerande insynen och socialpolitik. EMU kommer till konkurrenskraften, och därigenom bidra sysselsättningen, och till att stärka den sociala utvecklingen. i synnerhet att bidra till att stärka till en mer dynamisk för Europa tillväxt, => De demografiska utvecklingstendenserna för EU:s befolkning blir allt högre. för Förskjutningen mellan arbetskraften och andelen förvärvsarbetande och andelen pensionärer är ett stort problem för den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Det behövs ytterligare insatser för att sprida kunskap om och hantera följderna av denna omvandling som - tillsammans med kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande och ändrade mönster för innebär att genomsnittsåldern familjelivet - kommer att få vittgående konsekvenser för Europas sysselsättnings- och trygghetssystem. Det understryker ytterligare behovet att vidta politiska åtgärder för att öka sysselsättningen, förbättra trygghetssystemens hållbarhet och för äldre till exempel anhöriga. tillgodose nya behov, som långsiktiga vårdbehov => Perspektivet om en utvidgning innebär utmaningar både för ansökarländerna. Socialpolitiken har i synnerhet en viktig roll när det gäller att hjälpa medborgarna i ansökarländerna att klara övergången till marknadsekonomi. Medlemsstaterna kommer inom ramen för en balanserad makroekonomisk strategi till exempel att behöva revidera sin sysselsättningspolitik, anpassa sin lagstiftning till EU:s för social trygghet och hälsovård. lagstiftning samt utveckla lämpliga system för EU och Ill: Nästa steg: en agenda för förändring i en värld med Den europeiska socialpolitiken måste nu bygga vidare på dessa resultat och möta utmaningarna av snabba Amsterdamfördraget har gett en plattform för att stärka socialpolitiken genom att man har infört en ny avdelning om sysselsättningen som komplement till EMU, nya kampen mot bestämmelser om diskriminering, samt genom att som ger arbetsmarknadens parter en nyckelroll. Det visar förnyat politiskt engagemang på högsta nivå att ta itu med dessa frågor på europeisk nivå. införliva avtalet om socialpolitik lika möjligheter, utslagning, folkhälsa och förändringar. Antagandet tydligt ett Det är mot denna bakgrund som man i detta meddelande redogör för nästa steg i utvecklingen av den framtida europeiska socialpolitiken. Utgångspunkten är att den ekonomiska och sociala utvecklingen går hand för den för en balanserad makroekonomisk ekonomiska utvecklingen är att strategi höja människors Inom dessa ramar bör socialpolitiken främja en god livskvalitet och en hög levnadsstandard för alla i ett aktivt, integrerat och sunt samhälle där tillträdet till arbetsmarknaden befrämjas med bra arbetsvillkor och lika möjligheter. i hand, och att målet levnadsstandard. inom ramen Sysselsättningen är en viktig faktor för att man skall kunna förverkliga denna vision, eftersom det är ett Europa i arbete som kommer att upprätthålla de värderingar som ligger till grund för den europeiska samhällsmodellen. Samtidigt har socialpolitiken - genom de uppgifter den har enligt fördraget - en viktig roll när det gäller att bidra till att främja ett förutsättningar att klara av förändringarna tid som präglas av globalisering och snabba förändringar. Detta dokument bygger vidare på resultaten av det teknologiska tidigare handlingsprogrammet och den nya stimulans som sysselsättningsstrategin och Amsterdamfördraget ger, och ger en ram för den europeiska socialpolitikens utveckling tre huvudrubriker: integrerat samhälle och ge människor i arbetslivet främsta handlingslinjerna sammanförs under framtiden. i en De i S Arbetstillfällen, kompetens och rörlighet S Förändringar i arbetslivet S Ett integrerat samhälle Med denna agenda kommer kommissionen att använda en väl avvägd kombination av politiska instrument: • Partnerskap och utveckling av politiska åtgärder: Tillhandahålla den information som behövs för att fördjupa debatten om socialpolitik och använda den politiska, sociala och civila dialogen för att skapa ett samarbete och utveckla ramar för att uppnå gemensamma mål. Man har nått avsevärda framsteg under de senaste åren när det gäller att utveckla denna samarbetsstrategi som är nödvändig för att man skall kunna åstadkomma någon verklig förändring, och detta kommer att fortsätta i framtiden. Kommissionen har i synnerhet en särskild roll när det gäller övervakningen europeiska sysselsättningsstrategin. Kommissionen kommer dessutom inom kort att lägga fram förslag för att förnya den sociala dialogen. Europeiskt socialpolitiskt forum 1998 kommer också att ge möjlighet att föra debatten om socialpolitikens framtid framåt. gemensamma mål, exempelvis den för av • Ekonomiskt stöd och stimulansåtgärder: Strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden (ESF), är det viktigaste finansiella instrumentet på europeisk nivå genom vilket man kan investera i mänskliga resurser och främja social utveckling. I den föreslagna reformen av socialfonden har man lagt särskild tonvikt vid att och stödja sysselsättningspolitiken och tillhörande system. Dessutom görs en uttrycklig koppling mellan medlemsstaternas handlingsplaner för sysselsättningen inom den europeiska sysselsättningsstrategin. Detta ekonomiska stöd kommer att ges genom följande kanaler: modernisering utbildnings- anpassning och en av Verksamhet som bedrivs inom strukturfondernas allmänna program för att främja utvecklingen av mänskliga resurser. Ett gemenskapsinitativ som kommer att inriktas på att bekämpa diskriminering och ojämlikhet när det gäller tillträde till arbetsmarknaden. Ett begränsat antal innovativa projekt som syftar till att utveckla och testa nya strategier. I Amsterdamfördraget föreskrivs dessutom stimulansåtgärder för sysselsättningen och kampen mot social utslagning, och lämpliga förslag kommer att beaktas efter ratificeringen av fördraget. Andra insatser kommer att föras vidare på lämpligt sätt, inom de ramar som fastställts av budgetmyndigheten. • Lagstiftning: Man kommer även i fortsättningen att lägga tonvikten vid att främja för den sociala tryggheten och arbetslivet på rättvisa och rimliga standarder områden där insatser krävs för att införa nya eller uppdaterade regler, samt vid att kontrollera att befintliga regler genomförs och efterlevs för att åstadkomma enhetliga minimistandarder i hela unionen. I Bilaga 2 ges en förteckning över pågående lagförslag på det sociala området. För att stimulera till framsteg i dessa frågor kommer kommissionen att hålla periodiskt återkommande diskussioner med Europaparlamentet och rådet för att urskilja vilka förslag som kan drivas vidare och vilka förslag som bör dras tillbaka eftersom de inte längre är relevanta eller inte har någon chans att bli antagna. 111. 1 Arbetstillfällen, kompetens och rörlighet Amsterdamfördraget och toppmötet om sysselsättningen i Luxemburg visade att man inom EU är fast besluten att åstadkomma resultat när det gäller sysselsättningen och att ta itu med arbetslösheten, och har tillhandahållit de verktyg som behövs. Målet är att ta tillvara de möjligheter som tillväxt och makroekonomisk stabilitet ger för att stärka strukturreformerna och avsevärt öka sysselsättningen i Europa så att den motsvarar de främsta konkurrenternas. Detta främjar Europas välstånd och den europeiska samhällsmodellens hållbarhet på Denna konvergens av sysselsättningspolitiken kommer att komplettera den konvergensprocess som leder till en ekonomisk och monetär union. EU kan främja sysselsättningen genom att skapa de villkor som behövs för en sund och hållbar tillväxt, stimulera företagandet och bedriva en aktiv politik för att förbättra anställbarheten för alla - ungdomar som gått ut skolan, arbetstagare och arbetslösa - så att man kan. tillgodose dagens och morgondagens arbets- och kompetenskrav och ge människor möjlighet att arbeta. lång sikt. • Skapa I och förebygga riktlinjerna arbetslöshet: arbetstillfällen för sysselsättningen fastställs tydliga mål och tillhandahålls samordningsmekanismer för att genom vilka medlemsstaterna har utarbetat nationella handlingsplaner genomföra den nya sysselsättningsstrategin på grundval av de fyra pelare anställbarhet, företagande, anpassningsförmåga och lika möjligheter. Det finns redan mycket som tyder på att denna process ger värdefulla resultat. Det har särskilt förvaltningen och inneburit att den nationella sysselsättningspolitiken samordnas på högsta nivå med hjälp av arbetsmarknadens parter och regionala organ. Kommissionen å sin sida kommer att göra följande insatser: till en bättre samordning inom den nationella lett S Se till att sysselsättningsstrategin genomförs fullt ut i enlighet med den politiska överenskommelse som nåddes vid toppmötena i Amsterdam och Luxemburg. De centrala i detta sammanhang är den årliga presentationen och bedömningen av riktlinjerna för sysselsättningen samt vid behov rekommendationer till medlemsstaterna. inslagen s Se till att de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och riktlinjerna främjar en för sysselsättningen kompletterar varandra och konsekvent ekonomisk strategi för tillväxt, stabilitet och sysselsättning som bland annat syftar till att öka sysselsättningen och utgöra en gedigen och hållbar grund för ökad levnadsstandard inom EU. S Stärka utbytet av bästa praxis och tillhandahålla i analysmaterial om sysselsättnings- och arbetsmarknadssituationen medlemsstaterna, även genom förslag till stimulansåtgärder när det nya fördraget ratificerats. innovation och S Bidra till att utveckla en godkänd databas med jämförbara uppgifter medlemsstaterna indikatorer genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen. godkända och för att i övervaka S Med utgångspunkt från kommissionens meddelande nyligen inleda en debatt under 1998 om hur man bör angripa offentliggjorts problemet med "odeklarerat" arbete och främja utbyten av god praxis när det gäller hur man kan skapa förutsättningar som gör att sådant arbete deklareras. som S Stimulera till debatt på europeisk nivå om moderniseringen av de offentliga arbetsförmedlingarna som ett verktyg för att ta itu med arbetslösheten. Mer specifikt kommer kommissionen att vidta följande åtgärder när det gäller de inslag i riktlinjerna1 som rör anställbarhet, företagande och lika möjligheter: S Fortsätta att inom ramen för strukturfonderna främja utvecklingen av innovativa metoder lokala genom skapa utvecklingsåtgärder, inbegripet territoriella sysselsättningspakter och den sociala ekonomin. arbetstillfällen för att S Fortsätta sina insatser för att utveckla en kultur präglad av företagaranda, särskilt genom de prioriteringar som nyligen fastställts i kommissionens meddelande om att uppmuntra företagandet i Europa. S Uppmuntra medlemsstaterna att inom ramen för strukturfonderna, särskilt socialfonden, ytterligare öka investeringarna i utvecklingen av mänskliga resurser och det livslånga lärandet i linje med kommissionens förslag till reformer. S Lägga fram förslag för den nya generationen utbildningsprogram som skall ersätta Leonardo Da Vinci och Sokrates under 1998 för att tillgodose nya behov på dessa områden. S Stimulera arbetsmarknadens parter på olika ansvarsnivåer till att snarast möjligt sluta avtal som syftar till utbildning, arbetslivsorientering, praktik och andra insatser för ökad anställbarhet som görs på de europeiska arbetsplatserna. till att öka möjligheterna S Se till att ett jämställdhetsperspektiv integreras i riktlinjerna. S I samarbete med medlemsstaterna familjevänliga sysselsättningsstrategier för att åstadkomma reella och snabba resultat i frågan om omsorg för såväl barn som vuxna anhöriga. försöka utveckla S Lägga fram ett meddelande om att öka sysselsättningen för människor med funktionsnedsättning kring halvårsskiftet 1998. • Främja den fria rörligheten: För att undanröja de hinder som fortfarande finns för den fria rörligheten för arbetstagare avser kommissionen att gå vidare med genomförandet av handlingsplanen för fri rörlighet för arbetstagare från 1997. Häri ingår följande: 1 Åtgärder som rör anpassningsförmågan behandlas i avsnitt III. 2 S Lägga fram en förslagspaket för att anpassa och uppdatera viktig lagstiftning på området senast i slutet av första halvåret 1998. S Vidareutveckla EURES (European Employment hjälpmedel för att skaffa arbetsmarknaden i hela EU. fram information om Services) ett lediga platser och som S Utveckla samarbetet med nationella myndigheter och arbetsmarknadens parter för att se till att de befintliga rättsliga ramarna fungerar på ett effektivt sätt. III. 2 Förändringar i arbetslivet För att kunna konkurrera i en global ekonomi krävs högpresterande företag med en högpresterande arbetsstyrka. Ny teknik, snabba förändringar på marknaden och tjänstesektorns tillväxt är faktorer som understryker detta behov. En anpassning till denna nya miljö innebär att man måste skapa jämvikt mellan flexibilitet och trygghet. Arbetsgivarna behöver större flexibilitet, särskilt mer utbytbara färdigheter bland de anställda och anpassningsbara arbetsmönster, medan arbetstagarna behöver garantier när det gäller deras anställbarhet och framtidsutsikter i arbetet. En bättre arbetsorganisation kan ge arbetstagarna ökad trygghet genom ett ökat engagemang i arbetsorganisationen, bättre valmöjligheter fråga om arbetsorganisation, ökad tillfredsställelse i arbetet samt möjlighet att utveckla kompetens och anställbarhet på lång sikt. Arbetsgivarna i sin tur får ökad flexibilitet i form av en mer kompetent, motiverad och mångsidig arbetsstyrka som har bättre förmåga att ta initiativ och hantera förändringar och engagera sig djupare i företagets ekonomi. Den sociala dialogen spelar en viktig roll när det gäller att skapa jämvikt mellan dessa faktorer. i av förnyelse • Modernisera arbetsorganisationen och främja anpassningsförmågan: Under 1 997 lade kommissionen fram en grönbok som blev startsignalen för en ambitiös debatt om moderniseringen av arbetsorganisationen. Frågans betydelse framhölls vid toppmötet om sysselsättningen i Luxemburg, som gjorde anpassningsförmåga och i en sysselsättningsstrategin. Arbetsmarknadens parter uppmanades att utveckla ett partnerskap för att möta de utmaningar som det nya arbetslivet innebär, och medlemsstaterna anmodades att undersöka möjligheten att införliva mer flexibla kommer avtalsformer för moderniseringen av kommissionen att arbetsorganisationen och en bättre jämvikt mellan arbete och familjeansvar. Kommissionen avser särskilt att vidta följande åtgärder: Med detta som utgångspunkt lagstiftning. fortsätta att arbetsorganisationen främja en ny pelare i sin fyra ram ett de till av S Lägga fram om och arbetsorganisation ett anpassningsförmåga för att stödja och komplettera genomförandet av det inslag i riktlinjerna för sysselsättningen som rör anpassningsförmågan genom att meddelande i slutet av 1998 samråda med arbetsmarknadens parter om ett möjligt ramavtal om alla aspekter av arbetsorganisationen, även t. ex. flexibel arbetstid, fastställa vilka frågor som skall behandlas på EU-nivå för att ändra de rättsliga anpassningsbara avtalsförhållanden, inbegripet kopplingen mellan social trygghet och ändrade arbetsmönster. främjar mer ramarna att de så S Lägga fram ett meddelande kring halvårsskiftet 1998 om att anpassa och främja den sociala dialogen på gemenskapsnivå. S Samråda med arbetsmarknadens parter under 1998 om behovet av EU- åtgärder för att skydda distansarbetare. S Lägga fram förslag kring halvårsskiftet 1998 för att skydda arbetstagare till som idag inte omfattas av direktivet om arbetstid, som uppföljning vitboken samrådet med det från arbetsmarknadens parter. följande därpå 1997 och S Inleda ett initiativ för att stimulera till ett ökat ekonomiskt deltagande i företagen från arbetstagarnas sida genom att belysa god praxis och fastställa vilka hinder som finns och genom att bygga vidare på rådets rekommendation från 1992. S Utfärda tydliga riktlinjer för statligt utbildningsstöd. Kommissionen kommer även • Göra prognoser för strukturförändringar: Företagen i Europa, och på andra håll i världen, genomgår idag en grundläggande strukturomvandling. Kommissionen har en roll när det gäller att stödja denna process, exempelvis genom att främja diskussioner mellan arbetsmarknadens parter och genom stödet från Europeiska socialfonden. främja bra information och samråd med arbetstagarna när det gäller beslut som påverkar dem, och kommer att föra en enhetlig politik i frågor som statligt stöd och strukturfonderna. Kommissionen har dessutom, till följd av det uppdrag som kommissionen anförtroddes vid inrättat en högnivågrupp som skall undersöka de ekonomiska och sociala konsekvenserna av strukturomvandlingen. Expertgruppen kommer att lägga fram sin första rapport vid toppmötet i Cardiff. Kommissionen avser att toppmötet om sysselsättningen fortsättningen att i S följa upp högnivågruppens rekommendationer när det gäller utvecklingen av politiska åtgärder på området i framtiden, S arbeta vidare för att minimikrav för information och samråd på nationell nivå skall antas, S lägga fram en rapport under 1999 om tillämpningen av direktivet om europeiska företagsråd. • Utnyttja de möjligheter informationssamhället Informationssamhällets framväxt ger enormt stora möjligheter att förbättra européernas levnads- och arbetsvillkor och att skapa nya arbetstillfällen. Men den snabba och omvälvande teknikutvecklingen innebär också utmaningar. Under 1997 lade kommissionen fram ett meddelande som redogjorde för dess strategi för att vidareutveckla informationssamhällets sociala och arbetsmarknadspolitiska dimensioner. Med utgångspunkt från detta kommer kommssionen att vidta följande åtgärder: innebär: S' Lägga fram en rapport vid Europeiska i Wien om framtidsutsikterna vad gäller utvecklingen av elektronisk handel, öppna nätverk samt multimediaverktyg och deras inverkan på utbildning och sysselsättning. rådets möte V Utarbeta särskilda åtgärder så att informationssamhället kan bidra så mycket som möjligt till att främja sysselsättningen, lika möjligheter och social integration - till exempel för funktionshindrade - och göra människor mer och arbetsmarknadspolitiska konsekvenser. informationssamhällets medvetna sociala om S Fortsätta att integrera en informationssamhällesaspekt i den politik som bedrivs och de åtgärder som vidtas på andra områden, till exempel i reformen av kommissionens strukturfonderna. informationssamhället förslag att beakta flera gemenskapsprogram om hälsa och säkerhet Skapa en säker och hälsosam arbetsmiljö: Under det senaste årtiondet har en rättslig ram införts när det gäller europeiska minimikrav på arbetsmiljöområdet, med stöd av i arbetet. Uppmärksamheten bör nu riktas, för det första, mot ett effektivt genomförande av dessa ramar och, för det andra, mot att anpassa dessa standarder till nya risker och ändrade arbetsmetoder till följd av den tekniska utvecklingen och vetenskapliga framsteg. Varje år inträffar minst 5 miljoner olycksfall i arbetet, inbegripet nära 6 5 00 dödsolyckor. Undersökningar visar att olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar kostar de nationella ekonomierna mellan 1,5 och 4 % av BNP. Säkra arbetsplatser och friska arbetstagare är en nödvändig förutsättning för den europeiska samhällsmodellen och bidrar till att stärka Europas konkurrenskraft och produktivitet. Både arbetsgivare och arbetstagare måste inse Europeiska fördelar som vilka sociala och ekonomiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao har en särskild roll i detta sammanhang. Kommissionen kommer att göra följande insatser: finns att hämta. S Inrikta sig på att skapa effektivitet i genomförandet och tillämpningen av befintlig lagstiftning och fullfölja det aktuella gemenskapsprogrammet för hälsa och säkerhet i arbetet (1996-2000). S Lägga fram förslag för att uppdatera och komplettera befintliga rättsakter (t. ex. när det gäller byggnadsställningar och carcinogener), anpassa standarderna till tekniska och vetenskapliga framsteg (t. ex. gränsvärden för exponering för kemiska ämnen i arbetet, samt exponering för biologiska agenter i arbetet), samt undersöka behovet av att täcka risker som idag inte omfattas av lagstiftningen (t. ex. muskel- och skelettsjukdomar och nya arbetsmönster). S Försöka skaffa fram bättre statistik om hälsa och säkerhet i arbetet i Europa, så att de viktigaste riskerna kan fastställas. S Främja spridning av information om bästa praxis på europeisk nivå, särskilt genom Europeiska arbetsmiljöbyrån och arbetsmarknadens parter, och särskilt avseende små och medelstora företag och riskhantering. III. 3 Ett integrerat samhälle Socialpolitiken är den mekanism som bidrar till att den ekonomiska utvecklingen och det europeiska integrationsarbetet kommer alla till del. Undersökningar visar att integration, människor vill ha ett samhälle som präglas av sammanhållning och grundat på värderingar som solidaritet och jämlikhet, och som innebär hög livskvalitet och god hälsa. Offentliga åtgärder spelar en viktig roll när det gäller att nå detta mål, till att upprätthålla och utveckla genom att öka sysselsättningen och bidra en människors inkomstomfördelning och minska fattigdomen, genom att tillhandahålla ett skyddsnät för dem som verkligen behöver, och genom att bekämpa diskriminering och ojämlikhet. Den gemensamma utmaningen är att reformera och modernisera denna politik för att bevara den europeiska samhällsmodellens grundläggande värderingar för framtiden. yrkesaktiva förmåga genom främja under deras år, att De europeiska i genomsnitt 28 % av gemenskapens BNP. Detta • Modernisera och förbättra den sociala tryggheten: Utgifterna för den sociala faktum tryggheten utgör avspeglar den allmänna uppfattningen att den sociala tryggheten är en produktiv faktor som stödjer ekonomisk tillväxt och ökad konkurrenskraft som i sin tur främjar social utveckling. trygghetsystemen behöver dock anpassas till nya behov, nya omständigheter och det ökade trycket att hålla nere kostnaderna. Kommissionens meddelande från 1997 Modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen förde framåt den gemensamma europeiska debatten om dessa frågor, med inriktning på fyra utmaningar: att göra den sociala tryggheten mer sysselsättningsfrämjande, att anpassa systemen till följderna av befolkningens allt högre genomsnittsålder, att åstadkomma en anpassning till den ändrade könsfördelningen för samordning av social trygghet för personer som flyttar inom EU. Kommissionen avser att göra följande insatser: reformera systemet i arbetslivet samt att S Arbeta vidare med den agenda för gemensamma i början av 1999. som fastställdes i meddelandet från 1997 och lägga fram en utvärdering av ingå en bedömning av resultaten genomförandet av rekommendation om konvergens avseende systemen för social trygghet från 1992, för att göra en uppdatering och åstadkomma en närmare koppling mellan konvergensprocessen och sysselsättningsstrategin. I denna skall reflexioner rådets S När det gäller riktlinjerna för sysselsättningen inrikta sig särskilt på att göra skatte- och förmånssystemen mer sysselsättningsfrämjande och på att undanröja hindren för att klara övergången till egenföretagande. S Lägga fram förslag före utgången av 1998 för att reformera och förenkla förordning 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet. S Lägga fram ett förslag under 1999 för att uppdatera och komplettera de rättsliga ramarna för lika behandling för kvinnor och män i systemen för trygghet, särskilt med beaktande av Europeiska domstolens social rättspraxis. 10 S Tillhandahålla ytterligare demografiska analyser utvecklingstendenserna och fördjupa debatten om konsekvenserna för den ekonomiska politiken samt i synnerhet seminarium om demografiska förändringar som skall hållas i Wien i oktober 1998. för social- och sysselsättingspolitiken, större europeiskt vid ett de av S Uppföljningen av grönboken om kompletterande pensionsskydd från 1997. att och från social främja genom insatser Trots de framgångar för dem som arbetsmarknaden integration: rönt, är fattigdom och social utslagning som den europeiska Främja samhällsmodellen fortfarande stora problem inom EU. Den nya sysselsättningsstrategin kommer med stöd av det nya gemenskapsinitiativet inom ramen för socialfondens verksamhet att bidra till att löper risk att bli lösa dessa problem genom särskilda utslagna av reformen trygghetssystemen för att öka människors anställbarhet. Utöver detta krävs större insatser för att övergå från passiva till aktiva åtgärder i allmänhet och för att utveckla en förebyggande strategi när det gäller social utslagning. Genom Amsterdamfördraget ges Europeiska unionen i uppdrag att göra insatser för att bekämpa utslagningen genom stimulansåtgärder, och bestämmelserna i avtalet om socialpolitik införlivas i fördraget. Alla relevanta aktörer måste delta i arbetet med att skapa ett mer integrerat samhälle, särskilt på lokal nivå. Organisationer som ingår i den sociala ekonomin har till exempel en viktig roll i denna process. Kommissionen har aktivt stött utvecklingen av plattformen för europeiska sociala icke-statliga organisationer och har organiserat ett Europeiskt Forum för Socialpolitik som syftar till att vara en samlingspunkt för den civila och sociala dialogen och att stimulera till ett större engagemang bland alla berörda aktörer. Kommissionen avser att vidta följande åtgärder: S Lägga fram ett meddelande om social integration under 1998. S Lägga rapport rekommendationen om minimiinkomst från 1992. under 1998 fram en om genomförandet av S Bygga vidare på gjorda erfarenheter och undersöka möjligheten att lägga fram ett integrering av dem som är utestängda från arbetsmarknaden och att föreslå stimulansåtgärder för att bekämpa social utslagning när fördraget ratificerats. till ramar för att förslag främja S Utveckla statistiska indikatorer om fattigdom och social utslagning på EU- nivå. S Lägga fram ett meddelande om frågor som rör äldre människor som en del av kommissionens bidrag till FN-året " M ot ett samhälle för alla åldrar" 1999. S Föreslå ett program för att integrera flyktingar med utgångspunkt från de framgångsrika pilotprojekt som genomfördes under 1997 och 1998. 11 • Skapa jämlikhet och bekämpa diskriminering: främja förmåga att rättigheter och bekämpa diskriminering. jämlikhet, Det nya fördraget stärker Europeiska unionens garantera grundläggande i Det är synnerhet genom artikel 13 som gemenskapen får möjlighet att vidta särskilda åtgärder för att bekämpa diskriminering på grundval av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Som framhålls i sysselsättningsriktlinjerna kampen mot diskriminering inte bara en fråga om social rättvisa. Det finns sunda ekonomiska skäl att främja lika möjligheter, så att var och en får möjlighet att delta i - och bidra till - det ekonomiska välståndet i samhället. Det är ännu viktigare mot bakgrund av den inverkan som demografiska utvecklingstendenser har och det behov av att öka deltagandet som uppkommer på grund av dessa. främjandet jämlikhet och av är Kommissionen kommer att vidta följande åtgärder: S Främja jämställdheten mellan kvinnor och män genom en kombinerad strategi: - Se till att jämställdhetsperspektivet integreras i gemenskapens alla relevanta politikområden, och särskilt att det är en central fråga i sysselsättningsstrategin och de reformerade strukturfonderna. för att insatser - Utveckla särskilda åtgärder för att bekämpa problemet med förbättra kvinnors situation, inbegripet sexuella för att trakasserier på arbetsplatsen, vidare stödja en jämn könsfördelning när det gäller beslutsfattandet, samt en rad insatser under 1999 med inriktning på problemet med våld mot kvinnor. insatser under 1999 S Lägga fram ett lagförslag för att bekämpa rasdiskriminering när det nya fördraget ratificerats och inleda en bred debatt om användningen av artikel 13, inbegripet möjligheten att inrätta ett ramprogram för att bekämpa alla former av diskriminering. S Arbeta vidare enligt den strategi som i kommissionens meddelande om lika möjligheter för funktionshindrade personer från 1996 och genomföra det åtagande som gjordes i den förklaring som finns i bilagan till Amsterdamfördraget för att beakta funktionshindrade personers behov i enlighet med artikel 95 (tidigare artikel 100a). i samband med åtgärder som vidtas fastställs S Genomföra 1998 års handlingsplan mot rasism och bygga vidare på de framgångar som nåddes genom Europeiska året mot rasism 1997, samt se rasism och till att det Europeiska centrumet främlingsfientlighet i Wien får en god start. för övervakning av S Driva vidare debatten om grundläggande rättigheter med utgångspunkt från rapporten från "De vises kommitté". 12 • finns ett Främja ett friskare samhälle: Att främja ett gott hälsoskydd för alla människor är en prioritering för gemenskapen som fått ökad tyngd genom Amsterdamfördraget. Denna prioritering genomsyrar gemenskapens politik på alla områden, särskilt när det gäller förebyggande av sjukdomar, livsmedelssäkerhet, konsumentskydd, fri rörlighet, läkemedel, forskning och utveckling samt miljön. Det finns fortfarande stora skillnader och ojämlikheter när det gäller hälsotillståndet i Europeiska tydligt samband mellan hälsa och ställning på unionen, och det arbetsmarknaden och främsta utmaningarna för framtiden är att uppfylla allmänhetens förväntningar på ökat hälsoskydd, bättre hälso- och sjukvård och att planera för en allt större andel äldre människor i fortsättningen att inriktas på förebyggande verksamhet, särskilt när det gäller att främja en sundare livsstil som det mest effektiva och mest kostnadseffektiva sättet att förbättra hälsotillståndet. Man behöver också överväga de bästa sätten att svara mot de framväxande hoten mot hälsan och det ökade trycket på hälso- och sjukvårdsssystemen. Kommissionen avser att vidta följande åtgärder: från samhällets huvudfåra. insatser kommer även i befolkningen. Gemenskapens isolering De S Föra om vidare debatten folkhälsopolitikens enligt kommissionens meddelande om folkhälsa från 1998, med utgångspunkt från de erfarenheter som redan gjorts inom ramprogrammet. Man bör till exempel ta upp de problem som uppkommer på grund av den demografiska utvecklingen och nya hot, som till exempel överförbara sjukdomar. utveckling S Arbeta vidare enligt den strategi för att bekämpa tobakskonsumtionen som beskrivs i kommissionens meddelande från 1996. S Genomföra aktuella hälsoprogram (aids, överförbara sjukdomar, cancer, narkotikamissbruk, hälsoövervakning och hälsofrämjande) och driva på antagandet av kvarstående förslag (sällsynta sjukdomar, sjukdomar som har samband med föroreningar samt olyckor och skador). S Fördjupa erfarenhetsutbytet när det gäller arbetet med att förbättra hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet, kostnadseffektivitet och kvalitet. IV: Socialpolitikens externa dimension Huvudsyftet med detta meddelande är oundvikligen att göra framsteg med den socialpolitiska agendan inom EU, men det finns dessutom en extern dimension som blir allt viktigare. Framgången med den europeiska samhällsmodellen när det gäller att kombinera social utveckling och ekonomiskt välstånd har utan tvivel påverkat de central- och östeuropeiska ländernas beslut att ansöka om EU-medlemskap. På liknande sätt har Europas relativa framgångar när det gäller att undvika alltför stora sig främja ett inkomstklyftor uppmärksamhet från andra industrialiserade länder, och den socialpolitiska agendan diskuteras i allt större utsträckning i samband med EU:s bilaterala relationer samt i internationella sammanhang. i samhället och integrerat samhälle tilldragit 13 • Utvidgning: Genom utvidgningsprocessen kommer länder att föras in i EU som står inför särskilda problem när det gäller att förbättra människors levnads- och arbetsvillkor så att de når upp till ÈU-medborgarnas nivå. Genom EU-anslutningen kommer den snabba omvandlingen av samhälle och näringsliv som redan pågår i dessa länder att accelereras ytterligare, vilket kommer att underlätta införandet av de värderingar som ligger till grund för den europeiska socialpolitiken. Detta kommer vara viktigt för att se till att övergången blir smidig och att anslutningen sker på ett sätt som gynnar allas välfärd. Kommissionen avser att vidta följande åtgärder: S Arbeta för att se till att anslutningsländerna successivt engageras i de program och den verksamhet som bedrivs på socialpolitikens område - särskilt sysselsättningsstrategin - samtidigt som den sociala och civila dialogen främjas som väsentliga inslag i den europeiska samhällsmodellen. S Bistå ansökarländerna i samband med inför deras medlemsskap, särskilt genom partnerskapen för anslutning, i syfte att se till att gemenskapslagstiftningen på socialpolitikens område antas och genomförs fullt ut, samt genom ekonomiskt stöd - särskilt inom Phare- programmet - bidra till att utveckla och anpassa den sociala infrastrukturen i kandidatländerna. förberedelserna Främja social utveckling i världen: EU håller på att utvecklas till en framträdande aktör i den globala ekonomin. EU är det största handelsblocket i världen och står för 13 % av den totala handeln, och denna roll kommer sannolikt att öka i framtiden i och med införandet av EMU. Denna utveckling kommer att ge ökad tyngd åt EU:s arbete för att främja en ekonomisk tillväxt som är både hållbar och rättvis och har en stark social dimension. Detta avspeglas i EU:s ställning som den största biståndsgivaren till tredje världen. Kommissionen avser att vidta följande åtgärder: S Lägga fram ett meddelande under 1998 om utvecklingen av den europeiska socialpolitikens externa dimension. S Fortsätta att stödja internationellt godkända centrala arbetsstandarder, särskilt inom ILO, och sträva efter att stärka samarbetet mellan ILO och WTO på detta område. främjandet av S Även i fortsättningen lägga tonvikten vid ett socialpolitiskt samarbete när det gäller gemenskapens bilaterala relationer med tredje länder. 14 V: Sammanfattning fördjupad integration. Syftet med detta meddelande är att ge en redogörelse för kommande etapper för den europeiska socialpolitiken i samband med att den Europeiska unionen går in i en ny förnyelsen av Det ger en fas med i syfte att stärka den europeiska socialpolitiken kommer att drivas vidare, samhällsmodellens goda samtidigt förutsättningar att möta de nya och framväxande utmaningarna i en värld som förändras i snabb takt. Därigenom kan den socialpolitiska agendan granskas av alla berörda parter - de europeiska institutionerna, arbetsmarknadens parter och det civila samhället - och vid behov anpassas. Syftet är att se till att socialpolitiken stannar där den hör hemma - i hjärtat av medborgarnas Europa. grundläggande inom vilken värderingar ge EU ram och 15 Bilaga 1 V i k t i ga p o l i t i s ka i n i t i a t iv Riktlinjer för sysselsättningen 1998 (rådets resolution av den 15 december 1997) Förslag för att reformera ESF (KOM (1998)131) Meddelande om odeklarerat arbete (KOM (1998)219) En handlingsplan för fri rörlighet för arbetstagare (KOM (97)586) Grönbok - Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation (KOM (97)128) Vitbok om sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet om arbetstid (KOM (97)334) Meddelande arbetsmarknadspolitiska dimension (KOM (97)390) kommissionen från om informationssamhällets sociala och Meddelande om ett program med icke-lagstiftande åtgärder för att säkerheten i arbetet (1996-2000) (KOM (95)282) förbättra hälsan och Meddelande Europeiska unionen (KOM (97)102) från kommissionen om modernisering och nydaning av social trygghet i Gemenskapens (95)381) fjärde handlingsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män (KOM En handlingsplan mot racism (KOM(1998)183) Meddelande (KOM(96)406) från kommissionen om lika möjligheter för funktionshindrade personer Meddelande om utvecklingen av (1998)230) folkhälsopolitiken i Europeiska gemenskapen (KOM Meddelande från kommissionen bekämpning av tobak och rökning (KOM (1996)609) V i k t i ga rapporter Den gemensamma sysselsättningsrapporten Sysselsättningen i Europa 1997 Jämställdhetsrapport 1997 Social trygghet i Europa 1997 Befolkningsrapport 1997 Rapport om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen 1997 Rapport om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik 16 Bilaga 2 Förslag under a r b e te I. Arbetstillfällen, kompetens och rörlighet Agenda 2 0 0 0: Förslag till rådets förordning om Europeiska socialfonden - KOM (98) 131 slutlig Ändringar av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen, med avseende på dess utvidgning till att gälla medborgare i tredje land - KOM (97) 561 slutlig (EGT C 6, 1 0. 1. 9 8, s. 15) diverse ändringar - KOM (97) 378 slutlig (EGT C 2 9 0, 2 4. 9. 9 7, s. 28) ersättning för förtidspension - KOM (95) 735 slutlig (EGT C 6 2, 1. 3. 96, s. 14) arbetslöshet - KOM (95) 7 34 slutlig (EGT C 6 8, 6. 3. 9 6, s. 11 ), ändrad genom KOM (97) 158 slutlig (EGT C 1 6 1, 2 8. 5. 9 7, s. 5) dess utvidgning avseende personligt och materiellt tillämpningsområde - KOM (91) 528 slutlig (EGT C 4 6, 2 0. 2. 9 2, s. 1) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1 6 1 2 / 68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen - KOM (88) 815 slutlig (EGT C 100, 2 1. 4. 8 9, s. 6), ändrad genom KOM (90) 108 slutlig (EGT C 119, 1 5. 9. 9 0, s. 10) Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 6 8 / 3 60 om avskaffande av restriktioner för rörlighet och bosättning inom gemenskapen för medlemsstaternas arbetstagare och deras familjer - KOM (90) 108 slutlig (EGT C 119, 15. 9. 90, s. 10) Förordning som syftar till att genomföra beslut 3/80 från Associationsrådet EG-Turkiet - KOM (83) 13 slutlig (EGT C 110, 2 5. 4. 8 3, s. 1) II. Förändringar i arbetslivet Förslag till rådets direktiv om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa när de kan utsättas för fara orsakad av explosiv atmosfär - KOM (95) 3 10 slutlig (EGT C 3 3 2, 9. 1 2. 9 5, s. 10) ändrad genom K0M(97) 123 slutlig (EGT C 1 8 4, 1 7. 6. 9 7, s. 1) Förslag till rådets beslut om antagande av ett gemenskapsprogram (SAFE - Säkerhetsåtgärder i Europa) för att förbättra säkerheten, hygienen och hälsan i arbetet - KOM (95) 2 82 slutlig (EGT C 2 6 2, 7. 1 0. 9 5, s. 18), ändrat genom KOM (96) 6 52 slutlig (EGT C 9 2, 2 1. 3. 9 7, s. 3) Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/187/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av verksamheter - KOM (94) 3 00 slutlig (EGT C 2 7 4, 1. 10. 94, s. 10), ändrat genom KOM (97)60 slutlig (EGT C 124, 2 1. 4. 9 7, s. 48) Förslag till direktiv om risker orskade av fysiska agenser - KOM (92) 560 slutlig (EGT C 7 7, 1 8. 3. 9 3, s. 12), ändrat genom KOM (94) 284 slutlig (EGT C 2 3 0, 1 9. 8. 9 4, s. 3) Förslag till direktiv om transportverksamhet och arbetsplatser förlagda till transportmedel - KOM (92) 2 34 slutlig, (EGT C 2 5, 28. 1. 93), ändrat genom KOM (93) 421 slutlig (EGT C 2 9 4, 3 0. 1 0. 9 3, s. 4) 17 Förslag till direktiv om transport för arbetstagare med motoriska handikapp - KOM (90) 588 slutlig (EGT C 6 8, 1 6. 3. 9 1, s. 7), ändrat genom KOM (91) 539 slutlig EGT C 15, 2 1. 1. 9 2, s. 18) Förslag till direktiv om vissa anställningsförhållanden med avseende på arbetsvillkor - KOM (90) 228 slutlig (EGT C 2 2 4, 8. 9. 90), ändrat genom KOM(90) 533 slutlig (EGT C 3 0 5, 5. 12. 90) Förslag till ett femte bolagsdirektiv om aktiebolags struktur och om befogenheter och skyldigheter för deras bolagsorgan - KOM(83) 185 slutlig (EGT C 2 4 0, 9. 9. 83, s. 2) ändrat genom KOM(90) 629 slutlig (EGT C 7, 1 1. 1. 9 1, s. 4) III. Ett integrerat samhälle Förslag till rådets direktiv om bibehållandet av kompletterande pensionsrättigheter för anställda och egenföretagare som flyttar inom Europeiska unionen - KOM (97) 4 86 slutlig (EGT C 5, 9. 1. 9 8, s. 4) Meddelande från kommissionen om ett program för gemenskapsåtgärder 1 9 9 9 - 2 0 03 avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening - KOM(97) 266 slutlig (EGT C 2 1 4, 1 6. 7. 9 7, s. 7) Meddelande från kommissionen om ett program för gemenskapsåtgärder 1 9 9 9 - 2 0 03 för ovanliga sjukdomar - KOM(97) 225 slutlig (EGT C 2 0 3, 3. 7. 97, s. 6^ Meddelande från kommissionen om ett handlingsprogram för gemenskapen 1999- 2 0 03 för förebyggande av personskador - KOM(97) 178 slutlig (EGT C 2 0 2, 2. 7. 9 7, s. 20) Förslag till direktiv om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor - KOM(96) 93 slutlig (EGT C 179, 2 2. 6. 9 6, s. 8) Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i Europeiska gemenskapen - KOM (96)78 slutlig (EGT C 123, 2 6. 4. 9 6, s. 10), ändrat genom KOM (97)31 slutlig (EGT C 103, 2. 4. 97, s. 11) och KOM (98) 79 slutlig Förslag till rådets beslut om gemenskapsstöd till åtgärder för äldre människor - KOM (95) 53 slutlig (EGT C 115, 9. 5. 9 5, s. 14) Förslag till rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram på medellång sikt för att bekämpa utslagning - KOM (93) 435 final Förslag till direktiv om tobaksreklam - KOM (91) 111 slutlig, (EGT C 167, 2 7. 6. 9 1, s. 3), ändrat genom KOM (92) 196 slutlig (EGT C 129, 2 1. 5. 9 2, s. 5). Gemensam ståndpunkt nr 15/98, antagen av rådet den 12. 2. 1998 (EQT C 9 1, 2 6. 3. 9 8, s. 34) Förslag till direktiv som fullbordar genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet - KOM (87) 4 94 slutlig (EGT C 3 0 9, 1 9. 1 1. 8 7, s. 10) 18 ISSN 1024-4506 KOM(98) 259 slutlig DOKUMENT SV 05 01 06 Katalognummer : CB-CO-98-288-SV-C ISBN 92-78-35523-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg h


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1325/98 del Giuseppe RAUTI a la Comisión. Política exterior y de defensa de la Unión Europea y ampliación de la Unión

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European integration
accession to the European Union
common foreign and security policy
enlargement of the Union

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 354/93 (98/C 354/148) PREGUNTA ESCRITA E-1320/98 de Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Euro 1999 Gracias al Pacto de estabilidad y crecimiento ›adoptado por el Consejo Europeo de Amsterdam, en junio de 1997› los Estados miembros fijara·n como objetivo presupuestario a medio plazo la obtencio·n de «situaciones que este·n cerca del equilibrio o excedentarias». Si continu·an sus ajustes presupuestarios en los an(cid:152)os siguientes, los Estados miembros contara·n con unas finanzas pu·blicas cuya situacio·n les permitira· hacer frente ma·s fa·cilmente a las consecuencias presupuestarias de posibles evoluciones desfavorables de la econom(cid:14)·a. ¿Cua·l cree la Comisio·n que ser(cid:14)·a la situacio·n actual en Portugal si el Pacto de estabilidad hubiese sido aplicado durante el per(cid:14)·odo 1992-1997? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisio·n (2 de junio de 1998) El Pacto de estabilidad y crecimiento esta· constituido por una resolucio·n del Consejo Europeo de 7 de junio de 1997, el Reglamento (CE) no 1466/97 del Consejo, de 7 de julio de 1997 (1), relativo al reforzamiento de la supervisio·n de las situaciones presupuestarias y a la supervisio·n y coordinacio·n de las pol(cid:14)·ticas econo·micas (2) y el Reglamento (CE) no 1467/97 del Consejo, de 7 de julio de 1997, relativo a la aceleracio·n y clarificacio·n del procedimiento de de·ficit excesivo (2). El Pacto pretende lograr la disciplina presupuestaria en la Unio·n Econo·mica y Monetaria (UEM) y crear as(cid:14)· las condiciones apropiadas de estabilidad para generar un crecimiento sostenido. Al mismo tiempo, establece un poderoso sistema de incentivos para que los Estados miembros no incurran en un de·ficit excesivo y para que rectifiquen ra·pidamente, de darse el caso. En 1992, Portugal ten(cid:14)·a un de·ficit de las administraciones pu·blicas del 3,0 % del producto interior bruto (PIB), que en 1993 fue del 6,1 %. Esta situacio·n desemboco· en una Decisio·n del Consejo, de 26 de septiembre de 1994, relativa a la existencia de un de·ficit excesivo en Portugal (Art(cid:14)·culo 104c (6) del Tratado CE). En el periodo al que se refiere la pregunta formulada por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, es decir, entre 1992 y 1997, el objetivo principal de la pol(cid:14)·tica presupuestaria portuguesa era la convergencia, es decir, corregir esta situacio·n de de·ficit excesivo para poder cumplir los criterios de convergencia desde un punto de vista presupuestario. Adema·s, los apartados 9 y 11 del art(cid:14)·culo 104c del Tratado CE, que hacen referencia a las sanciones, no eran de aplicacio·n en la segunda fase de la UEM. (1) DO C 236 de 2. 8. 1997. (2) DO L 209 de 2. 8. 1997. (98/C 354/149) PREGUNTA ESCRITA E-1325/98 de Giuseppe Rauti (NI) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Pol(cid:14)·tica exterior y de defensa de la Unio·n Europea y ampliacio·n de la Unio·n Desear(cid:14)·a conocer la opinio·n de la Comisio·n sobre un problema de fondo que esta· surgiendo mientras esta· en marcha el proceso de ampliacio·n de la Unio·n Europea: Como es sabido, hay otros once Estados que han solicitado la adhesio·n a la Unio·n. Es menos sabido que los candidatos a la adhesio·n, con sus cien millones de habitantes, traera·n a la Unio·n un producto industrial bruto (PIB) equivalente aproximadamente al de Be·lgica, Holanda y Luxemburgo. Todos los expertos preve·n que, en consecuencia, durante los pro·ximos veinte an(cid:152)os como m(cid:14)·nimo, la Unio·n Europea en fase de ampliacio·n estara· enteramente dedicada a resolver los formidables problemas que se derivan de este desnivel, sobre todo en econom(cid:14)·a, intercambios comerciales, normativa social y pol(cid:14)·ticas agr(cid:14)·colas


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1307/98 de los diputados Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA a la Comisión. Manifestaciones contra la prohibición

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: C 354/90 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 11. 98 Otra medida para promover la comprensio·n de las cuestiones relativas al reconocimiento acade·mico de las calificaciones, en el marco del programa Erasmus, ha sido la puesta en pra·ctica de la Red de centros nacionales de informacio·n sobre el reconocimiento acade·mico de t(cid:14)·tulos (NARIC: National Academic Recognition Information Centres). Para terminar, en septiembre de 1997 se puso en pra·ctica una tercera iniciativa con vistas a promover la transparencia de los diplomas y, en consecuencia, facilitar su reconocimiento. Se trata de un proyecto piloto realizado conjuntamente por el Consejo de Europa y la Organizacio·n de las Naciones Unidas para la Educacio·n, la Ciencia y la Cultura (UNESCO) que tiene por objeto estudiar la viabilidad de la introduccio·n en Europa de un anexo administrativo al diploma. Los resultados estara·n disponibles dentro de algunos meses. En cuanto al reconocimiento profesional de los diplomas, se han aprobado varias directivas comunitarias al respecto. Estas directivas contemplan el reconocimiento de las cualificaciones adquiridas en un Estado miembro para poder acceder a una profesio·n reglamentada en otro Estado miembro. Es conveniente precisar que estas directivas esta·n pensadas para los profesionales (no para los estudiantes), es decir, para las personas que ya poseen todas las cualificaciones requeridas para ejercer una profesio·n concreta en un Estado miembro. La Directiva 89/48/CEE del Consejo de 21 de diciembre de 1988 relativa a un sistema general de reconocimiento de los t(cid:14)·tulos de ensen(cid:152)anza superior que sancionan formaciones profesionales de una duracio·n m(cid:14)·nima de tres an(cid:152)os se ha adaptado al derecho italiano con el «decreto legislative» no 115 de 27 de enero de 1992 (1). Estas disposiciones recogen las condiciones que el titular del diploma debe cumplir para poder obtener dicho reconocimiento. (1) DO 40 de 18. 2. 1992. (98/C 354/144) PREGUNTA ESCRITA E-1307/98 de Amedeo Amadeo (NI) y Salvatore Tatarella (NI) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Manifestaciones contra la prohibicio·n Habida cuenta del informe Stewart Clark, presentado por el Parlamento Europeo, sobre la lucha contra la droga, de la creacio·n en La Haya de la Unidad de Drogas de Europol (UDE), y de la propia creacio·n del Observatorio de las Drogas y las Toxicoman(cid:14)·as, que ponen de manifiesto sin equ(cid:14)·voco el compromiso de la Unio·n para resolver y combatir el feno·meno de la droga, a la luz de lo sucedido en Londres durante la manifestacio·n organizada por los adversarios de la prohibicio·n, ¿puede intervenir la Comisio·n ante los Estados miembros para garantizar una informacio·n justa al ciudadano que incluya, entre otras cosas, que u·nicamente puedan autorizarse las pintorescas y aparentemente inocuas manifestaciones de asociaciones contra la prohibicio·n, por ejemplo, que tras el aspecto lu·dico esconden en realidad la amenaza de la propaganda del consumo, si se atienen a los principios defendidos por la Unio·n? ¿Puede intervenir la Comisio·n ante las autoridades brita·nicas para garantizar la aplicacio·n de las normas existentes contra la prohibicio·n de venta y consumo de estupefacientes, as(cid:14)· como la elaboracio·n de medidas para reducir la demanda de estupefacientes en favor de la salud, de la educacio·n y de la recuperacio·n de los jo·venes? Respuesta de la Sra. Gradin en nombre de la Comisio·n (16 de junio de 1998) La necesidad de proporcionar al ciudadano informacio·n fiable y comparable sobre la situacio·n de las drogas en Europa ha sido reconocida mediante la creacio·n, en Lisboa, del Observatorio Europeo de la Droga y las Toxicoman(cid:14)·as. El papel de la Comisio·n consiste en adoptar cualquier iniciativa que pueda servir para fomentar la cooperacio·n entre los Estados miembros, respaldar su accio·n y promover la coordinacio·n de las pol(cid:14)·ticas y programas de los Estados miembros en materia de prevencio·n. En este contexto y en estrecha colaboracio·n con los Estados miembros, la Comisio·n esta· llevando a cabo un programa de accio·n comunitario sobre la prevencio·n de la drogadiccio·n para el per(cid:14)·odo 1996-2000. La Comisio·n desea sen(cid:152)alar que cualquier autorizacio·n de manifestacio·n es competencia de los Estados miembros


title: WRITTEN QUESTION No. 1266/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. Legal confusion regarding fibre hemp-growing

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
aid system
hemp
narcotic
production aid

text: C 31/30 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 5. 2. 1999 (1999/C 31/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-1266/98 fr(cid:229)n Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: F(cid:246)rvirring i regelverket f(cid:246)r odling av fiberhampa Den italienska lagen om drogbek(cid:228)mpning f(cid:246)rbjuder odling av cannabis indica (T. U. 309/1990). Enligt ledande toxikologer varierar inneh(cid:229)llet av tetrahydrocannabinol (THC) i indisk hampa mellan 3,4 och 4,8 %. Det (cid:228)r v(cid:228)lk(cid:228)nt att THC-inneh(cid:229)llet kan variera mycket beroende p(cid:229) v(cid:228)der och klimat (cid:228)ven inom samma hampsort. Eftersom det (cid:228)r om(cid:246)jligt att skilja de olika sorterna med hj(cid:228)lp av morfologiska och botaniska egenskaper, har Italiens h(cid:246)gsta domstol, i brist p(cid:229) specifika regler, beslutat om en riktlinje inom straffr(cid:228)tten, enligt vilken en v(cid:228)xt betraktas som cannabis indica om halten av THC (cid:246)verskrider 0,3 %, med h(cid:228)nvisning till EEG:s regelverk som medger st(cid:246)d till odling av fiberhampa p(cid:229) villkor att fr(cid:246)et intygas komma fr(cid:229)n en sort listad i bilaga till EEG 1164/ 89 (1) med genomsnittlig halt under 0,3 %. Denna riktlinje fr(cid:229)n H(cid:246)gsta domstolen (som inte tar h(cid:228)nsyn till att de italienska fibersorterna i vissa typer av v(cid:228)der och klimat kan n(cid:229) upp till 1 % THC-halt), har till(cid:228)mpats av polisen och har i praktiken medf(cid:246)rt att odlingen har lagts ner och att de flesta italienska sorterna har g(cid:229)tt f(cid:246)rlorade, samt att produktions- och distributionsn(cid:228)tet har utpl(cid:229)nats, med allvarliga skador p(cid:229) ekonomin och milj(cid:246)n. Ett (cid:229)terinf(cid:246)rande av fiberhampa i Italien och speciellt de traditionella sorterna av italiensk fiberhampa framh(cid:229)lls enh(cid:228)lligt som ytterst viktigt f(cid:246)r milj(cid:246)n och ekonomin i stora delar av v(cid:229)rt land. Kan kommissionen ange vilka initiativ man (cid:228)r beredd att ta f(cid:246)r att f(cid:229) slut p(cid:229) den felaktiga h(cid:228)nvisningen till gemenskapslagstiftningen, n(cid:228)r man f(cid:246)r straffr(cid:228)ttsliga (cid:228)ndam(cid:229)l utv(cid:228)rderar odlingar som intygas komma fr(cid:229)n traditionella italienska fibersorter? (1) EGT L 121, 29. 4. 1989, s. 4. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 juni 1998) Gemenskapsr(cid:228)tten inneh(cid:229)ller str(cid:228)nga krav i flera avseenden n(cid:228)r det g(cid:228)ller villkor f(cid:246)r st(cid:246)d till hampa. Den f(cid:246)reskriver faktiskt att st(cid:246)det begr(cid:228)nsas till certifierat uts(cid:228)de av de sorter d(cid:228)r halten av narkotiska (cid:228)mnen g(cid:246)r att halten av tetrahydrocannabinol (THC) inte (cid:246)verskrider 0,3 %. I detta syfte har en gemenskapsf(cid:246)rteckning uppr(cid:228)ttats (cid:246)ver de sorter som uppfyller detta kriterium och f(cid:246)r vilka detta kan p(cid:229)visas genom en kemisk kvantitativ best(cid:228)mning enligt gemenskapens metod. Denna f(cid:246)rteckning omfattar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 18 sorter d(cid:228)ribland de italienska sorterna (cid:148)Carmagnola(cid:148), (cid:148)CS(cid:148) och (cid:148)Fibranova(cid:148). Dessutom kr(cid:228)vs att de officiella etiketterna till det anv(cid:228)nda uts(cid:228)det skickas in liksom att sk(cid:246)rden (cid:228)ger rum efter fr(cid:246)bildningen. Kommissionen har tidigare fastslagit att ett nationellt f(cid:246)rbud mot odling av hampa inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma organisationen av marknaden. En medlemsstat (cid:228)r dock fri att vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som den anser n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r r(cid:228)ttsliga (cid:228)ndam(cid:229)l s(cid:229) l(cid:228)nge som dessa (cid:229)tg(cid:228)rder inte g(cid:246)r det om(cid:246)jligt att odla hampa. Enligt de uppgifter som kommissionen har tillg(cid:229)ng till har hampa odlats i Italien i liten omfattning de senaste (cid:229)ren: 3 hektar 1994, 20 hektar 1995 och 10 hektar 1996


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1303/98 van Cristiana MUSCARDINI aan de Commissie. Meningsverschillen EU/VN

eurovoc_concepts: EU body for police and judicial cooperation

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1328/98 del Graham MATHER a la Comisión. Procedimiento obligatorio de licitación pública en el caso del Consejo del distrito metropolitano de Oldham (Reino Unido)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
award of contract
building
invitation to tender
maintenance
public works

text: 11. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 386/113 fin de disponer de un fundamento jur(cid:237)dico adecuado para garantizar la continuidad y la eficacia de la acci(cid:243)n comunitaria en este Æmbito, la Comisi(cid:243)n continuarÆ esforzÆndose todo lo posible para obtener una decisi(cid:243)n del Consejo sobre un programa plurianual en favor del turismo europeo, como el indicado desde 1996 a travØs de la Propuesta de Decisi(cid:243)n del Consejo sobre el primer programa plurianual en favor del turismo europeo «PHILOXENIA» (1997-2000) (1) y la Propuesta modificada de Decisi(cid:243)n del Consejo sobre un primer programa plurianual en favor del turismo europeo «PHILOXENIA» (1997-2000) (2). Por lo demÆs, teniendo especialmente en cuenta las competencias, la Comisi(cid:243)n no considera apropiada la creaci(cid:243)n de una agencia europea del turismo. (1) DO C 222 de 31. 7. 1996. (2) DO C 13 de 14. 1. 1997. (98/C 386/153) PREGUNTA ESCRITA E-1324/98 de Jean-Antoine Giansily (UPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Creaci(cid:243)n de una Agencia europea del clima Tras la posici(cid:243)n que ha adoptado la Comisi(cid:243)n de Medio Ambiente del Parlamento Europeo sobre la comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n referente a la estrategia de reducci(cid:243)n de las emisiones de metano, ¿puede comunicar la Comisi(cid:243)n quØ reflexiones le inspira la solicitud de la Comisi(cid:243)n de Medio Ambiente relativa a la necesidad de crear una Agencia europea del clima y en quØ plazo considera que tal agencia podr(cid:237)a crearse? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de junio de 1998) La cuesti(cid:243)n relativa a la creaci(cid:243)n de una agencia europea del clima se plante(cid:243) en la Resoluci(cid:243)n del Parlamento sobre la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n «Estrategias para reducir las emisiones de metano» (1). En respuesta a esta cuesti(cid:243)n durante las discusiones mantenidas sobre la citada Comunicaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n seæal(cid:243) que la idea de crear una agencia europea del clima era interesante y merec(cid:237)a ser tenida en cuenta. No obstante, esta iniciativa exigir(cid:237)a la realizaci(cid:243)n de un examen detenido al respecto, antes de que la Comisi(cid:243)n adopte una posici(cid:243)n, ya que se plantea toda una serie de cuestiones prÆcticas e institucionales sobre el papel que debe desempeæar este tipo de agencia. La Comisi(cid:243)n no se ocupa de este asunto por el momento, ya que su labor se centra en el seguimiento de la Conferencia de Kyoto, que constituye una prioridad absoluta. (1) COM(96)557 final. (98/C 386/154) PREGUNTA ESCRITA E-1328/98 de Graham Mather (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Procedimiento obligatorio de licitaci(cid:243)n pœblica en el caso del Consejo del distrito metropolitano de Oldham (Reino Unido) ¿EstÆ la Comisi(cid:243)n al corriente de un caso acaecido recientemente en el Reino Unido en relaci(cid:243)n con un contrato de mantenimiento de edificios concedido por el Consejo del distrito metropolitano de Oldham a su propia Empresa de servicios sin haber recurrido previamente al debido procedimiento de licitaci(cid:243)n pœblica? Este caso motiv(cid:243) la emisi(cid:243)n en agosto de 1995 de una notificaci(cid:243)n con arreglo a la Secci(cid:243)n 14 de la Ley de Gobierno local de 1988 sobre la obligatoriedad de las licitaciones pœblicas, que fue derogada con posterioridad (a inicios de 1998) por el nuevo Gobierno del Reino Unido


title: Règlement (CE) n° 924/98 de la Commission du 29 avril 1998 fixant les taux des restitutions applicables à certains produits laitiers exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe II du traité

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk

formats: pdf print

text: L 128/64 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 4. 98 RÈGLEMENT (CE) No 924/98 DE LA COMMISSION du 29 avril 1998 fixant les taux des restitutions applicables à certains produits laitiers exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l’annexe II du traité LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 804/68 du Conseil, du 27 juin 1968, portant organisation commune des marchés dans le secteur du lait et des produits laitiers (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1587/96 (2), et notamment son article 17 paragraphe 3, considérant que, conformément à l’article 17 paragraphe 1 du règlement (CEE) no 804/68, la différence entre les prix dans le commerce international des produits visés à l’article 1er points a), b), c), d), e) et g) de ce règlement et les prix dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l’exportation; que le règlement (CE) no 1222/ 94 de la Commission, du 30 mai 1994, établissant, pour certains produits forme de agricoles exportés marchandises ne relevant pas de l’annexe II du traité, les modalités communes d’application relatives à l’octroi des restitutions à l’exportation et les critères de fixation de leur montant (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1909/97 (4), a spécifié ceux de ces produits pour lesquels il y a lieu de fixer un taux de restitution appli- cable, lors de leur exportation sous forme de marchan- dises reprises à l’annexe du règlement (CEE) no 804/68; sous considérant que, conformément à l’article 4 paragraphe 1 premier alinéa du règlement (CE) no 1222/94, le taux de la restitution par 100 kilogrammes de chacun des produits de base considérés doit être fixé pour chaque mois; considérant que l’article 4 paragraphe 3 du règlement (CE) no 1222/94 prévoit que, pour la fixation du taux de la restitution, il doit être tenu compte, le cas échéant, des restitutions à la production, des aides ou des autres mesures d’effet équivalent qui sont applicables dans tous les États membres, conformément aux dispositions du règlement portant organisation commune des marchés dans le secteur considéré en ce qui concerne les produits de base repris à l’annexe A dudit règlement ou les produits qui y sont assimilés; considérant que, conformément à l’article 11 paragraphe 1 du règlement (CEE) no 804/68, une aide est accordée pour le lait écrémé produit dans la Communauté et trans- formé en caséine, si ce lait et la caséine fabriquée avec ce lait répondent à certaines conditions fixées à l’article 1er du règlement (CEE) no 987/68 du Conseil, du 15 juillet 1968, établissant les règles générales relatives à l’octroi d’une aide pour le lait écrémé transformé en caséine et en caséinates (5), modifié en dernier lieu par le règlement (CEE) no 1435/90 (6); (CE) no 2571/97 de la considérant que le règlement Commission, du 15 décembre 1997, relatif à la vente à prix réduit de beurre et à l’octroi d’une aide à la crème, au beurre et au beurre concentré destinés à la fabrication de produits de pâtisserie, de glaces alimentaires et autres produits alimentaires (7), autorise la livraison, aux indus- tries fabriquant certaines marchandises, de beurre et de crème à prix réduit; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion du lait et des produits laitiers, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier 1. Les taux des restitutions applicables aux produits de base figurant à l’annexe A du règlement (CE) no 1222/94 et visés à l’article 1er du règlement (CEE) no 804/68, exportés sous forme de marchandises reprises à l’annexe du règlement (CEE) no 804/68, sont fixés comme indiqué en annexe. Il n’est pas fixé de taux de restitution pour les 2. produits visés au paragraphe précédent et non repris en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 1er mai 1998. (1) JO L 148 du 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5. (4) JO L 268 du 1. 10. 1997, p. 20. (5) JO L 169 du 18. 7. 1968, p. 6. (6) JO L 138 du 31. 5. 1990, p. 8. (7) JO L 350 du 20. 12. 1997, p. 3. 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 128/65 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 avril 1998. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission ANNEXE du règlement de la Commission, du 29 avril 1998, fixant les taux des restitutions applicables à certains produits laitiers exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l’annexe II du traité Code NC Désignation des marchandises (en écus/100 kg) Taux des restitutions ex 0402 10 19 ex 0402 21 19 Lait en poudre, en granulés ou sous d’autres formes solides, sans addition de sucre ou d’autres édulcorants, d’une teneur en poids de matières grasses inférieure à 1,5 % (PG 2): a) en cas d’exportation de marchandises relevant du code NC 3501 b) en cas d’exportation d’autres marchandises Lait en poudre, en granulés ou sous d’autres formes solides, sans addition de sucre ou d’autres édulcorants, d’une teneur en poids de matières grasses de 26 % (PG 3): a) en cas d’exportation de marchandises incorporant, sous forme de produits assimilés au PG 3, du beurre ou de la crème à prix réduit, obtenu au titre du règlement (CEE) no 2571/97 b) en cas d’exportation d’autres marchandises ex 0405 10 Beurre d’une teneur en matières grasses de 82 % en poids (PG 6): a) en cas d’exportation de marchandises, contenant du beurre ou de la crème à prix réduit, fabriquées dans les conditions prévues au règlement (CEE) no 2571/97 b) en cas d’exportation de marchandises relevant du code NC 2106 90 98, d’une teneur en matières grasses du lait égale ou supérieure à 40 % en poids c) en cas d’exportation d’autres marchandises (cid:190) 68,00 64,59 102,60 45,00 177,25 170,00


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1323/98 του Jean-Antoine GIANSILY προς την Επ τροπή. Πολιτική της Ευρωπαiκής Ένωσης στον τομέα του τουρισμού

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
economic growth
job creation
tourism
tourism policy
tourist profession


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1263/98 del Cristiana MUSCARDINI a la Comisión. Eläinten oikeuksien turvaaminen Sveitsin siviililakikirjassa

eurovoc_concepts:
Switzerland
application of EU law
domestic animal
national law
protection of animals

text: 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 297/1 I (Comunicaciones) PARLAMENTO EUROPEO PREGUNTAS ESCRITAS CON RESPUESTA (1999/C 297/001) PREGUNTA ESCRITA E-1263/98 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisión (29 de abril de 1998) Asunto: Protección de los derechos de los animales según el código civil suizo Según uno de los principales periódicos italianos, en Suiza perros y gatos dispondrán pronto de derechos similares a los de las personas. Es extremadamente chocante el comportamiento que se tiene para con esos mismos animales en el resto de Europa, donde siguen sufriendo malos tratos de todo tipo, carecen de la mínima protección, son utilizados para luchas crueles (como las peleas caninas, una auténtica plaga) y para experimentos en los que sigue recurriéndose a la vivisección. ¿Tiene intención la Comisión de hacer que también en los países de la Comunidad se creen disposiciones relativas a los animales de compañía, como la creación de oficinas para animales extraviados? ¿Tiene asimismo intención la Comisión de examinar la posibilidad de proponer a los Estados miembros que se añada un nuevo artículo al código civil en este sentido, como se está haciendo en Suiza? Considerando que los animales carecen de capacidad jurídica, podría decidirse la creación de unas normas precisas que regularan la manutención o la asignación de los animales en caso de fallecimiento o de disolución de la familia. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (11 de junio de 1998) La Comisión no tiene conocimiento en la actualidad de que la legislación suiza haya sido modificada en el sentido indicado por Su señoría. A la hora de diseñar y aplicar las políticas comunitarias en los sectores de la agricultura, el transporte, el mercado interior y la investigación, los Estados miembros y la Comunidad deben tener plenamente en cuenta los requisitos relativos al bienestar de los animales. Aunque este principio está incluido en el Protocolo del Tratado de Amsterdam, la Comisión considera que no es jurídicamente posible conferir derechos a los propios animales, por lo que prefiere no utilizar la expresión «derechos de los animales»