title: Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net

eurovoc_concepts:
EU aid
balance of payments assistance
private sector
public sector
trans-European network

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ft A ft ft ft ft ft^ft Bruxelles, den 18. 03. 1998 KOM(1998) 172 endelig udg. 98/0101 (SYN) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (forelagt af Kommissionen) INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INDLEDNING 2. HVORFOR REVIDERE NU? 3. RETSAKTERS VEDTAGELSESPROCEDURE: AMSTERDAM-TRAK TATENS KONSEKVENSER 3. 1. Fællesbeslutningstagning 3. 2. Offentlig-private partnerskaber 3. 3. Finansielle aspekter 4. ÆNDRINGSFORSLAG 4. 1. Vejledende flerårig planlægning 4. 2. Fællesskabsstøttens form og omfang 4. 3. Andre ændringer 5. KOORDINERING AF DE FINANSIELLE INSTRUMENTER 6. EVALUERING 7. UDVIDELSE FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING (EF) FINANSIERINGSOVERSIGT 3 3 4 4 4 5 5 6 7 8 9 9 10 11 18 BEGRUNDELSE 1. INDLEDNING Unionen prioriterer fortsat udviklingen af transeuropæiske net (TEN) meget højt. Disses betydning anerkendtes første gang i Maastricht-traktaten, idet der blev indføjet en særlig afdeling udelukkende om dette emne. Herefter pegede Kommissionen i hvidbogen fra 1993 på dem som et af nøgleinstrumenterne til fremme af vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. For nylig er deres betydning og højt prioriterede stilling blevet bekræftet i Agenda 2000: "Den fortsatte udbygning af de transeuropæiske net (TEN) vil både fremme en bæredygtig udvikling og den interne samhørighed i Unionen ved at knytte de enkelte regioner nærmere til hinanden. TEN vil også få meget stor betydning gennem oprettelsen af nye forbindelser til de central- og østeuropæiske lande, der ønsker at tiltræde Unionen. Det er netop det forhold, at fordelene ved [TEN- ] projekter er af tværeuropæisk karakter, der berettiger de fortsatte store bidrag fra Unionen til deres gennemførelse. "] ". visse programmer, der er blevet prioriteret på grund af den værditilvækst, i form afvækst, beskæftigelse samt udvikling og udbredelse af kendskabet feks. til ny teknologi, der følger af at der er tale om et fællesskabstiltag. Der er i det og væsentlige innovation, teknologier og erhvervsudaannelse/undennsning, indførelse af miljøvenlige foranstaltninger til støtte for små og mellemstore virksomheder. " 2 transeuropæiske net, tale om forskning Rådet vedtog forordning (EF) nr. 2236/95 om finansiel støtte til TEN-projekter i 1995. I forordningen fastsættes en budgetramme på 2 345 mio. ECU for perioden 1995- 1999. I lyset af hidtidige erfaringer (jf. punkt 6 om evaluering nedenfor) kan forordningen forbedres på en række punkter. Under en indledende drøftelse, som Kommissionen havde med Udvalget for Finansiel Støtte til de Transeuropæiske Net den 3. november 1997, var medlemsstaterne gennemgående af samme mening. Kommissionen foreslår derfor en begrænset revision. 2. HVORFOR REVIDERE NU? I artikel 19 i forordning (EF) nr. 2236/95 om finansiel støtte til de transeuropæiske net (TEN) på transport-, telekommunikations- og energi området hedder det, at "Rådet inden udgangen af 1999. beslutter, hvorvidt og på hvilke betingelser de foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning, kan (dv$. 1995-99). fortsætte ud over den Kommissionen finder af flere årsager, at det er hensigtsmæssigt at igangsætte en revision af forordningen nu. i artikel 18 nævnte periode" l En udvidet og styrket EU, del 1, punkt I, underpunkt 1, s. 18. 2 En udvidet og styrket EU, del 3, punkt II, underpunkt 3, s. 64. Først og frcmniesl skal der lages højde for lovgivningsprocedurernes længde. En revideret budgetramme og den flerårige planlægningsmetode skal være på plads i god tid inden de finansielle overslags næste periode. Det er så meget desto mere nødvendigt, som der er valg til Europa-Parlamentet i juni 1999, hvilket betyder, at det nuværende parlament standser arbejdet i april eller maj 1999, samt at det nye parlament først er operationelt i september 1999. For det andet er der, under hensyn til TEN's strukturimplikationer, indlysende fordele ved på samme tid at stille forslag om ændring af denne forordning, strukturfondene og samhørighedsfonden samt om skabelsen af et strukturpolitisk før-tiltrædelsesinstrument (ISPA). Denne parallelle behandling burde sikre konsekvensen på en række områder og bidrage til en styrket koordinering mellem de forskellige finansielle instrumenter, der yder bidrag til TEN. 3. RETSAKTERS VEDTAGELSESPROCEDURE: AMSTERDAM-TRAKTATENS KONSE KVENSER 3. 1. h a l ks bcslutningslagniiiK Dette forslag stilles i overensstemmelse med artikel 129 D i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab til samarbejds proceduren. i henhold Hvis Amsterdam-traktaten imidlertid træder i kraft, inden dette forslag vedtages, anvendes fælles beslutningstagningsprocedurcn (EF-traktatcns artikel 156, som renummereret). Dette ville gøre det muligt at indføje et øremærket beløb i forordningen, som Parlamentet og Rådet har godkendt. 3. 2. Offentlig-private partnerskaber Amsterdam-traktaten ændrer artikel 129 C for yderligere at lette den private sektors adgang til fællesskabsmidler. Dette vil gøre det lettere at etablere offentlig-privatc partnerskaber. Denne ændring er altså af aller største betydning i telekommunikations- og energisektoren, hvor den private sektor spiller en stadig slørre rolle i gennemførelsen af projekter af fælles interesse. ikrafttrædelse. Kommissionen har imidlertid Det er naturligvis ikke på nuværende tidspunkt muligt at foregribe Amsterdam-traktatens til hensigt, så snart den nye traktat bliver bindende, at fremlægge de nødvendige yderligere ændringsforslag, navnlig om bortfald af stk. 2 i artikel 2 (bliver overflødigt) samt om ændring af artikel 8, 12 og 15 for at tage højde for de situationer, hvor fællesskabsstøtte tildeles private virksomheder, uden at deres ansøgning behandles af medlemsstaterne. Sådanne ændringer bør dog ikke forsinke vedtagelsen af forordningen unødigt, da det forudsættes, at der træffes de nødvendige generelle foranstaltninger for at sikre et effektivt skift til den nye Amsterdam traktats procedurekrav. Det overordnede mål må som for resten af Agenda 2000-pakkcn være vedtagelse linansieringsperiode. i god tit! inden den nye 3. 3. Finansielle aspekter TEN-finansicringsforordningcn, som revideret ved dette forslag, vil også være hjemmel for udgifter til TEN i perioden 2000 - 2006. Vedføjede finansieringsoversigt giver en vurdering af TEN's finasieringsbehov i den kommende periode. Som det hævdes i Agenda 20003 spiller fællesskabsmidler en afgørende rolle ved iværksættelsen af TEN-projekter og i løsningen af finansielle problemer. I den kommende regnskabsperiode vil man se mange af de højt priorilerede projekter i transportsektoren gå ind i selve byggefasen, hvilket medfører højere samlede udgifter end i perioden 1994 - 1999, hvor Fællesskabet hovedsagelig bar finansieret forberedende arbejde. Med strukturfondenes større geografiske koncentration (fra 50% til 35-40% befolkningsandel) skal TFN-budgetposlen bære en betydelig ekstra byrde. I telekommunikationssektoren vil man i den Kommende regnskabsperiode blive vidne til udviklingen af en ny type tjenester og applikationer, f. eks. Inlernct-bascrcdc applikationer, satellitbaserede systemer og mobil bred båndskommunikation. Disse vil også fremskynde udviklingen af nye markeder og stimulere investeringsklimaet. Med de nye retningslinjer, der blev vedtaget i 1997, kan TEN-projekter nu igangsættes i større skala, hvilket sikrer den nødvendige virkning. Også i energisektoren vil man i næste regnskabsperiode blive vidne til afslutningen af undersøgelser i forbindelse med de fleste indtil nu ud pegede projekter af fælles interesse samt den egentlige byggefase. Samtidig vil nye projekter blive sat i gang. For så vidt angår de nye finansielle overslag, foreslår Agenda 2000, at TEN belragles som el af de høj I prioriterede programmer, for hvilke slotten kan vokse hurtigere c\u\ BNP. Den interinstitulionellc erklæring af 6. marts 1995 foreskriver kun, at en forordning skal indeholde en budgetramme, når der anvendes fælles beslutningstagning. Dette fremsættes under forordningsforslag, samarbejdsproceduren, indeholder derfor ingen budgetramme. Kommis sionen vil foreslå, at en sådan, baseret på tallene i den vedlagte finansieringsoversigt, indføjes, så snart Amsterdam-traktaten er ratificeret. som 4. ÆNDRINGSFORSLAG lîl af hovedformålene med denne revision er at drage nytte af Kommissionens, medlemsstaternes og de private operatørers erfaringer for, hvor det er påkrævel, at forbedre, forenkle og tilpasse den måde, forordningen fungerer på. -^ Ku styrke! og udvide! KU, del 1, punkt I, underpunkt I, s. 18. 4. 1. Vejledende flerårig planlægning l'å baggrund af disse erfaringer linder Kommissionen, al der er god grund til at udvikle en melode, der i højere grad er flerårig, navnlig ved al indfore begrebel vejledende flerårige programmer. Denne mulighed ville være el supplement til finansieringen af enkeltprojekter. De projekter, der finansieres af TEN-budgettet, særlig transportprojekter, er sædvanligvis meget store og løber over lang tid. I modsætning hertil tildeling af midler under TEN-budgettet grundlæggende på sker etårig basis. Nationale myndigheder med ansvar for infrastrukturplan lægning har regelmæssigt udtrykt ønske om at have en oversigt over fællesskabsfinansiering på mellemlang sigt. Dette er endnu vigtigere for projekter, der finansieres af den private sektor eller gennem offcntlig- private partnerskaber, da opstilling af finansicringsløsningcr for sådanne projekter kræver bindende for Fællesskabels budgetbevillinger besluttes på årsbasis. Dette gør det vanskeligere for Fællesskabet at spille en mere aktiv rolle sammen med EIB i innovative finansieringsordninger for TEN-projekter, der involverer den private sektor. fra alle deltagere. Niveauet tilsagn På denne baggrund foreslås der en række ændringer af forordningen med henblik på at lette en mere ægte flerårig metode til finansieringsafgørelser samtidig med, at de årlige budgetprocedurer overholdes: til store projekter samt 1. Det foreslås at indføje bestemmelser om et flerårigt vejledende program, hvis formål skulle være at give en klar tilkendegivelse om planlagte udgifter til andre væsentlige kategorier af projekter (dvs. trafikstyring, globale navigationssystemer osv. ). Det ville være TEN-udvalget under artikel 17, søm skulle godkende programmet og give Kommissionen bemyndigelse til at træffe afgørelse om forslag vedrørende store projekter, for hvilke programmet indeholder bevillinger. Det ville således blive muligt at styre Fællesskabels finansielle stolle (il et projekt som en enkelt flerårig tildeling i stedet for som række årlige projektforslag. Alle finansiering ville som nu fortsat skulle andre anmodninger om godkendes af TEN-udvalget. 2. I sager, hvor det er hensigtsmæssigt, bør det være muligt at behandle budgetforpligtelser til langtidsprojekter med store finansieringsbehov på samme måde som under strukturfondene, hvilket betyder årlige trancher af forpligtelserne på grundlag af Kommissionens oprindelige beslutning om at finansiere projektet. 3. Som allerede forklaret under punkt 3. 1. og 3. 3. ovenfor er det muligt, at dette forslag i procedurens slutfase vedtages ved fælles beslutnings tagning. I så tilfælde indeholder den ændrede forordning ved ved tagelsen en øremærket budgetramme, der er godkendt af budget myndighedens to grene. Dette vil give en væsentlig sikkerhed for finansiering i det nye finansielle overslags løbetid og således gøre flerårig programmering lettere. Sammen skulle disse ændringer effektivisere TEN-programmct ved at gøre sammenhængende flerårig planlægning mulig og ved gøre det lettere for Fællesskabet at tage akliv del i udviklingen af linansieringsløsninger til offentlig-private partnerskaber. af indførelse flerårig programmering Med henblik på foreslår Kommissionen, at der i den gældende forordning indføjes en ny artikel 5a (se artikel 1, nr. 4)). Dette medfører en række konsekvensændringer af dermed forbundne artikler: Artikel 1, nr. 6) (Artikel 10: Ydelse af støtte), artikel 1, nr. 7) (Artikel 11, stk. 3 og 4: finansielle bestemmelser), Artikel 1, nr. 10) (Artikel 14: Samordning) og artikel 1, nr. 11) (Artikel 15, stk. 4: Vurdering, overvågning og evaluering. 4. 2. Fællesskabsstøttens form og omfang Kommissionen, medlemsstaterne og entreprenører fra den private sektor har siden september J995 været involveret i 1145 støtteansøgninger til et samlet beløb på 3 232 mio. ECU. Kommissionen og udvalget har godkendt 448 tilskud på tilsammen 982,5 mio. ECU4. På baggrund af disse fra Gruppen på Højt Plan vedrørende erfaringer og anbefalingerne Offentlig-Private Partnerskaber under Neil Kinnocks formandskab samt i Agenda 2000 foreslår Kommissionen nedenstående ændringer for så vidt angår formen for finansiel støtte under denne forordning: 1. Artikel 4, stk. 1, litra a): Her gives der Kommissionen mulighed for at foretage undersøgelser af overordnet strategisk karakter og derfor uden finansiere direkte undersøgelser, der iværksættes på dens eget initiativ 100% (Artikel 1, nr. 7)). forbindelse specifikt projekt samt til et 2. Artikel 4, stk. 1, litra b): Her afskaffes femårsgrænsen for rente godtgørelser. Projekters likviditetsproblemer kan strække sig ud over byggefasen, hvor gælden bygges op, og ind i det tidlige driftsstadium, hvor trafik og indtægter langsomt begynder at vokse. Dette blev understreget af Gruppen på Højt Plan vedrørende Offentlig-Private Partnerskaber på Transportområdet. Da denne periode sammen med byggeperioden let kan vare mere end 7 år, bør femårsgrænsen for rentegodtgørelser bortfalde, således at sådanne godtgørelser bliver mulige i den periode, hvor der er størst behov for dem; dette ville bidrage til, at der kan sammensættes en optimal finansieringspakke til de enkelte projekter (Artikel 1, nr. 2)). 3. Artikel 4, stk. 1, litra e): Her får Fællesskabet mulighed for at yde støtte i form af tilskud eller andel i risikovillig kapital i investerings fonde eller tilsvarende finansielle foretagender, der som hovedformål til transeuropæiske netprojekter. har at skaffe risikovillig kapital Behovet herfor blev fremdraget under arbejdel i Gruppen på Højt Plan vedrørende Offentlig-Private Partnerskaber på Transportområdet; Der skal erindres om, at fællesskabsstøtte i energi- og telekommunikationssektoren udelukkende er ydet til undersøgelser. indtil nu Kommissionen gjorde i en meddelelse i september 19975 gruppens konklusioner til sine, og disse blev herefter godkendt af Rådet (transport) i oktober 1997. Der er på dette tidspunkt kun meget begrænsede fondsmidler af denne art til rådighed i Europa, og der er behov for at tilskynde til tilvejebringelsen heraf, hvis TEN-projekter skal kunne udvikles som OPP'cr. Formålet er, at der anvendes begrænsede beløb af de offentlige midler til at støtte udviklingen af investeringer af risikovillig kapital, hvilket vil være af sådanne for at øse af den væsentlig betydning for OPP'crnes mulighed betydelige mængde af private fonde med langsigtede investeringer som formål. Af effeklivilels- og omkoslningseffekliviletshensyn er del at forelrække, at der anvendes tilsvarende finansielle foretagender, der som hovedmål har at skaffe risikovillig kapital til Iranscuropæiske nctprojektcr. (Artikel 1, ur. 2) og 7), litra d)) investeringsfonde eller 4. Der indføjes et nyt stk. 3 i artikel 4, hvori det det fastslås som princip, at det i en situation, hvor offentlige støtte vil være begrænset, er nødvendigt at øge den multiplikatoreffekt, som Fællesskabets finan sielle instrumenter har, gennem anvendelse af offentlig-private partnerskaber (Artikel 1, nr. 2)). til 10% af de samlede 5. Artikel 5, stk. 3: Som det er nu, begrænser forordningen fællesskabs investeringsom støtte under forordningen kostninger. Denne grænse er normalt rimelig i betragtning af TEN- budgettets katalysatorrollc. 1 nogle tilfælde, f. cks. manglende forbind elser på tværs af grænserne, kunne Iranscuropæiske interesser i bred indlysende væsentlige, at del forsland saml net fordele være så berettiger en maksimumssats for fællesskabsstøtte på 20% af de samlede investeringsomkostninger. Delte ville dække projekter i en medlemsstat, hvis overskud tilfalder en anden medlemsstat. Projekter med en vigtig miljømæssig dimension skal også kunne nyde godt af denne højere fællesskabsstøtte. Kommissionen foreslår, at der i artikel 5, stk. 3, foretages de deraf følgende ændringer. (Artikel 1, nr. 3)). i hovedsagen sats for 4. 3. Andre ændringer Den gældende TEN-forordning blev vedtaget inden implementeringen af SEM 2000-programmet om sund og effektiv forvaltning. Det er derfor nødvendigt at ændre nogle artikler vedrørende finansielle bestemmelser, evaluering, overvågning, opfølgning osv. , idet der hele tiden tages hensyn til TEN's særlige karakter. Overgangsbestemmelsen i artikel 3 er ikke længere nødvendig og udgår derfor. (Artikel 1, nr. l)). Artikel 16 om information og offentlighed ændres for at bringe den på samhørighedsfonden linje med praksis under strukturfondene og KOM(97) 453. (Artikel I, ur. 12)) ved al stille krav om, at der skal informationstavler, at Fællesskabets logo skal anvendes osv. rejses Artikel 8 (Indgivelse af støtteansøgning) ændres for så vidt angår medlemsstaternes samtykke i forbindelse med ansøgninger, der er indgivet af den private sektor (Artikel 1, nr. 5)). 5. KOORDIINERING AF DE FINANSIELLE INSTRUMENTER "Agenda 2000" understreger behovet for bedre koordination mellem TEN- finansicringsinslrumcntcr. Kommissionen mener, at indføjelsen af vejledende flerårige programmer i denne forordning i forbindelse med de generelle strategier, der skal udvikjps i forbindelse med strukturfondene (jf. bl. a. artikel 14 og 15 i udkastet til generelle bestemmelser), samhørighedsfonden (jf. artikel 1, nr. 3). ) og ISPA (jf. artikel 1, nr. 3)) er et nytligt skridt i denne retning. Yderligere fremskridt med koordineringen er delvis el spørgsmål om Kommissionens interne procedurer, men del kræver også medlemsstaternes samarbejde, da planlægning af infrastruktur stadig i hovedsagen er et nationalt ansvarsområde. Der findes en parallel hertil i anvendelsen af forureneren betaler-princippet på transportområdet, hvor det, hvilket også er tilfældet med samhørighedsfonden, kun kan finde anvendelse i en fællesskabsramme, hvori der er fastlagt retningslinjer. 6, EVALUERING SEM 2000 understreger betydningen af, at alle kommissionsforslag evalueres. For så vidt angår TEN, er det enkelte projekt, som støttes af Fællesskabet under forordning (EF) nr. 2236/95 underkastet løbende overvågning og evaluering. Evaluering af TEN-programmets virkninger generelt vil dog først være mulig om et stykke lid, da forordningen først blev vedtaget i september 1995. Den første serie midtvejsevalueringer på egentligt projektniveau er undervejs; dette arbejdes omfang varierer fra sektor til sektor. Der vil foreligge foreløbige resultater i slutningen af 1998. Kommissionen håber, at disse resultater i forbindelse med resultaterne fra igangværende mere detaljerede evaluerings- undersøgelser vil gøre det muligt at opstille specifikke indikatorer til evaluering af programmernes virkninger. Hertil kommer, at Kommissionen med henblik på revisionen af forordning (EF) nr. 2236/95 har udarbejdet en kort rapport, hvori det bedømmes, hvordan forordningen har virket indtil nu, navnlig på procedureniveau6. Disse bedøm melser bygger på Kommissionens, Medlemsstaternes og private operatørers erfaringer i de seneste tre år. Det må heller ikke glemmes, at de nuværende finansielle instrumenters hensigtsmæssighed og de problemer, der hæmmer skabelsen af offentlig-private *' Kapporl om, hvordan HiN-forordningen om finansiel støtte har virket i perioden 1995-97. partnerskaber i transportsektoren, i 1996-97 var genstand for grundige drøftelser indgik repræsentanter for i Neil Kinnocks gruppe på højt plan, hvori medlemsstaternes trafikministre samt repræsentanter for den private sektor (finansielle institutioner, byggefirmaer, jernbaner osv. )7, EIB og E1F. 7. UDVIDELSE En udvidelse af Unionen vil kræve yderlige ændringer af forordningen. Dette kan imidlertid ikke foregribes på nuværende stadium. Den gældende forordning giver allerede mulighed for finansiering af forbindelser til tredjelande. Under hensyn til en mulig udvidelse burde disse bestemmelser udnyttes i højere grad i tæl samarbejde med PHARE og ISPA. Nogle af disse forbindelser af særlig transeuropæisk betydning kunne være berettigede til en støtte på op til 20% af deres samlede investeringsomkostninger. indlysende 7 VII/321/97, maj 1997. 10 Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transcuropæiske net RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til Iraktalen om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129 D, under henvisning til forslag fra Kommissionen8, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg9, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget10, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C og i samarbejde med Europa- Parlamentet", og ud fra følgende betragtninger: 1. 2. 3. 4. Erfaringerne med anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2236/9512 viser, at der er behov for at ændre forordningen; den i denne forordning fastsatte finansielle fællesskabsdeltagelse kan overstige 50%-grænscn for undersøgelser, der iværksættes på Kommissionens initiativ; det er nødvendigt at lette finansieringen af visse projekter ved, blandt de mulige støtteformer, at indføje bidrag til fremskaffelse af risikovillig kapital; de finansielle ressourcer, der stilles til rådighed under forordning (EF) nr. 2236/95, bør anvendes til at maksimere bidraget fra private finansierings midler; der bør fastsættes bestemmelser om, at bestemte projekter, der berører mere end en medlemsstat eller i bredere forstand er af transeuropæisk interesse, herunder sådanne, som indeholder en væsentlig miljødimension, kan opnå en højere støttesats; der bør, for at øge gennemsigtigheden og imødekomme forventningerne for så vidt angår projekter eller grupper af projekter med store finansielle behov over længere tid, udarbejdes vejledende flerårige programmer inden for specifikke sektorer eller områder med angivelse af det samlede støttebeløb, der kan 8 EFT. 9 EFT. 10 EFT. 11 EFT. 12 EFT L 228 af 23. 9. 1995, s. 1. 11 tildeles sådanne projekter eller grupper af projekter for en given periode; Kommissionen bør træffe afgørelse om ydelse af finansiel støtte, når projekterne er i overensstemmelse med de relevante vejledende flerårige pro grammer; det er nødvendigt al præcisere, at organer, der direkte har med projekter og grupper af projekter al gore, og som indgiver ansøgninger om finansiel støtle, hvis del er virksomheder, kan være enten offentlige eller private; det er nødvendigt at præcisere, inden hvilken dato medlemsstaternes samtykke vedrørende en ansøgning, der er indgivet i henhold til forordningen, skal være Kommissionen i hænde; projekter eller grupper af projekter bør kunne nyde godt af flere på hinanden følgende afgørelser om finansiel støtte; tildelt finansiel støtte skal annulleres, hvis de pågældende aktioner ikke er påbegyndt inden en bestemt dato; det er nødvendigt at medtage Den Europæiske Investeringsfonds aktiviteter blandt de finansielle fællesskabsinstrumenter, som aktioner under forordning (EF) nr. 2236/95 skal koordineres med; Kommissionen bør kunne kræve, al støttemodtagerne forelægger evalueringer af projekter, der får støtte i henhold til forordning (EF) nr. 2236/95, eller giver de oplysninger, som Kommissionen behøver for at kunne foretage sin egen evaluering; del er nødvendigt at præcisere, hvordan støttemodtagere skal offentliggøre, at de modtager fællesskabsbidrag; i hele overgangsperioden fra den 1. januar 1999 til den 31. december 2001 i euro i sin egenskab af læses alle angivelser valutaenhed, jf. Rådets forordning (EF) nr 1998 [om indførelse af euroen]13; i euro som angivelser /98 af 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. forordning (EF) nr. 2236/95 bør ændres i overensstemmelse med det ovenfor anførle - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 foretages følgende ændringer: 1. 2. Artikel 3 ophæves. Artikel 4 affattes således: 13 EFTL. 12 "Artikel 4 Støtteformer I. Fællesskabels støtte kan antage en eller liere af følgende former: a) Samfinansiering af" projektundersøgelser, herunder forbered ende undersøgelser, forundersøgelser, evalueringsundersøgelscr og anden teknisk bistand til sådanne undersøgelser. Fællesskabets finansielle deltagelse kan normalt ikke overstige 50% af de samlede undersøgelsesomkostninger. På anmodning af Kommissionen og med de berørte medlems staters samtykke kan Fællesskabets finansielle deltagelse i undtagelsestilfælde overstige 50 %-grænsen, navnlig når det drejer sig om undersøgelser, der foretages på Kommissionens initiativ. lån bevilget af Den Rentegodtgørelser Europæiske Investeringsbank eller andre offentlige eller private finansielle organer. i forbindelse med Bidrag til låncgarantipræmicr i Den Europæiske Investerings fond eller andre finansielle institutter. Direkte investeringsstøtte i behørigt begrundede tilfælde. Tilskud eller risikovillig kapital til investeringsfonde eller tilsvarende finansielle foretagender, der som hovedmål har at skaffe risikovillig kapital til transeuropæiske netprojekter. Fællesskabsbistand i henhold til litra a) - d) kombineres, når det er hensigtsmæssigt, for at opnå den størst mulige stimulerende virkning af de tilførte budgetmidler, der skal anvendes så økonomisk som muligt. b) c) d) e) f) 2. 3. De former for fællesskabsintervention, som er omhandlet i litra a) - e), anvendes selektivt for at tage hensyn til de særlige karakteristika ved de forskellige berørte nettyper og sikre, at støtten ikke medfører konkurrencefordrejning mellem sektorens virksomheder. Kommissionen bestræber sig for at maksimere multiplikatoreffekten af de finansielle ressourcer, der stilles til rådighed i medfør af denne forordning, ved at fremme anvendelsen af private finansieringskilder. " I artikel 5, stk. 3, indsættes som sidste afsnit: "For projekter, der berører mere end en medlemsstat eller i bredere forstand er af væsentlig transeuropæisk interesse, herunder projekter med en vigtig 13 miljømæssig dimension, kan dcu samlede fællesskabsstøtte i henhold til denne forordning dog udgøre op lil 20% af de samlede investeringsomkostninger. " I forordningen indsættes som artikel 5a: "Artikel 5a Vejledende flerårige programmer 1. 2. 3. 4. Kommissionen kan, med forbehold af artikel 6 efter proceduren i artikel 17 og med henblik på at gøre Fællesskabets indsats mere effektiv, sektor for sektor udarbejde et vejledende flerårigt program for tildeling af finansielle midler (herefter benævnt "program") på grundlag af de i traktatens artikel 129 C omhandlede retningslinjer. Programmel skal bl. a. bygge på oplysninger fra medlemsstaterne. El program kan sammensættes af projekter af fælles interesse og/eller sammenhængende grupper af projekter af fælles interesse på specifikke områder med betydelige finansielle behov over en længere periode. Kommissionen udarbejder for hvert projekt eller hver gruppe af projekter, der er omhandlet i stk. 2, de vejledende samlede beløb for ydelse af finansiel støtte i den periode, programmet dækker. Programmet tjener som referenceramme for de årlige afgørelser om tildeling af de i denne forordning omhandlede finansielle fællesskabs midler. Programmet revideres efter proceduren i artikel 17 midtvejs i forløbet eller på baggrund af, hvordan projekterne eller grupperne af indeholde projekter rent faktisk angivelser af andre kilder til finansiering af de pågældende projekter, navnlig andre fællesskabsinstrumenter og Den Europæiske Investe ringsbank. " forløber. Programmet skal også Artikel 8 affattes således: "Artikel 8 Indgivelse af støtteansøgning Støtteansøgninger indgives til Kommissionen af de pågældende medlemsstater eller, efter aftale med disse, af de direkte berørte offentlige eller private virksomheder pågældende medlemsstaters samtykke til efterretning senest i løbet af den i artikel 17 omhandlede procedure. " organer. Kommissionen tager eller de Artikel 10 affattes således: "Artikel 10 Ydelse af støtte Kommissionen beslutter at yde støtte i henhold til denne forordning efter en vurdering af ansøgningerne på grundlag af udvælgelseskriterierne. Med 14 undtagelse af afgørelser vedrørende projekter, der er omhandlet i det relevante vejledende flerårige program, som udarbejdes i henhold til artikel 5a, og under iagttagelse af de i dette program fastlagte vejledende finansielle tildelinger træffes beslutninger om tildeling af støtte efter proceduren i artikel 17. Kommissionen meddeler støttemodtagerne og medlemsstaterne sin beslutning direkte. " 7. I artikel 11 foretages følgende ændringer: a) Slk. 3 affattes således: "3. Budgetmæssige forpligtelser bringes til udførelse på grundlag af Kommissionens beslutninger om tildeling af støtte. Der indgås forpligtelse for det samlede støttebeløb, når Kommis sionen vedtager beslutningen om at yde støtte. " b) Som stk. 3a indsættes: "3a Uanset stk. 3 træffes der for så vidt angår fællesskabsdeltagelse i projekter, som en medlemsstat er ansvarlig myndighed for, hvis varighed er mindst to år, og for hvilke fællesskabsstøtten overstiger 25 mio. EGU, beslutning om forpligtelse hvert år. Den første forpligtelse indgås, når Kommissionen vedtager beslutningen om al yde støtle. Forpligtelser vedrørende efter følgende årlige raler baseres på projektets oprindelige eller reviderede finansieringsplan og indgås normalt i begyndelsen af hvert regnskabsår, dog senest den I. marts del pågældende år, på grundlag af del pågældende års udgiftsoverslag for projektet. " c) Stk. 7 affattes således: "7. fastlægger efter proceduren i artikel 17, Kommissionen rentegodtgørelser, hvordan, hvornår og med hvilke beløb tilskud til garantipræmier og støtte i form af tilskud eller andel i risikovillig kapital tilsvarende investeringsfonde eller foretagender, der som hovedmål har at skaffe finansielle skal risikovillig kapital udbetales. " transeuropæiske netprojekter, til til 8. Indledningen til artikel 12, slk. 1, affattes således: "For at sikre, al de projekter, der finansieres i henhold til denne forordning, gennemføres på rette måde, træffer medlemsstaterne og Kommissionen, hver inden for sit kompetenceområde; de nødvendige foranstaltninger til:" 9. I artikel 13 indsættes som slk. 2a: 15 "2a Bortset fra tilfælde, der er behørigt begrundet over for Kommissionen, annullerer denne støtte til projekter, som ikke er påbegyndt senest 2 år eller datoen for deres forventede start som angivet i beslutningen om tildeling af støtte. " 10. Artikel 14 affattes således: "Artikel 14 Samordning Kommissionen sikrer samordning og sammenhæng mellem projekter og om fornødent de i artikel 5a, stk. 1, omhandlede programmer, der iværksættes i henhold til denne forordning, samt projekter, der iværksættes med bidrag fra fællesskabsbudgettet, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Investeringsfond og Fællesskabets andre finansielle instrumenter. " 11. Artikel 15 affattes således: "Artikel 15 Vurdering, overvågning og evaluering 1. 2. 3. 4. Medlemsstaterne og Kommissionen sørger for, al der sker effektiv overvågning og evaluering i forbindelse med gennemførelsen af projekter i henhold til denne forordning. Projekterne kan tilpasses efter resultaterne af overvågningen og evalueringen. sikre effektiviteten For at foretager systematisk og de berørte medlemsstater Kommissionen overvågning af projekternes forløb, om fornødent i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank eller andre relevante organer. fællesskabsstøtten en af Når Kommissionen modtager en ansøgning om støtte, foretager den, inden projektet godkendes, en vurdering af, om projektet opfylder betingelserne og kriterierne i artikel 5 og 6. Kommissionen opfordrer om fornødent Den Europæiske Investeringsbank eller andre relevante organer til at medvirke ved vurderingen. Kommissionen og medlemsstaterne foretager en bedømmelse af den måde, hvorpå projekterne og programmerne er blevet gennemført, og en evaluering af virkningen af deres gennemførelse, således at det kan bedømmes, om de oprindelige mål kan nås eller er blevet nået. Denne evaluering skal bl. a. omfatte en vurdering af projekternes indvirkning på miljøet på baggrund af gældende EF-ret. Kommissionen kan også kræve, at støttemodtageren forelægger en specifik evaluering af projekter eller grupper af projekter, der modtager støtte i henhold til denne forordning, eller stiller de oplysninger og den assistance til rådighed, som måtte være nødvendig for at evaluere sådanne projekter. 16 5. Overvågningen udføres eventuelt under anvendelse af fysiske og finansielle særlige karakter og deres mål. De sammenstilles, således at det fremgår: indikatorer. Hvilke afhænger af projekternes hvor langt man er kommet i projektforløbet i forhold til den oprindelige plan og den operationelle målsætning de ledelsesmæssige fremskridt og eventuelle problemer i denne forbindelse. 6. 7. Ved behandlingen af de enkelte støtteansøgninger lager Kommissionen hensyn til resultaterne af de vurderinger og evalueringer, der er foretaget i henhold til denne artikel. I de enkelte beslutninger om godkendelse af projekter og/eller i kontraktbestemmelserne vedrørende den finansielle støtte fastsættes der nærmere regler for overvågning og evaluering, jf. stk. 4 og 5. " 12. Artikel 16, stk. 2, andet punktum, affattes således: "De sørger, navnlig ved infrastrukturarbejder, for, at der rejses umiddelbart synlige informationstavler med Fællesskabets logo og påskriften "Trans- europæiske net". For så vidt angår undersøgelser og/eller et hvilket som helst andet dokument vedrørende et projekt, sørger de for, at disse er forsynet med Fællesskabets logo. " 13. "ECl J" ændres overall til "euro". Artikel 2 Denne forordning Europæiske Fællesskabers Tidende. træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Artikel 1, nr. 13. , anvendes fråden 1. januar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 17 FINANSIERINGSOVERSIGT 18 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 2. BUDGETPOSTER 3. RETSGRUNDLAG 4. BUDGETKARAKTERISTIKA 4. 1 Klassifikation af udgiften, område FO 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse 5. BEHOVET FOR ET FÆLLESSKABSINITIATIV OG TILSTRÆBTE MÅ1 5. 1 Generelt 5. 1. 1 Begrundelse 5. 1. 2 Mål: 5. 2 'fransport 5. 2. 1 Begrundelse 5. 2. 2 Mål 5. 3 Telekommunikation 5. 3. 1 Begrundelse 5. 3. 2 Mål 5. 4 Energi 5. 4. 1 Begrundelse 5. 4. 2 Mål 6. PLANLAGTE AKTIVITETER OG NÆRMERE REGLER FOR BUDGETINTERVENTIONERNE 6. 1 Generelt 6. 1. 1 Forordning (EF) nr. 2236/95 6. 1. 2 Hovedpunkter i del nye forslag til forordning 6. 2 Transport 6. 2. 1 Aktiviteter 6. 2. 2 Budgetbcstemmelser 6. 3 Telekommunikation 6. 3. 1 Aktiviteter 6. 3. 2 Budgetbestemmelser 6. 4 Energi 6. 4. 1 Aktiviteter 6. 4. 2 Budgetbestemmelser 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Vejledende programmering af TEN-bevillinger 7. 2 B5-700 : TEN - Transport 7. 3 B5-710 : TEN - Energi 7. 4 B5-720 : TEN - Telekommunikation 8. OPFØLGNING OG EVALUERING 8. 1 Opfølgning og evaluering: generelt 8. 2 Opfølgning og evaluering: transport 8. 3 Opfølgning og evaluering: telekommunikation 8. 4 Opfølgning og evaluering: energi 9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 10. 1 Transport 10. 2 Telekommunikation 10. 3 Energi 19 20 20 20 20 20 20 21 21 21 21 21 21 22 23 23 23 24 24 25 25 25 25 25 26 26 27 27 27 29 29 29 30 31 31 31 32 33 34 34 35 36 37 38 39 39 40 41 1. FORANSTALTNINGENS BUTHGNKLSK Trauseuropæiske nel (TEN) 2. BUDGETPOSTER B5-700 - TEN på transportområdet B5-710 - TEN på energiområdet B5-720 - TEN på telekommunikationsområdet 3. RETSGRUNDLAG Artikel 129 B, C og D i traktaten om Den Europæiske Union. Eurøpa-Parlamenlels og Rådets beslutning (EF) nr. 1254/96 af 5. juni 1996 om opstilling af el sæt retningslinjer for Iranseuropæiskc net på energiområdet (EFT L 161 af 29. 6. 1996, s. 147), som ændret ved Europa-Parlamentet og Rådets beslutning (EF)nr. 1047 af 29. 5. 1997. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning (EF) nr. 1692/96 af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning (EF) nr. 2717/95 af 9. november 1995 om retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN (tjenesteintegreret digitalnet) som et transeuropæisk net. Europa-Parlamcntcis og Rådets beslutning (EF) nr. 1336/97 af 17. juni 1997 om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet. Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net. Forslag til forordning (EF). om ændring af Rådels forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net. 4. BUDGETKARAKTERISTIKA 4. 1 Klassifikation af udgiften, område FO IOU, OB, Område FO: 3 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse De for perioden 2000-2006. iværksættelsen af delle forordningsforslag afsatte budgetmidler dækker 20 Kommissionen forelægger i god tid en evaluering af resultaterne med henblik på at fastslå de finansielle virkninger af en eventuel forlængelse ud over 2006. 5. BEHOVET FOR ET FÆLLESSKABSINITIATIV OG TILSTRÆBTE MÅL 5. 1 Generelt 5. 1. 1 licgrunilclsc Det indre markeds effektivitet og harmoni, styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed og udviklingen af kommunikation og handel med tredjelande, navnlig ansøgerlande, hæmmes af manglende sammenkobling/samtrafik mellem de nationale transport-, telekommunikations- og energinet. Etablering på kontinentalt niveau af transport-, telekommunikations- og energinet, som er tilpasset det indre marked og den europæiske industris behov, kræver opmuntring og koordination af medlemsstaternes og den private sektors indsats. Der findes ikke på noget andet kompetenceniveau et alternativ, der ville gøre det muligt at nå de samme mål. Som anført i meddelelsen "Politique communautaire au service de l'emploi"14 spiller TEN en vigtig rolle i beskæftigelsesstrategien på mellemlang sigt, da de er af afgørende betydning for EU's konkurrenceevne og dermed for vækst på lang sigt og skabelse af varig beskæftigelse. Endelig erindrer Agenda 2000 om, at den af TEN skabte merværdi udtrykt i vækst, beskæftigelse og udbredelse af teknologi forlener TEN-politikken med en hovedrolle blandt Fællesskabets politikker. 5. 1. 2 Mål: Målet med Unionens indsats på TEN-området er at fremme sammenkobling af (samtrafik mellem) og interoperabilitet mellem nationale net samt adgang til disse net. Den tager ikke mindst højde for nødvendigheden af at forbinde øer, isolerede områder og yderområder med Unionens centrale områder. Unionen har, for at nå disse mål, opstillet retningslinjer, hvori der udpeges projekter af fælles interesse. 5. 2 Transport 5. 2. 1 Begrundelse 1. Gevinsten ved at etablere et effektivt og sikkert transportnet har også virkninger ud over den isolerede gevinst for transportsektoren; den bidrager også til at virkeliggøre det indre markeds mål samt til den økonomiske og sociale samhørighed. De transeuropæiske transportnet spiller endvidere, som det understreges i Agenda 2000, en vigtig rolle i skabelsen af nye forbindelser med ansøgerlandene i Central- og Østeuropa. 14 SEK(97)2168. 21 2. 3. 4. indsats er først og fremmest berettiget i forbindelse med Fællesskabets økonomisk levedygtige projekter med utilstrækkelig rentabilitet (artikel 6, slk. 2). Endvidere kan del være påkrævet at fungere som løftestang over for andre finansieringskilder som f. eks. EIB. Konstatering og forudgående bestemmelse af risiciene ved et projekt er stadig en af hovedopgaverne: det er formålet med forundersøgelser og bidrag til dermed forbundne støtteforanstaltninger (f. eks. gravning af en pilottunnel). Fællesskabet spiller imidlertid også en fremtrædende rolle som koordinator og stimulator af euro-regionale projekter, som sorterer under flere medlemsstater. Som Rådet (transport) i oktober 1997 erindrede om samt i henhold til den endelige rapport fra Gruppen på Højt Niveau vedrørende Offentlig-Private Partnerskaber i forbindelse med TEN transportprojekter, er det først og fremmest medlemsstaternes opgave at udpege projekter, der kunne være kandidater til offcntlig-private partnerskaber (OPP) med henblik på at fremskynde etableringen af nettet. På i\cn baggrund giver Kommissionen, EIB og EIF tilsagn om at hjælpe medlemsstaterne med så hurtigt som muligt at stable sådanne OPP'er på benene. 5. 2. 2 Mål I overensstemmelse med Fællesskabels retningslinjer for udviklingen af det transeuropæiskc transportnet målrettes den finansielle støtte navnlig mod specifikke aktioner, der har nedenstående mål: (i) udvikling af forbindelser, knudepunkter og sammenkoblinger, der kan bidrage færdiggøre manglende strækninger og supplere til at fjerne hovedtrafikforbindelseme. Eksempel Rhinen-Rhône, højhastighedstog i Danmark, jernbaneforbindelsen Verona - Firenze; - Højhastighedstog flaskehalse, (ii) udvikling af netadgang, der gør det muligt at forbinde øer, isolerede områder og yderområder med Fællesskabets centrale områder. Eksempel - aktioner til forbedring af lufttrafikstyringssystemer, Madeira/Azorerne; (iii) optimal kombination og integration af forskellige Iransport former. Eksempel den nye lufthavn i lier/in (herunder integration af tilkørselsveje); (iv) den gradvise virkeliggørelse af interoperabililet mellem nettets enkeltdele. (indførelse af ERTMS- Højhastighcdstog-iSW//v///Å/7£-iSyft//f/t'/f Eksempel kontrolsystemet på del spanske net); (v) optimering af de eksisterende Eksempel trafikafviklingen ; - forskellige vejtrafikstyringsforanstaltninger infrastrukturers kapacitet og effektivitet. af til forbedring (vi) etablering og indretning af sammenkoblingsknudepunkterne og de intermodale platforme. Eksempel -forundersøgelser til den nye havn i Vuosaari (Finland); 22 (vii) forbedring af nellels sikkerhed og pålidelighed. Eksempel aktioner til forbedret maritim navigation; (viii) integration af miljødimensionen - miljøundersøgelser Eksempel (Danmark, Sverige); i etableringen og udviklingen af nettet. over Øresund til den faste forbindelse (ix) udvikling og indsættelse af trafikstyrings- og kontrolsystemer i nettet samt af brugerinformationssystemer til optimering af infrastrukturernes udnyttelsesgrad; (x) gennemførelse af undersøgelser, der bidrager til bedre planlægning og udførelse af det europæiske transportnet. 5. 3 Telekommunikation 5. 3. 1 Begrundelse TEN-telekommunikations-programmet er et praktisk igangsættelsesprogram. Det yder selektiv finansiel støtte til initiativer, der fremmer den fortsatte udvikling i telekommunikationssektoren af udbuddet af nye teletjenester og -applikationer, der imødekommer erhvervsbrugeres og private brugeres behov. I USA og Japan tages der med samme formål tilsvarende skridt til fremme af informationssamfundet. Navnlig i Europa, hvor markederne stadig er fragmenterede, har det private initiativ, der fortsat bør være hovedregelen for investeringer på dette område, imidlertid ofte vanskeligt ved at fil bragt nye tjenester frem til praktisk udførelse. Fællesskabets rolle er al give en politisk udviklingen af de transeuropæiske telenet. tilskyndelse og deltage målrettet i Fællesskabet spiller en rolle som katalysator for projekternes udvikling frem til kritisk størrelse. Ved på europæisk plan at give en hjælpende hånd medvirker Fællesskabet til at mindske navnlig de finansielle og politiske risici, som er en hæmsko for virkeliggørelsen af applikationer og tjenester, som først bliver rentable på et indre marked i fuld skala. Fællesskabets tiltag giver også konsortier mulighed for en hurtigere opstart, bl. a. ved at afholde en del af omkostningerne ved forundersøgelserne og valideringen af applikationerne på transeuropæisk niveau. Endelig støtter Fællesskabet foranstalt ninger til en første udbredelse af innovative applikationer af offentlig interesse. Sådanne er ofte oppe imod, at de kommercielle forventninger anses for usikre på trods af indlysende socioøkonomisk gevinster. Den praktiske virkeliggørelse forudsætter, at der etableres et partnerskab mellem offentlige og private sektorer, hvor den enkelte sektors ressourcer kan komme til deres ret og generere de nødvendige indkomster. 5. 3. 2 Mål I TEN-telekommunikationssekloren tager retningslinjerne udgangspunkt i en tredelt struktur: net - tjenester - applikationer, som er udtryk for konvergensen mellem 23 telekommunikation, informatik og applikationer. Projekter af fælles interesse, der er udvalgt ifølge retningslinjerne, skal bidrage til at nå følgende generelle mål: I ) vise overgangen til informationssamfundet gennem konkrete eksempler på nye tjenester og applikationer; 2) 3) 4) styrke det infrastrukturen og dennes interoperabilitet; indre marked gennem udvikling af telekommunikations forbedre den industrielle konkurrenceevne gennem tjenester, der er tilpasset virksomhedernes behov; styrke den sociale samhørighed gennem en bredere anvendelse af telekom munikationstjenester (fjernuddannelse, telcsundhcd osv. ). samfundsorienterede områder på 5. 4 Energi 5. 4. 1 Begrundelse Energitransportsystemerne er infrastrukturer, som sikrer en stabil energiforsyning og derigennem det økonomiske liv og talrige aktiviteter mod afbrydelser. Etablering af, sammenkobling af/samtrafik mellem TEN i Fællesskabets og gradvis i hele del europæiske kontinents energisektor samt nettenes interoperabilitet bidrager til forsyningssikkerheden på energiområdet, til etableringen af det indre energimarked og til styrkelsen af samhørigheden ved tilslutning af yderområder og isolerede områder. Projekter af fælles interesse, som opfylder disse mål, er udpeget i retningslinjerne for TEN-encrgi. Virkeliggørelsen af TEN-encrgi fremmer både beskæftigelsen (jf. undersøgelsen "The employment effects of building trans-European energy networks"), den økonomiske udvikling og konsolideringen af det internationale samarbejde, hvilket også er vigtige horisontale mål for Den Europæiske Union. the Samtidig bidrager TEN til at optimere udbuddet af energi i forhold til efterspørgslen på fællesskabsniveau til en bæredygtig udvikling, da den energi, der transporteres ad TEN kun bidrager lidt til drivhuseffekten (jf. de i Kyoto indgåede forpligtelser til at nedsætte CXVemissionerne). samt De finansielle midler, der stilles til rådighed i forbindelse med TEN-energi- programmet, anvendes udelukkende til at fremskynde virkeliggørelsen af projekter af fælles interesse, der er udpeget i energisektoren. For så vidt angår TEN-energi, spiller Det Europæiske Fællesskab en rolle som katalysator for medlemsstaternes og gas- og elektricitetsværkernes indsats. 24 5. 4. 2 Mål TEN-cnergi-programmels specifikke mål er al tilskynde til, koordinere og fremskynde forberedelsen af projekterne af fælles interesse saml disses virkeliggørelse. Under hensyn lil energisektorens særlige karakler (indlæglsskabende projekter, tilstedeværelsen af finansieringsmuligheder i sektoren) lægges hovedvægten på udvælgelse og forberedelse af projekter gennem medfinansiering af, afhængig af projektet, forundersøgelser, detaljerede undersøgelser af den tekniske og økonomiske gennemførlighed, undersøgelser af miljøvirkninger, af linjeføring osv. Det er faktisk nødvendigt at afkorte disse indledende faser helt frem til de administrative tilladelser, hvis man vil fremskynde virkeliggørelsen i praksis. Der kan eventuelt ydes bidrag til finansieringen af investeringer i nogle projekter af fælles interesse, hvis dette er nødvendigt, og det kan have en afgørende indflydelse på disses igangsættelse og gennemførelse. 6. PLANLAUTK AKTIVITKTKR (KJ N/KRMKRK KKGLKR FOR lUIDCF/UNi KR- VKNTIONKKNK 6. 1 Generelt 6. 1. 1 Forordning (EF) nr. 2236/95 Der skal erindres om, at Unionens støtte til TEN i henhold til forordning (EF) nr. 2236/95 siden 1995 hovedsagelig har haft til formål at fastlægge og igangsætte projekter af fælles interesse ved at fa foretaget forundersøgelser af disse projekter og/el 1er eventuelt ved i projekternes gennemførelsesfase at yde en rentegodtgørelse, et bidrag til lånegaranlipræmier eller, i behørigt begrundede tilfælde, direkte støtte. Som hovedregel medfinansieres forundersøgelser op til 50% af disses samlede pris, men i særlige behørigt begrundede tilfælde kan den finansielle andel på Kommis sionens initiativ overstige 50%. Den maksimale støttesats for projekter er 10% af de samlede støtteberettigede investeringsomkostninger. 6. 1. 2 Hovedpunkter i det nye forslag til forordning Det nye forslag til forordning adskiller sig fra forordning (EF) nr. 2236/95 på følgende punkter: 1 ) indførelse af begrebet flerårig vejledende programmering; 2) 3) hævelse af den maksimale støttesats til 20% for projekter, hvis interesse for Fællesskabet er særlig markant; øget brug af privat finansiering og forstærket støtte til offentlig/private partnerskaber; 25 4) mulighed for at bidrage til fonde, der er specialiseret i at stille risikovillig kapital til rådighed for TEN-projekter. 6. 2 Transport 6. 2. 1 Aktiviteter For perioden 2000-2006, vil hovedmålene for støtten til TEN-transport være: virkeliggørelse af de 14 projekter, som Det Europæiske Råd i Essen prioriterede højest (der kan også udpeges nye projekter); styrkelse af partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor; indførelse af ny teknologi i tansportsektoren. Udtrykt i operationelle mål er de væsentligste opgaver følgende: (i) (ii) yde en rimelig støtte til Essen-projcktcrnc i deres indledende konstruktionsfase, 'Højhastighedstog-Syd1 (Frankrig / Spanien), 'West Coast Main Line' f. cks. trekant, multimodal (jernbane, Det Forenede Kongerige), korridor' (Finland/Sverige), Højhastighedstog Øst (Frankrig/Tyskland); 'Den nordiske støtte andre vigtige projekter, som f. eks. dem, der er omhandlet i bilag A, del II, til Christoffersen-Gruppens (personlige repræsentanter for regerings cheferne - 1994) rapport. Blandt de projekter, der bør gennemføres (investe ringer, der er nødvendige for konstruktionen), kan som eksempel nævnes motorvej A20 (Tyskland), de nederlandske sektioner af højhastighedsjernbanen Rhinen-Ruhr, Berlins internationale lufthavn samt højhastigehedsjernbanenettet i Danmark; (iii) støtte iværksættelses fasen af vigtige trafikstyringsprojekter, der har til formål at forbedre navigationen, sikkerheden og effektiviteten samt at nedsætte risikoen for negative miljøvirkninger fra sammenstød osv. Blandt specifikke projekter i den sektor kan nævnes: - 'ERTMS' (europæisk jernbanetrafikstyringssystem); - 'GNSS' (globalt satellitnavigationssystem); - Lufttrafikstyring; - 'Vessel Traffic Management Information System' (skibsfart); - Vejtranporttelematik, herunder en række euro-regionale forbedring af Den Europæiske Unions vejinfrastrukturs effektivitet. initiativer til sikkerhed og 26 6. 2. 2 Budget bestemmelser Interventionsformen afhænger i første række af situationen og af, hvor fremskredent del enkelte projekt er. Forundersøgelser er hensigtsmæssige til sikring af, at projekterne er nøje beskrevet fra idé til iværksættelse. Dette instrument bliver nok kun anvendt i mindre målestok i forbindelse med de 14 højt prioriterede projekter, som skal påbegyndes eller fortsætte deres gennemførelsesfase, mens det er hensigtsmæssigt for andre vigtige projekter, som f. cks. Rhincn-Rhônc, hvor forberedende undersøgelser og forundersøgelser er nødvendige inden arbejdets igangsættelse. De andre støtteformer, dvs. rentegodtgørelser, bidrag til låncgarantipræmier, i risikovillig kapital, udvælges således, at det sikres, al åen valgte andel for det pågældende projekts finansieringsform er åen mest hensigtsmæssige udvikling. Delle gælder ligeledes for tilskud, hvis de muliggør en fremskyndelse af projekterne, som manglende midler indtil da målte have forhindret. Disse støtteformer vil være særlig hensigtsmæssige for de 14 højt prioriterede projekter samt for udviklingen af visse trafikstyringsprojekter (ERTMS, GNSS f. eks. ). For projekter, der virkeliggøres i form af et offentlig-privat partnerskab vil rentegodtgørelser og andele i risikovillig kapital, hvis projektets finansielle struktur gør det muligt, være de rette instrumenter. 6. 3 Telekommunikation 6. 3. 1 Aktiviteter Arbejdsprogrammet THN-TelckommiinkaUoii påbegyndtes i 1995 på grundlag af retningslinjer, der var begrænset til udviklingen af EU RO-ISl)!N som universelt bærernet for transeuropæiske multimedietjenester. To slørre revolutioner inden for net - Internet som universel tjenesleplulform og mobil- og salellitncl - har reduceret ISDN's betydning væsentligt. Kommissionen ønsker derfor at indføre nye retningslinjer, der tager hensyn til sådanne omvæltninger, og som sætter vore tiltag ind i en ny og meget bredere sammenhæng omfattende udvikling og integration af bredbåndsnet - navnlig satellit- og mobilnet - og multimedieapplikationer, der anvender Internettets nye værktøjer. Parlamentet støttede sådanne retningslinjer, som efter forligsprocedure blev vedtaget i juni 1997, og det viste sin voksende interesse for dette spørgsmål gennem sin støtte til et brugervenligt informationssamfund og udbredelsen af applikationer af transeuropæisk karakter. For så vidt angår projekter af fælles interesse, er de planlagte højt prioriterede operationelle tiltag for den nye budgetprogrammeringsperiode fastlagt i arbejds programmet (dokument af typen rullende program, der revideres efter behov; vedlaget første gang åen 7. januar 1998) og beskrevet i detaljer i indkaldelserne af forslag, der besluttes af Kommissionen og offentliggøres i EFT. Inden for de i retningslinjerne udpegede projekter af fælles interesse er der følgende store udfordringer: 27 1 ) Udvikling af en global, interoperabel telekommunikationsinfrastruktur, der er på forkant med udviklingen, og som kan stimulere nye anvendelser. • • • Satcllitkoiiiiiiiinikalioiissystcmcr til hredbåiidsmiiltimedietjciiester i for længelse af den første indkaldelse af forslag med beskedent budget, der udsendtes i januar I99X, validere de nye tjenester og letle salellitelementets integration i den globale telekommunikationsinfrastruktur. Mobilnet: forberede applikationernes udvikling i retning af højere bitrater (dataapplikationer) og støtte udviklingen af næste generation af mobil kommunikation på grundlag af en fælles standard. Give et svar på udfordringen global interoperabilitet og sammenkoble- lighed/samtrafik, under hensyn til nettenes udvikling hen imod en større fragmentation mellem delelementerne (IP, ATM, ISDN, satellitter, GSM,. ). Målgruppe: Telekommunikationsoperatører, licenshavere, udstyrsfabrikanter, leveran dører af satellit- og mobilsystemer, udbydere af tjenester, der specifikt udnytter satellit- og mobilnet, samt standardiserings- og specillkalionsorganer, der sikrer, at telekommunikationsnettenes iuteropciabilitcl fremmes. 2) Fremme at telekommunikationstjenester rettet mod det storst mulige antal SMV. • • • forbedre kvaliteten af tjenester af Internet-typen samt intranets/extranets potentiale for massen af SMV samt begunstige disse tjenesters mobilitet gennem hensigtsmæssige aftaler mellem udbydere af Internet-tjenester forberede de generiske teletjenester, som er nødvendige for udviklingen af elektronisk handel: elektronisk underskrift, autentificering, sikkerhed, registre fremme udviklingen hen imod et mere standardiseret udbud af tjenester, der både er tilpasset SMV's behov og de krav, der stilles til varedistributions- kanalerne på det marked (pakkctilbud af teletjenester til SMV). Målgruppe: telekommunikationsoperatører, udbydere af Intcmct/intrancltjcneslcr til SMV, SMV-organisationcr, inden for tjenester, der understøtter elektronisk handel. leverandører af programmel 3) Udbredelse og bevarelse af telematiktjenester på områder af almen interesse: • • stimulere investeringer i nye telekommunikationstjenester til områder af almen interesse; tilføre disse områder (fjernuddannelse, telemedicin, adgang til kulturarven, miljøapplikationer osv. ) merværdi ved at bidrage til den økonomiske udvikling og den sociale dynamik fremme modelprojekter, der begunstiger deltagelse af private partnere, navnlig når opstillingen af en kommerciel projektplan kræver en forudgående afprøvning i den reelle forretningsverden. 28 Målgruppe: offentlige organer, navnlig regionale eller lokale, netoperatører, slut brugere, skoler, universiteter, hospitaler, museer, miljøkontorer, organer i transport og turistsektoren, indholdsudbydere på områder af offentlig interesse. I kl over projekter af fælles interesse omhandles i retningslinjerne af 17. juni 1997 og i arbejdsprogrammet aktioner til støtte og koordinering af TEN-Telekommunikation, hvortil der organiseres specifikke indkaldelser af forslag: markedsanalyser og teknologiovervågning, forberedende sektoranalyser og foranstaltninger (f. eks. i fjern- crhvcrvsuddannelsessektorcn), standardiseringsforanstaltninger, sammenkobling af korrespondenter i net og formidlingsforanstaltningcr. Disse aktioner finansieres 50% eller 100% afhængig af deres art. samarbejds- og 6. 3. 2 Budgetbestemmelser 6. 3. 2. 1. 6. 3. 2. 2. 6. 3. 2. 3. Tilskud på 100% : til undersøgelser, der foretages på Kommissionens initiativ. Tilskud til samfinansiering (almindeligvis op til 50%) sammen med andre kilder fra den offentlige eller private sektor til forberedende undersøgelser og forundersøgelser, herunder validering af tekniske støtteforanstaltninger. For så vidt angår projekter med innovative applikationer af offentlig fa maksimalt udbytte af for at interesse, kan bestræbelsen fællesskabsstøtte, der har igangsat et projekt, formål at fa nødvendiggøre anvendelse af de andre i artikel 4, i forordning (EF) nr. 2236/95 omhandlede støttemuligheder, nemlig: til 1) 2) 3) Rentegodtgørelser og bidrag til låncgarantipræmier: støtte former til iværksættelse af projekter af fælles interesse. Direkte tilskud til virkeliggørelsen af projekter af fælles interesse: i behørigt begrundede tilfælde. Bidrag til fonde med risikovillig kapital: støtte, der kan lette etableringen af OPP'er. Støtte under denne budgetpost kunne kombineres med andre finansielle fællesskabsinstrumenter på de i finansforordningen omhandlede be tingelser. 6. 4 Energi 6. 4. 1 Aktiviteter TEN-energiprogrammet omhandler to områder: elektricitet og naturgas. For så vidt angår elektricitetsnettene, vedrører de specifikke aktiviteter: 1 ) isolerede elektricitetsnets tilslutning til de sammenkoblede europæiske net; 29 2) udvikling af sammenkoblingen mellem medlemsstaterne; 3) 4) udvikling al de interne koblinger, der er nødvendige sammenkoblinger mellem medlemsstater; for udnyttelsen af udvikling af sammenkoblinger med tredjelande i Europa og middelhavs- bækkenet, som bidrager til at forbedre Fællesskabets elektricitetsnets pålide lighed, sikkerhed og forsyninger. For så vidt angår naturgasnettene, vedrører de specifikke aktiviteter: 1 ) indførelse af naturgas i nye områder; 2) 3) isolerede gasnets tilslutning til de sammenkoblede europæiske net, herunder den nødvendige udbygning af de eksisterende net; forøgelse af transport-, modtage- og lagerkapaciteten for flydende naturgas samt af den underjordiske lagerkapacitet; 4) forøgelse af transportkapaciteten via gasrørledning. Målgruppe: Offentlige, private eller blandede organer og virksomheder, der er i stand til at konstruere, projektere, bygge, vedligeholde, drive eller styre sådanne transeuropæiske net, som er nærmere beskrevet og i TEN-energi- retningslinjerne. fastlagt 6. 4. 2 Budgetbestemmelser 1 ) Samfinansiering af forberedende undersøgelser og forundersøgelser I overensstemmelse med erklæringen til mødeprotokollen i forbindelse med ved tagelsen af forordning (EF) nr. 2236/95 ydes fællesskabsstøtte under TEN-cnergi- programmel normalt i form af samfinansiering af undersøgelser i energisektoren. Under hensyn lil de iboende risici i projekt fastlæggelses- og -forberedelsesfaserne saml i godkendelsesprocedurerne, hvis længde det i el rel stort antal tilfælde viser sig vanskeligt at begrænse, bør støtteniveauet være særlig højt forberedende undersøgelser og forundersøgelser. for Erfaringerne med, hvordan forordningen har virket i de tre seneste år, viser, at et støtteniveau på 50% af undersøgelsernes pris er passende, hvis man også tager hensyn til TEN-energis mål om at være et incitament til udvikling, hvilket er selve aktionens formål. 2) Finansieringen af investeringen Forordning (EF) nr. 2236/95 udelukker ikke andre former for støtte til energisektoren. 30 Anvendelsen af andre i forordningen omhandlede støtteformer (rentegodtgørelser, bidrag til lånegarantier og direkte sløltc) skal være behørigt begrundede; navnlig må slølten ikke bevirke nogen konkurrenceforvridning mellem sektorens virksomheder. I de første tre ar af forordningens levetid har Kommissionen modtaget el hal vi dusin anmodninger vedrorende investeringsfinansiering i energisektoren, som den har anset for uberettigede eller ikke tilstrækkeligt begrundede. Finansiel investeringsstøtte under TEN-energi-programmct kan vise sig berettiget i følgende tilfælde: • • for at gøre et økonomisk levedygtigt men ikke tilstrækkelig rentabelt projekt af fælles interesse tiltrækkende; for at sikre, at et økonomisk levedygtigt projekt af fælles interesse kan fortsætte, selv om det er oppe imod uforudsete omkostninger, der truer finansieringen af det. 7. PINANSIKLLK VIRKNINGER 7. 1 Vejledende programmering af TEN-bevillinger (Mio. ECU i lobcm Je priscr ) 2000 562 B5-700 Transport B5-710Energi B5-720 Telekommunikation 2001 601 2002 650 2003 700 2004 760 2005 831 2006 888 I ALT 4 992 25 38 25 41 26 44 26 46 26 50 26 53 26 56 180 328 1 ALT pr. AR 625 667 720 772 836 910 970 5 500 Ifølge denne forfaldsplan vil TEN-andelen under udgiftsområde 3 i de finansielle overslag stige fra 9% af det maksimale beløb i 1999, der er det sidste år i den løbende finanspcriodc 1993-1999, til 11,1% af udgiftsområdets maksimale beløb i 2006, således som Kommissionen foreslår det i Agenda 2000. 7. 2 B5-700 : TEN - Transport (Mio. ECU i løbende priser) 14 Spccifikkc projek- ter Andre og nyc projek- tcr Trafikstyringsprojek- ter 2000 423 2001 442 2002 462 2003 415 2004 400 2005 400 2006 400 I ALT 2942 93 46 104 117 195 260 331 388 1488 55 71 90 100 100 100 562 I ALT 562 601 650 700 760 831 888 4992 31 I ) For sil vitll angår den budgettallene, skal det bemærkes, at de samlede planlagte investeringsomkostninger fortie højt prioriterede Fissen-projekter nu beløber sig til ea. 54 mia. i programperioden (2000-2000) sammenlignet med 2. S mia. ECU i Edinburgh-overslagsperiodeii (1995 99). Dette er udtryk for, at hovedparten af de vigtigste projekter går ind i byggefasen eller år 2000. \iC\l 2) Ønsket om at sikre et rimeligt niveau for fællesskabsstøtten (en tilnærmelse til 10%, hvor det for øjeblikket ikke er tilfældet) til disse projekter og nødvendig heden af at bevare el vist råderum for andre vigtige projekter, herunder trafikstyringsaktiviteter, bevirker, at et beløb på mellem 5 og 6,3 mia. ECU må anses for påkrævet i perioden 2000-2006. 3) Fra 2002 falder de beløb, der er foreslået til de 14 specifikke projekter, for derefter at stabilisere sig omkring 400 mio. ECU, fordi mange af projekterne afsluttes i perioden, og investeringerne derfor gradvist aftager. Med et stigende TEN-T-budgel igennem perioden betyder delte, at de 14 specifikke projekters andel vil falde fra 75% til ca. 45% af TEN-T-budgettct, med et gennemsnit på 59%. Det er meningen, al støtteniveauet pr. projekt skal stige fra ca. 3-5% af investeringerne i indeværende overslagsperiode til et gennemsnit på 7% for de højt priorilerede projekter i perioden 2000-2006. 4) Den støtte, der foreslås til andre og nye projekter, og som vil blive fastlagt under revisionen af TEN-retningslinjerne, vil stige både realt og som procentdel af TEN-T-budgettet. Det forudsættes, at den nuværende prioritering revideres i de kommende år, og at flere nye projekter udvælges. F. eks. er projekter fra anden gruppe af de projekter, som blev udpeget i Christoffersen-rapporten, relevante lufthavn (f. eks. 4,1 mia. ECU ; HHT i Danmark 1,8 mia. ECU; nederlandsk HHT Rhinen-Ruhr 1,56 mia. ECU, osv. ). investeringsomkostninger, Berlins grundlag på af 5) foreslås det, at den årlige støtte For så vidt angår trafikstyringsprojekter, fordobles og derefter stabiliseres omkring 100 mio. EiCU årligt. Undersøgelses perioden lakker mod enden, og åen egentlige byggeperiode begynder. De vejledende investeringsomkostninger i forbindelse med nogle af de vigtigste projekter er som følger: Vejlrallkslyring 320 mio. ECU; GNSS (satellitter) 490 mio. ECU; ERTMS (jernbanetrafikstyring) 154 mio. ECU. 7. 3 B5-710: TEN -Energi (Mio. ECU i løbende priser) 2001 10 2000 10 Klektrieitelsnel 2002 10 2003 10 2004 10 2005 10 2006 10 I ALT 70 Naturgasnet 15 15 16 16 16 16 16 110 I ALT 25 25 26 26 26 26 26 180 32 De forventede samlede investeringsomkostninger for de 74 projekter af fælles interesse (PFI), der er fastlagt gennem TEN-encrgi-rctningslinjcrnc, anslås li I ca. 15 mia. ECU i sammenligning med de forventede investeringer på ca. 11 mia. ECU i perioden 1995-1999 for de samme projekter. i perioden 2000-2006 Fordelingen på områder i perioden 2000 2006 viser forventede investeringer på 4,5 mia. ECU for elektricitets-PFI'er og 10,5 mia. ECU for naturgas-PFI'er. På grund af den hurtige udvikling i energisektoren er det sandsynligt, at listen over PFI'er suppleres i perioden 2000-2006, navnlig gennem indføjelsen af nye projekter fa de samlede investeringsomkostninger for TEN-cnergi til at stige og forøge naturgasnet- områdets relative vægt. for naturgasnettet. En sådan ajourføring ville Del i tabellen ovenfor angivne skøn over støttebehov stoller sig på en analyse af, hvor fremskredne de nuværende 74 IM Fer er, på disponible angivelser al deres rentabilitet og prognose for nye PFI'er. Ud fra disse forudsætninger skulle ca. 50 PFI'er få brug for støtte til sam finansiering af undersøgelser i perioden 2000-2006 (20 elektricitets-PFI'er og 30 naturgas-PFI'er) og ca. 10 PFI'er for finansiel støtte til investeringen (4 elektricitets- og 6 naturgas-PFI'er). De deraf følgende skøn over støttebehov er: • på el-netområdet: 25 mio. ECU til samfinansiering af undersøgelser og 45 mio. ECU til investeringstilskud; • på naturgasområdel: 45 mio. ECU til samfinansiering af undersøgelser og 65 mio. \'X'\l til investeringstilskud. 7. 4 B5-720 : TEIN - Telekommunikation (Mio. ECU i løbende priser) BASISNET GENERISKE TJEN ESTER/INTERNET APPLIKATIONER LEDS AGEFORANST ALTN. I ALT 2000 12 13 10 3 38 2001 14 13 11 3 41 2002 16 13 12 3 44 2003 18 13 2004 22 13 2005 25 13 2006 28 13 I ALT 135 91 12 3 46 12 3 50 12 3 53 12 3 56 81 21 328 En analyse af markederne for hvert af de 3 niveauer giver for den pågældende periode anledning til følgende budgetskøn, som tager højde for nye højt prioriterede projekter for basisnettene (46% af den samlede finansieringsramme) og uændret støtte til applikationer og Internet-tjenester: • finansieringsrammen for basisnet anslås til 135 mio. FX U Man råder indtil nu ikke over konkrete resultater, da fristen for den første indkaldelse af forslag udløber den 15. april 1998. De i arbejdsprogrammet højt prioriterede emner, der indgår vore fortsatte undersøgelser af markedet, vedrører: 33 navigationssatellitter, med støtte (il at komme ind på markedet, navnlig fra 2004, saml lil interopérabilité! med låstnettene multimediekommunikalionssatelliller for at stimulere en masseeffekt på nye markeder (anslået til 15-30 mia. ECU i 2005) så som fjernuddannelse, telemedicin eller intelligent transport mobilnet, med støtte til den nye generation af integrerede bredbåndstjenester (UMTS) fra 2004. • for generiske tjenester anslås til 91 mio. ECU. TEN- finansieringsrammen Telckommunikalionsstøttcn, som skal påbegyndes allerede nu, vedrører kvalitets betonede og sikre stottetjenester (il elektronisk handel samt nye Internet-værktøjer. investeringsrammen for applikationer på områder af almen interesse anslås til 81 mio. ECU, med en følelig stigning til investeringsprojekter de sidste tre år. • finansieringsrammen for ledsageforanstaltninger anslås til 21 mio. ECU. Då over projekter af fælles interesse omhandler retningslinjerne af 17. juni 1997 og arbejdsprogrammet støtte til og koordinering af TEN-Telekommunikation, for hvilket der arrangeres specifikke indkaldelser af forslag: markedsanalyser, teknologiovervågning, undersøgelser og forberedende sektoranalyser og foranstalt samarbejds- og standar- ninger diseringsforanstaltninger, sammenkobling af korrespondenter i net og formidlings- foranstaltninger. Disse aktioner finansieres 50% eller 100% afhængig af deres art. i fjernerhvervsuddannelsessektoren), (f. eks. Disse lal vedrører målrettede aktioner og er meget beskedne i forhold ti! de investeringer, som den private sektor vil skulle deltage i. Fællesskabels sløtte er imidlertid nødvendig for at nedsætte risikoen ved disse investeringer, fremme åen af globale telekommunikationstjenester lil SMV og stimulere anvendelsen af nye applikationer på områder af almen interesse. interoperabilitet, udvikling og infrastrukturs formidlingen sikre Som anført i Agenda 2000 er det TEN-Tclckommunikalions merværdi effekt i form af vækst, beskæftigelse og teknologiformidling, der forlener dem med en hovedrolle i den samlede fællesskabspolitik. 8. OPFØLGNING OG EVALUERING 8. 1 Opfølgning og evaluering: generelt Det nye forordningsforslag foreskriver en styrkelse af opfølgnings- og evaluerings aktiviteterne ved: 1) 2) at præcisere forpligtelsen for modtagere af fællesskabsstøtte til regelmæssigt at forelægge data til brug for opfølgningen; at give Kommissionen mulighed for at anmode støttemodtagerne orn at foretage en specifik evaluering af projekterne; 34 3) al give Kommissionen mulighed for i påkommende tilfælde at igangsætte evalueringer af projekter eller grupper af projekter sammen med medlems staterne; med henblik herpå kan den anmode modtagerne af fællesskabsstøtte om den fornødne information og assistance, eller 4) at give Kommissionen mulighed for at opfordre EIB og andre relevante organer til at tage del i de planlagte opfølgnings- og evalueringsaktiviteter. 8. 2 Opfølgning og evaluering: transport a) I artikel 15 i forordning (EF) nr. 2236/95 foreskrives opfølgning og evaluering af hver enkelt aktion. Det bestemmes således, at Kommissionens afgørelser eventuelt kan indeholde fysiske indikatorer, der er fastlagt med medlems- stålernes godkendelse. Desuden skal støttemodtagere ifølge Kommissionens standardafgørelser hvert år forelægge information om forløbet af de aktioner, der leverer data til de analyser, som muliggør en evaluering sammen med medlemsstaterne af de nærmere omstændigheder ved gennemførelsen af projekterne. De højt prioriterede projekter følges tættere og mere systematisk gennem seminarer og bilaterale møder. b) Undersøgelser, for hvilke der ikke kan udarbejdes indikatorer, evalueres sammen med medlemsstaterne alhængig af de forfulgte mål. Artikel 16, stk. 1, i forordningen foreskriver en årlig beretning til forelæggelse for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Denne beretning skal indeholde en evaluering af de resultater, som fællesskabsstøtten har ført til inden for forskellige anvendelsesområder, set i forhold til de oprindelige mål. I betragtning af fællesskabsbudgettets etårige karakter for så vidt angår TEN og flerårige karakter for så vidt angår de store transportinfrastrukturer vil en tilstrækkelig tidshorisont dog være nødvendig for at bedømme en aktion ekstensivt. Hvert år underkastes enkeltprojekter under hensyn til det finansielle engagement og tidsplanen for gennemførelsen en tilbundsgående opfølgning. Denne opfølgning går også på de tekniske og finansielle aspekter. Punktevaluering For et begrænset antal aktioners vedkommende er det muligt at foretage mere klassiske midtvejs- eller ex post-evalueringer af virkningerne, da det er lettere at sætte iværksatte tal på målopfyldelsen på kort eller mellemlang sigl. Eksempelvis Kommissionen i 1997 en evaluering af fællesskabsstøttens virkninger på en række Irafikslyringsprojcktcr og jernbancprojektet ERTMS. 35 Glohal midtvejsevaluering formative iværksatte Kommissionen i slutningen af 1997 en For så vidt angår den globale evaluering af støtte i henhold til forordning (EF) nr. 2236/95 indkaldelse af interessetilkendegivelser, således at en global evaluering kunne finde sted i løbet af 1998. Denne forbindelse med SEM 2000-initiativct og Kommissionens meddelelse om evaluering, har til formål at gøre status over og bedømme de nærmere evalueringsregler på nationalt plan, Kommissionens anvendelses- og beslutningsprocedurer samt opfølgningssystemerne for projekter og undersøgelser. Evalueringen tager ligeledes nedenstående spørgsmål op: evaluering, der er udformet i (i) fordele og ulemper ved forskellige finansieringsinstrumenter (direkte støtte, rentegodtgørelse, forundersøgelse, garanti); (ii) fællesskabsstøttens niveau, herunder merværdi effekten; (iii) koordinering af TEN-budgettcts støtte med støtte fra EFRU og samhørigheds fondens programmer. Den formative midtvejsevaluering forvaltes af en styringsgruppe sammensat fra forskellige tjenestegrene i Kommissionen samt fra EIB. Denne gruppe er allerede blevet hørt i forbindelse med udarbejdelsen af udbudsbetingelserne. Vurdering af resultaterne I vurderingen af evalueringsresultaterne skal der tages hensyn til de i SEM 2000- initiativet omhandlede bestemmelser, bl. a. for så vidt angår en feed-back-procedure mellem den lære, der kan drages, og fastlæggelsen af de nye mål(f. eks. for så vidt angår forlængelse af den i forordning (EF) nr. 2236/95 omhandlede indsats og rapporten, der skal afleveres inden den 1. juli 1999, og som skal tage stilling til, om det er nødvendigt at tilpasse retningslinjerne til den økonomiske udvikling og de teknologiske fremskridt på transportområdet). 8. 3 Opfølgning og evaluering: telekommunikation i kontraktbestemmelserne: arbejds Det samlede opfølgningssystem er fastlagt program rapporter, eller projekt, projektleverancer, teknisk kontrol og regnskabsrevision, ophævelse af kontrakt ved manglende kontraktopfyldelse. for undersøgelse, foranstaltning teknisk Kommissionens tjenestegrene står for opfølgningen: kontrol af periodiske rapporter inden og af projektleverancer, kontrol opgørelser over påløbne projektudgifter betaling. Et projekt planlægges som en række på hinanden følgende etaper, der fører frem til iværksættelse (forberedelse, forundersøgelse, herunder validering og iværksættelse). Et projekt der altså flerårigt med klare resultater efter hver fase. Det skal altså ende med en troværdig kommerciel projektplan, som forberedes og revideres i hele for udviklingen og projektperioden. De projektansvarlige fastlægger etaperne 36 kriterierne, som en beslutning om at fortsætte arbejdet skal bygge på. Disse etaper giver anledning finansielle indikatorer. til statusrapporter, som skal indeholde fysiske og Der er i kontrakten fastsat en årlig evaluering af igangværende projekter. Denne evaluering omfatter en forelæggelse af projektet for el eksternt bedommelsespanel, der er udvalgt i forbindelse med en indkaldelse af interessetilkendegivelser i EFT (EFT 97/S 14-153147 af 21. januar 1997). Efter denne evaluering bliver projekterne godkendt eller ændret, eller de omfattes i tilfælde af tvivl om mulighed for succes af en detaljeret undersøgelsesprocedure, først intern og derefter ekstern (red flag procedure). Denne detaljerede undersøgelse kan i påkommende tilfælde føre til, at Komissionen hæver kontrakten. Der vil i løbet af 1998 i medfør af Euro-ISDN-retningslinjerne blive gennemført en midtvejsevaluering af aktionen. Selv om det vil være umuligt at drage direkte slutninger til mål og højt prioriterede emner i de ny retningslinjer, vil den alligevel kunne bidrage med nogle nyttige elementer til en bedømmelse på grund af ligheden med visse typer projekter af fælles interesse. 8. 4 Opfølgning og evaluering: energi a) b) Alle programmer, der forvaltes af DG XVII, bortset fra THERMIE, som sorterer under FTU-rammeprogrammcl og TEN-encrgi, samles fra 1998 under rammeprogrammet Energi. TEN-cncrgi-aktivitctcrnc vil, for at drage fordel af de eksisterende strukturer og de indhøstede erfaringer, i lighed med det, der er bestemt for rammeprogrammet Energi, blive underkastet en behandling, der bygger på overvågning og evaluering. TEN-energi-aktiviteterne vil blive underkastet en årlig overvågning, som hverken er en evaluering eller en kontrol, men som har til formål at foretage en uafbængig og hurtig analyse af iværksættelsen af programmet, således at eventuelle afvigelser eller svagheder kan korrigeres. Respekteres målsætning og højt prioriterede emner? Hvordan anvende ressourcerne? Der bør være tale om en faktuel analyse, som i begyndelsen af perioden 2000-2006 fokuserer på de iværksatte aktioner, og som efterhånden også vil kunne inddrage resultater og virkninger. En del af analysen skal beskæftige sig med den europæiske merværdi (den merværdi, som stammer fra den europæiske og ikke nationale styring af aktionerne). Overvågningsrapporterne skal være korte og forståelige, og de skal give klare og praktiske anbefalinger. Overvågningsrapporternes uafhængighed, klarhed og faktuelle karakter bør kunne gøre evalueringsaktiviteterne lettere og hurtigere. Overvågningsholdene bør undersøge følgende aspekter: effektivitet og gennemsigtighed i Kommissionens interne ledelse og koordinering af programmet (bl. a. udbud, information af tilbudsgivere, procedurer for evaluering og udvælgelse af tilbud, kontraktlige aspekter); 37 de udvalgte projekters sammenhæng med programmels mål, med arbejdsprogrammet og med Den Europæiske Unions andre politiske mål; ligelig geografisk fordeling af de efter udbud udvalgte organisationer og virksomheder under hensyn til de behov, som er påvist i TEN-energi- retningslinjerne; iagttagelse af anbefalingerne fra det foregående års overvågning. Overvågningsrapporterne tilstilles Generalsekretariatet, DG XIX, DG XX og, eventuelt, andre interesserede tjenestegrene i Kommissionen. c) Der foretages, som del er foreskrevet i forordningen, inden udgangen af 2006 en evaluering af resultaterne. Ud over denne evaluering af resultaterne foretages der i andet halvår af 1998 en midtvejsevaluering af formativ karakter. Denne midtvejsevaluering, som iværksættes i forbindelse med SEM 2000, har til formål at bedømme ikke blot resultaterne af aktioner, der finansieres under TEN-energi-programmet, men især i hvilket omfang disse aktioner med deres vægt har bidraget til at nå eller nærme sig TEN-energis politiske mål. Den vil ligeledes gøre det muligt at tilpasse retningslinjerne teknologiske udvikling og ændringer i energiproduktions- og forbrugsstrukturerne i Europa og i de nabolande, der berøres af TEN-energi. til den Evalueringsrapporterne tilstilles Generalsekretariatet, DG XIX, DG XX og, eventuelt, andre interesserede tjenestegrene i Kommissionen. De forelægges endvidere for de andre fællesskabsinstitutioner. d) Den årlige overvågning foretages ligesom evalueringen i samarbejde med en styringsgruppe bestående af repræsentanter for de af Kommissionens tjeneste grene, der berøres af TEN-energi, samt af repræsentanter for EIB. 9. FORHOLDSREGLER IMOD SVIG Anti-svigbestemmelserne findes i artikel 12 i forordning (EF) nr. 2236/95. Nær værende forslag til ændring af denne artikel har til formål at styrke Kommissionens rolle i disse aktiviteter, idet det bestemmes, at medlemsstaterne og Kommissionen, hver på sit kompetenceområde, til at kontrollere udførelsen af projekterne, forebygge og forfølge uregelmæssigheder og tilbagesøge midler, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder. træffer de nødvendige foranstaltninger Medlemsstaterne giver Kommissionen en beskrivelse af de kontrol- og forvalt- ningsordningcr, der er etableret for at sikre, at projekter og undersøgelser gennemføres. Kommissionen kan endvidere i medfør af stk. 4 og 5 i artikel 12 foretage kontrol på stedet. 38 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION indsats af de nødvendige administrative ressourcer afhænger af Den faktiske Kommissionens årlige afgørelse om ressourceallokering, der igen er afhængig af det pcrsonaleantal og de supplerende beløb, som budgetmyndigheden giver tilladelse til. 10. 1 Transport Virkninger for antallet af stillinger. Stillingstype Personale til forvaltning af foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger A B C Tjenestemamd eller midler- tidigt perso n al Andre ressourcer (A-7003. ) lait 13 7 4 24 2 2 2 24 Kilde Varighed Eksisterende ressourcer i berorte GD eller tjeneste 12 6 4 Supplerende ressourcer 7ar 7ar 1 1 2 Personaleressourcers samlede finansielle virkninger. Tjenestemamd(7; Tjenestemasnd (supplerende)) Midlertidigt personale ECU Belob 18 144 000 ECU Beregningsmetode 22*108 000 ECU* 7 ar = 16 632 000ECU(7; 2* 108 000 ECU*7 ar = 1512 000 ECU Andre ressourcer (A-7()Q3. )(1) 518 000 ECU 2*37 000*7 ar=518 000(7; I alt (l) 18 662 000 F(T J Ved anvendelse af eksisterende ressourcer, der er allokeret til at forvalte foranstaltningen (Beregningen af tjenestemænd er baseret på afsnit A-l, A-2, A-4, A-5, A-7) 39 Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen. Budgetpost A-7031 (Obligatoriske udvalg og 136 500 ECU komiteer)(7; Belob A-701 (Tjenesterejser)(7,> 525 000 ECU reprassentanter for med- ECU*2 Beregningsmetode 15 lemsstaterne moder*7 ar = 136 500 ECU(l) 750 ECU*100*7 ar= 525 000 ECU Europaeiskc (indcn F;cllcsskab)(7,) for Det *650 (l) Bevillingerne vil blive fundet indenfor GD Vil's nuværende rammebevilling. Total | 661 500 ECU 10. 2 Telekommunikation Virkninger på antallet af stillinger. Stillingslype Personale til forvaltning af foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger 9 2 3 A B C Tjenestemaend eller midler tidigt perso nale Andre ressourcer (A-7002: teknisk bi stand) 1 3 Kildc Varighcd Supplerende ressourcer ** 2 1 1 Eksisterende ressourcer i berorte GD eller tjeneste 8* 1 2 3 7ar 7ar * ** 14 lait Inklusive 1 midlertidig stilling. Allokering af yderligere personale besluttes under den årlige personale- al lokeringsproccdurc. 14 4 4 Samlede personalevirkninger. Tjenestemaend^ Belob 7 560 000 ECU Beregningsmetode 10*108 000 ECU* 7 ar= 7 560 000 EC\J(1) 4*108 000 ECU*7 ar = 3 024 000 ECU Tjenestemaend (yderhgere) 3 0 24 0 0° E CU Midlertidigt pcrsonale(7) Andre ressourcer (A-7002) 756000 ECU 2 100 000 ECU 1*108 000 ECU*7 ar 756 000 ECU(7) 3*100 000 ECU*7 ar= 2 100000ECU I alt (l) 13 440 000 ECU Ved anvendelse af eksisterende ressourcer, der er allokeret til forvaltning af foranstaltningen (beregningen af tjenestemænd og midlertidigt personale er baseret på afsnit A-l, A-2, A-4, A-5, A-7) 1- —I. 40 Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen. Budgetpost A-701 (Tjenesterejser)f/; Belob 525 000 ECU A-7031 (Obligatoriske udvalg og 546 000 ECU komiteer)f I) _ j ji'ff Ti>7 iT)0() ECU Beregningsmetode 750 ECU* 100*7 ar= 525 000 ECU (inden for Det Europaeiske Faslles- skab)(7; 2 reprsesentanter * 15 medlemsstat er*650 ECU*4 ni0dcr*7 ar - 546 000 ECUf/j (l) Bevillingerne vil blive fundet inden for GI) XIII 's nuværende rammebevilling. 10. 3 Energi Virkninger på antallet af stillinger. Stillingstype Personale til forvaltning af foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger Kilde Varighed Supplerende ressourcer Eksisterende ressourcer i berorte GD eller tjeneste 5 1 3 7ar 7ar 2 2 2 11 A B C Tjenestemaend eller midler perso tidigt nale Andre ressourcer (A-7003. ) lait 5 1 3 9 Samlede personalevirkninger. Tjenestemamdf/; Midlertidigt personale Andre ressourcer (A-7003. )(7J I alt Belob 6 804 000 ECU ~9* 108 000 ECU* 7 ar = 6 804 000 ECU(J) ~ Beregningsmetode 518 000 ECU 7 322 000 ECU | 2*37 000*7 ar=518 000(1) (1) Ved anvendelse af eksisterende ressourcer, der er allokeret til forvaltning af (beregningen af tjenestemænd er baseret på afsnit A-l, A-2, foranstaltningen A-4, A-5, A-7) Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen. Budgetpost A-7031 (Obligatoriske ud valg og komiteer)(7; Belob (ECU) Beregningsmetode 205 000 ECU 15 repraesentanter medlemsstaterne *650 ECU*3 moder*7 ar = 204 750 E C U^ I i 205 000 ECU (1) Bevillingerne vil blive fundet indenfor GD XVH's nuværende rammebevilling. 41 ISSN 0254-1459 KOM(98) 172 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 11 06 08 Katalognummer : CB-CO-98-192-DA-C ISBN 92-78-32486-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 42


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 741/98 von Mihail PAPAYANNAKIS an die Kommission. Vorhaben auf der Insel Gavdopoula

eurovoc_concepts:
Greece
environmental impact
environmental protection
impact study
industrial project
investment project
protected species
protection of animal life
protection of plant life
public works

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 698/98 af Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA til Kommissionen. Forureningsrelaterede sygdomme

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
disease prevention
dissemination of information
health policy
health risk
pollution

formats: html pdf print

text: C 304/148 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 2. 10. 98 (98/C 304/222) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0698/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen (18. marts 1998) Om: Forureningsrelaterede sygdomme Kommissionen har fremsat et forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgłrelse om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen p(cid:229) folkesundhedsomr(cid:229)det (KOM(97)0266 › 97/0153(COD)) (1). I tilknytning til det andet m(cid:229)l for handlingspro- grammet (risikoopfattelse og -styring) błr Kommissionen indse, at det slet ikke er tilstr(cid:230)kkeligt blot at udbrede oplysninger, hvis man vil undg(cid:229) at opskr(cid:230)mme befolkningen uden grund og sikre sig, at borgerne uds(cid:230)tter sig mindst muligt for miljłrisici. Befolkningen skal kunne have tillid til de personer, der freml(cid:230)gger oplysningerne. Desuden błr der l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) aspekter som det sociale miljł og de involverede personers kompetence. Endelig skal kommunikationen og udbredelsen af oplysninger organiseres systematisk. (1) EFT C 214 af 16. 7. 1997, s. 7. (98/C 304/223) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0699/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen (18. marts 1998) Om: Forureningsrelaterede sygdomme Kommissionen har fremsat et forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgłrelse om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen p(cid:229) folkesundhedsomr(cid:229)det (KOM(97)0266 › 97/0153(COD)) (1). Vil Kommissionen i tilknytning til den tredje m(cid:229)ls(cid:230)tning for programmet (luftvejssygdomme og allergier) słrge for, at handlingsprogrammet kommer til at omfatte andre alvorlige sygdomme efter de samme generelle kriterier? I denne forbindelse skal det understreges, at det ogs(cid:229) er vigtigt at forebygge andre allergityper som f. eks. fłdevareallergi. (1) EFT C 214 af 16. 7. 1997, s. 7. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-0695/98, e-0696/98, e-0697/98, e-0698/98 og E-0699/98 (16. april 1998) Kommissionen har i sin meddelelse om og forslag til et handlingsprogram om forureningsrelaterede sygdomme (1) fastsat en tredeling af indsatsen imod miljłforureningsrelaterede sygdomme: for det fłrste, bek(cid:230)mpelse af forureningen ved kilden; for det andet, en indsats mod forureningskoncentrationer og beskyttelse af den befolkning, der uds(cid:230)ttes for s(cid:229)danne koncentrationer. Begge disse aspekter er v(cid:230)sentlige elementer i F(cid:230)llesskabets miljłpolitik. Det tredje element er et supplement og best(cid:229)r af en folkesundhedsaktion rettet mod en neds(cid:230)ttelse af virkningerne af forurening for mennesker, i tilf(cid:230)lde hvor forureningen af tekniske og łkonomiske grunde ikke kunne undg(cid:229)s. De foresl(cid:229)ede foranstaltninger er i overensstemmelse med andre aktioner, der er relevante for forureningsrelaterede sygdomme. Som Kommissionen gjorde opm(cid:230)rksom p(cid:229) under Parlamentets młde i marts 1998, er det ikke muligt under de nuv(cid:230)rende finansielle vilk(cid:229)r at n(cid:229) ud over en stłtte til det foresl(cid:229)ede program i hvert af de fem (cid:229)r, det skal vare, p(cid:229) 1,3 mio. ECU, som der er afsat til det fłrste (cid:229)r (1999). Kommissionen understregede i sin meddelelse videnskabelige datas betydning for erkendelsen af (cid:229)rsagssam- menh(cid:230)ngen mellem forurening og sygdom og sammenligning og evaluering af eksisterende data om (cid:229)rsagssammenh(cid:230)ngen. Kommissionen foreslog ogs(cid:229) foranstaltninger med sigte p(cid:229) at łge vor viden og forst(cid:229)else af forureningsrelate- rede sygdomme og vor erkendelse, vurdering og behandling af dem. Disse forslag blev fremsat, fordi risikoen ikke opfattes p(cid:229) samme m(cid:229)de blandt forskere og politikere og i den brede offentlighed, og fordi det er nłdvendigt at n(cid:229) frem til en effektiv kommunikation mellem disse parter


title: Οδηγία 98/19/ΕΚ της Επιτροπής της 18ης Μαρτίου 1998 για την τροποποίηση της οδηγίας 70/524/ΕΟΚ του Συμβουλίου σχετικά με τις πρόσθετες ύλες στη διατροφή των ζώων (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
antibiotic
food additive
food chemistry
foodstuffs legislation
veterinary drug

text: 28. 3. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 96/39 ODGCIA 98/19/EJ TGS EPITQOPGS tgr 18gr Laqt˜iou 1998 cia tgm tqopopo˜igsg tgr odgc˜iar 70/524/EOJ tou Sulbouk˜iou swetij ˜a le tir pq ˜osheter ˜uker stg diatqov ˜g tym f ˜yym (Je˜ilemo pou paqousi ˜afei emdiav ˜eqom cia tom EOW) G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tgm odgc˜ia 70/524/EOJ tou Sulbouk˜iou, tgr 23gr Moel- bq˜iou 1970, swetij ˜a le tir pq ˜osheter ˜uker stg diatqov ˜g tym f ˜yym (1), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tgm odgc˜ia 97/72/EJ tgr Epitqop ˜gr (2), jai id˜iyr to ˜aqhqo 11, Ejtil ˜ymtar: ˜oti, s ˜ulvyma le to ˜aqhqo 11 tgr odgc˜iar 70/524/EOJ, ˜ema jq ˜ator l ˜ekor lpoqe˜i ma amaste˜ikei pqosyqim ˜a tgm ˜adeia wqgsilopo˜igsgr liar ap ˜o tir pq ˜osheter ˜uker pou apaqih- lo ˜umtai sto paq ˜aqtgla I tgr odgc˜iar, e ˜am, b ˜asei liar aitiok ˜ocgsgr k ˜ocy m ˜eym dedol ˜emym ˜g liar m ˜ear ejt˜ilgsgr tym uvist ˜alemym stoiwe˜iym pou pqaclatopoi ˜ghgje let ˜a tgm ˜ecjqisg tym em k ˜ocy diat ˜aneym, diapist ˜ysei ˜oti aut ˜g g pq ˜oshetg ˜ukg paqousi ˜afei j˜imdumo cia tgm uce˜ia tym f ˜yym ˜g tym amhq ˜ypym ˜g cia to peqib ˜akkom· ˜oti g Ceqlam˜ia apac ˜oqeuse opoiad ˜gpote wq ˜gsg sto ˜edav ˜or tgr tou ronidazole stir fyotqov ˜er cia tir cakopo ˜uker stir 19 Iamouaq˜iou 1996· ˜oti, s ˜ulvyma le tir diat ˜aneir tgr odgc˜iar 70/524/EOJ, amajo˜imyse sta ˜akka jq ˜atg l ˜ekg jai stgm Epitqop ˜g tg keptoleq ˜g aitiok ˜ocgsg pou dieujqi- m˜ifei tour k ˜ocour pou dijaiokoco ˜um tgm ap ˜ovas ˜g tgr stir 15 Apqik˜iou 1996. ˜oti stgm amajo˜imys ˜g tgr g Ceqlam˜ia diatup ˜ymei tgm up ˜omoia ˜oti to ronidazole lpoqe˜i ma pqojak ˜esei letakkani- ˜oti kalba- c ˜emesg, jaqjimoc ˜emesg jai comidiotonij ˜otgta· mol ˜emgr up ˜oxg aut ˜gr tgr amgsuwgtij ˜gr jat ˜astasgr cia tgm uce˜ia tou jatamakyt ˜g, aut ˜o to jq ˜ator l ˜ekor heyqe˜i ˜oti pq ˜epei ma apacoqeuhe˜i se joimotij ˜o ep˜ipedo g wq ˜gsg stir fyotqov ˜er· ˜oti stgm keptoleq ˜g tgr aitiok ˜ocgsg, g Ceqlam˜ia apova˜ime- tai ˜oti g wqgsilopo˜igsg tou ronidazole yr pq ˜oshetg ˜ukg stir fyotqov ˜er odgce˜i se jat ˜akoipa stour isto ˜ur tym f ˜yym aj ˜olg jai le pqohesl˜ia ap ˜osuqsgr tym ˜eni gleq ˜ym ˜oti k ˜ocy tym idiot ˜gtym pq ˜ojkg- s ˜ulvyma le tg molohes˜ia· sgr let ˜akkangr jai jaqjimoc ˜emesgr pou ha e˜iwe g j ˜uqia ous˜ia ronidazole jah ˜yr jai k ˜ocy tgr dumat ˜otgtar apekeuh ˜e- qysgr tgr dol ˜gr nitroimidazole tgr j ˜uqiar ous˜iar ap ˜o ta ˜oti dem apojke˜ietai ma sumde ˜olema jat ˜akoipa, pqoj ˜uptei pqojkghe˜i j˜imdumor cia tgm uce˜ia tou jatamakyt ˜g, aj ˜olg jai am tgqe˜itai g pqohesl˜ia ap ˜osuqsgr· ˜oti g Epitqop ˜g f ˜gtgse tg cm ˜ylg tgr epistglomij ˜gr epitqo- ˜oti, let ˜a ap ˜o dienodij ˜g en ˜etasg tgr jat ˜a- p ˜gr fyotqov ˜ym· stasgr, g epitqop ˜g aut ˜g, stg cm ˜ylg pou diat ˜upyse stir 26 Septelbq˜iou 1997 jai epijuq ˜yhgje stir 5 Moelbq˜iou 1997, jat ˜ekgne sto sulp ˜eqasla ˜oti am jai to ronidazole apodei- jm ˜uei sav ˜yr lia dqastgqi ˜otgta let ˜akkangr sto ep˜ipedo tym pqojaquytij ˜ym jutt ˜aqym, dem up ˜aqwoum stoiwe˜ia comi- diotonij ˜otgtar cia ta eujaquytij ˜a j ˜uttaqa· ˜oti dem lpoqe˜i ma c˜imei tekij ˜g aniok ˜ocgsg ˜osom avoq ˜a tom lgwamisl ˜o jaqjimoc ˜emesgr k ˜ocy tgr ˜ekkeixgr cia tgm em k ˜ocy cm ˜ylg dedol ˜emym tym elpeiqi ˜ym aut ˜ym swetij ˜a le tgm jaqjimoc ˜e- ˜oti, jat ˜a sum ˜epeia, dem lpoqe˜i ma aniokocghe˜i o mesg· j˜imdumor cia tom jatamakyt ˜g· ˜oti dem e˜imai dumat ˜om ma c˜imei ep˜ijkgsg tym stoiwe˜iym pou avoqo ˜um to metronidazole swetij ˜a le to ronidazole ev ˜osom oi wglij ˜er ous˜ier pou am ˜gjoum stgm ˜idia jatgcoq˜ia d ˜umatai ma ˜ewoum teke˜iyr ˜oti dem up ˜aqwoum diavoqetij ˜er tonijokocij ˜er idi ˜otgter· jahoqisl ˜ema stoiwe˜ia ˜osom avoq ˜a tg letabokij ˜g poqe˜ia tou ronidazole stir cakopo ˜uker, ˜opyr g v ˜usg tym letabokg- t ˜ym tym peqittyl ˜atym ˜g g di ˜adosg stour di ˜avoqour isto ˜ur ˜oti pq ˜epei ma sgleiyhe˜i, let ˜a tgm pqohesl˜ia ap ˜osuqsgr· yst ˜oso, ˜oti ta ousiastij ˜a stoiwe˜ia pou paq ˜gwhgsam stour wo˜iqour ha lpoqo ˜usam kocij ˜a ma evaqlosho ˜um stir cako- po ˜uker let ˜a ap ˜o aitiok ˜ocgsg· ˜oti, amtih ˜etyr, l ˜omo ta peqioqisl ˜ema stoiwe˜ia pou avoqo ˜um tgm paqous˜ia iwm ˜ym tgr ˜emysgr nitroimidazole le wglij ˜g amt˜idqasg ap ˜o aut ˜a ta sumde ˜olema jat ˜akoipa, apoteke˜i iswuq ˜g ˜emdeing amakuti- jo ˜u xeudohetijo ˜u apotek ˜eslator· ˜oti g epistglomij ˜g epitqop ˜g fyotqov ˜ym jatak ˜gcei tekij ˜a sto sulp ˜eqasla ˜oti aj ˜olg jai am ta epistglomij ˜a epiwei- q ˜glata pou upobk ˜ghgjam ap ˜o tg Ceqlam˜ia cia ma dijaio- koc ˜gsoum tgm apac ˜oqeusg tou ronidazole dem lpoqo ˜um ma c˜imoum apodejt ˜a sto s ˜umok ˜o tour, dem ˜ewoum diasavgmishe˜i ˜oti ekke˜ixei sulpkgqylati- pokk ˜a sglamtij ˜a h ˜elata jai j ˜ym stoiwe˜iym, dem d ˜umatai ma jahoqishe˜i lia gleq ˜gsia apodejt ˜g d ˜osg se jat ˜akoipa ronidazole cia ma enasvaki- she˜i g asv ˜akeia tym jatamakyt ˜ym· ˜oti k ˜ocy tym abebaiot ˜gtym pou up ˜aqwoum ˜osom avoq ˜a to abkab ˜er tou ronidazole, pq ˜epei, cia tgm pqostas˜ia tgr uce˜iar tym jatamakyt ˜ym, ma apacoqeuhe˜i g wq ˜gsg tou roni- dazole yr pq ˜oshetg ˜ukg stir fyotqov ˜er cia tir cakopo ˜uker· ˜oti ta l ˜etqa pou pqobk ˜epomtai stgm paqo ˜usa odgc˜ia e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr l ˜omilgr epitqop ˜gr fyotqov ˜ym, ENEDYSE TGM PAQOUSA ODGCIA: ˜Aqhqo 1 (1) EE L 270 tgr 14. 12. 1970, s. 1. (2) EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 55. To paq ˜aqtgla I tgr odgc˜iar 70/524/EOJ tqopopoie˜itai s ˜ulvyma le to paq ˜aqtgla tgr paqo ˜usar odgc˜iar. L 96/40 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 28. 3. 98 ˜Aqhqo 2 dija˜iou pou hesp˜ifoum stom tol ˜ea pou jak ˜uptetai ap ˜o tgm paqo ˜usa odgc˜ia. 1. Ta jq ˜atg l ˜ekg ecjq˜imoum jai dglosie ˜uoum to aqc ˜o- teqo stir 31 Lai¨ou 1998 tir molohetij ˜er, jamomistij ˜er jai dioijgtij ˜er diat ˜aneir tir amacja˜ier cia tg sull ˜oqvysg le tgm paqo ˜usa odgc˜ia. Ta jq ˜atg l ˜ekg emgleq ˜ymoum al ˜esyr swetij ˜a tgm Epitqop ˜g. ˜Aqhqo 3 G paqo ˜usa odgc˜ia aqw˜ifei ma isw ˜uei tgm tq˜itg gl ˜eqa ap ˜o tg dglos˜ieus ˜g tgr stgm Ep˜isglgEvgleq˜idatymEuqypaˇi- j˜ym Joimot˜gtym. Evaql ˜ofoum tir em k ˜ocy diat ˜aneir ap ˜o tgm 1g Ioum˜iou 1998. ˜Aqhqo 4 Oi em k ˜ocy diat ˜aneir, jat ˜a tg h ˜espis ˜g tour ap ˜o ta jq ˜atg l ˜ekg, peqikalb ˜amoum paqapolp ˜g stgm paqo ˜usa odgc˜ia ˜g sumode ˜uomtai ap ˜o am ˜akocg paqapolp ˜g jat ˜a tgm ep˜isglg dglos˜ieus ˜g tour. Oi keptol ˜eqeier swetij ˜a le tgm em k ˜ocy paqapolp ˜g jahoq˜ifomtai ap ˜o ta jq ˜atg l ˜ekg. 2. Ta jq ˜atg l ˜ekg amajoim ˜ymoum stgm Epitqop ˜g to je˜ilemo tym ousi ˜ydour sglas˜iar diat ˜aneym esyteqijo ˜u G paqo ˜usa ap ˜ovasg apeuh ˜umetai sta jq ˜atg l ˜ekg. Bqun ˜ekker, 18 Laqt˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr PAQAQTGLA Sto paq ˜aqtgla I tgr odgc˜iar 70/524/EOJ l ˜eqor D «Jojjiodiostatij ˜a jai koip ˜er vaqlajeutij ˜er ous˜ier», jataq- ce˜itai g h ˜esg aqih. E 759 «Ronidazole» le ˜oker tir swetij ˜er emde˜ineir (wglij ˜or t ˜upor, peqicqav ˜g, e˜idor ˜g jatgcoq˜ia f ˜yym, l ˜ecistg gkij˜ia, ek ˜awistg peqiejtij ˜otgta, l ˜ecistg peqiejtij ˜otgta, koip ˜er diat ˜aneir)