title: Phare-Programmet - Årsberetning 1996

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
accession to the European Union
activity report
cooperation policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 03. 1998 KOM(1998) 178 endelig udg. PHARE-PROGRAMMET ÅRSBERETNING 1996 (forelagt af Kommissionen) INDHOLDSFORTEGNELSE Kommissærens redegørelse PHARE-programmet I. PHARE 11996 UDVIKLINGEN I EU'S FORBINDELSER MED CENTRALEUROPA PHARE-PROGRAMMETS AKTIVITETER 11996 ÆNDRINGER I DEN OPERATIONELLE FORVALTNING FINANSIEL OVERSIGT OG FINANSIELLE RESULTATER H. PHARE I DE ENKELTE PARTNERLANDE ALBANIEN BOSNIEN-HERCEGOVINA BULGARIEN TJEKKIET ESTLAND DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE REPUBLIK MAKEDONIEN UNGARN LETLAND LITAUEN POLEN RUMÆNIEN SLOVAKIET SLOVENIEN HL STATISTISK OVERSIGT STØTTE OPGJORT EFTER LAND 1990-1996 STØTTE OPGJORT EFTER SEKTOR 1990-1996 FORTEGNELSE OVER TABELLER Europa-aftalerne PHARE-gavebistandens betydning som løftestang og multiplikator for samfinansiering af infrastruktur Øget vægt i 1996 på de prioriterede sektorer inden for prætiltrædelsesstrategien Forpligtelser, kontrakter og betalinger 1990-1996 Kumulerede forpligtelser, kontrakter og betalinger 1990-1996 Indgåede kontrakter efter kalenderår Betalinger i de enkelte budgetår Kumulerede kontrakter og betalinger 1990-1996 Kommissærens redegørelse For den Europæiske Kommission var 1996 især et år præget af konsolidering af forbindelserne med Central- og Østeuropa (CEEC) gennem prætiltrædelsesstrategien: Europa-aftalerne, den strukturerede dialog og Phare, der alle er udviklet til at hjælpe CEEC med at forberede sig til medlemskab af den Europæiske Union. 1996 var også et år med store udfordringer, da Phare for første gang blev mobiliseret i lynttempo for at yde den nødvendige hjælp til det krigsramte Bosnien-Herzegovina umiddelbart efter, at Dayton-aftalen blev underskrevet. 1996 var endelig et år, der blev benyttet af Kommissionen til at reflektere over, hvordan prætiltrædelsesstrategien og de dertil knyttede instrumenter bedst kan opfylde ansøgerlandenes behov under disses forberedelser til medlemskab af den europæiske Union. Denne årsberetning beskriver Phare-programmets aktiviteter i 1996. I år har man bestræbt sig særligt på at medtage beskrivelser af de resultater, der er opnået med programmer, som tidligere har været iværksat, samt de problemer, der er opstået i forbindelse med gennemførelsen af programmet, der kendetegnes ved sine vanskeligt opnåelige målsætninger og ved at være meget synligt. Denne nye tilgang til årsberetningen giver læseren et klarere overblik over Phare-programmet, og tilgodeser de kommentarer, der fremkom efter offfentliggørelsen af 1995-årsberetningen. Ikke desto mindre vil jeg gerne berøre den seneste udvikling i forhold til ansøgerlandene og i særdeleshed betydningen for Phare-programmet. I marts 1997 udarbejdede Kommissionen nye retningslinier for Phare-programmet i ansøgerlandene. Hovedformålet i disse retningslinier er at gøre Phare til et "tiltrædelsesorienteret" program, der fokuserer på ansøgerlandenes mest presserende behov i deres forberedelser til fuldt medlemskab. Dette far ingen indflydelse på ikke-associerede lande, der ikke har ansøgt om medlemskab i den europæiske Union og hvis programmer derfor ikke sigter på forberedelse til optagelse i EU. I disse retningslinier opgives der to prioritetsområder som resultat af Kommissionens analyse af situationen i ansøgerlandene, som er fremsat i Kommissionens udtalelser om hvert lands ansøgning om EU-medlemskab, offentliggjort i juli 1997. Først og fremmest skal Phare efterdags fokusere på opbygningen af institutioner, det vil sige styrkelse af ansøgerlandenes administrative evne implementere acquis communautaire med samme garanti for effektivitet som i de nuværende medlemsstater. For det andet skal det støtte nødvendige investeringer i ansøgerlandene, så disse kan rette op på at^w/. v-relateret ubalance i deres sektor- regions- og strukturøkonomier og hjælpe til med at bringe deres industri og infrastruktur op til EU-standard. til at Disse nye retningslinier for Phare udgør en del af den styrkede prætiltrædelsesstrategi, som Kommissionen har foreslået Europarådet i "Agenda 2000" for at tilbyde praktisk hjælp uanset det enkelte ansøgerlands nuværende forberedelsesgrad ved at indføre M reformer, der vil medføre medlemskab i henhold til de prioriteter, der er opstillet i Kommissionens udtalelser. Samtidig med denne vedvarende politiske proces, har Kommissionen evalueret Phares virkemåde. I juli 1997 offentliggjorde Kommissionen en midtvejsevaluering af Phare- programmet, som satte fokus på programmets stærke og svage sider, siden det blev skabt i 1989. Man konkluderede, at Phare-programmet i det store hele havde haft en positiv effekt, omend der blev fundet nogle mangler, især i programmets opbygning. For at rette op på disse problemer har Kommissionen besluttet at forbedre programmets fleksibilitet og finansielle ydelse foruden de nye retningslinier vedr. policy, som er nævnt herover. Phare vil for fremtiden fokusere sine anstrengelser på præcise målsætninger og større projekter. Derved bør man kunne undgå, at Phare bliver splittet op i alt for mange mindre projekter og derved får fragmenteret sin effektivitet. Desuden vil tidsplaner for implementering af programmet blive overvåget tæt og overholdt. Med en udvidelse, der vil ændre det europæiske kontinent gennemgribende, vil Phare- programmet, som det væsentligste finansielle instrument i prætiltrædelsesstrategien, blive stillet over for nye udfordringer i de kommende år. De nye retningslinier, som Kommissionen vedtog i 1997 vil sikre, at det er et strømlinet og effektivt instrument, som kan opfylde de fælles mål, som den europæiske Union og ansøgerlandene har. Som ansvarlig kommissær for Phare-programmet fremlægger jeg hermed denne årsberetning for Dem og håber, at den vil bidrage til en bedre generel forståelse af Phare-programmet, dets målsætninger og resultater. Hans van den Broek Medlem af Europa-Kommissionen J PHARE-PROGRAMMET PHARE-programmet er det vigtigste instrument for Det Europæiske Fællesskabs finansielle og faglige samarbejde med de central- og østeuropæiske lande. Programmet blev startet i 1989 med det formål at støtte reformer i Polen og Ungarn, og i 1996 var PHARE blevet udvidet til at omfatte 13 partnerlande i Central- og Østeuropa. Programmet var oprindeligt udformet med henblik på at støtte disse landes overgang til demokrati og markedsøkonomi, men det har gradvist fået en mere omfattende funktion. På Det Europæiske Råd i Essen i 1994 blev det besluttet, at PHARE skulle være det vigtigste finansielle instrument til støtte for de ti associerede landes forberedelser på tiltrædelsen af EU. Desuden støtter PHARE de ikke-associerede lande i regionen, dvs. Albanien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Bosnien-Hercegovina, i deres bestræbelser på at indføre demokrati og markedsøkonomi. Det oprindelige PHARE-budget lød på i alt 4,2 mia. ECU for perioden 1990-1994, men blev efter Det Europæiske Råd i Cannes i 1995 forhøjet til 6,693 mia. ECU for perioden 1995-1999. PHARE-støtten ydes først og fremmest som gavebistand, og programmet omfatter en bred vifte af aktiviteter såsom hjælp til partnerlandene til at indføre gældende EF-lovgivning samt støtte til tværregionalt samarbejde, nuklear sikkerhed, styrkelse af civilsamfundet og finansiering eller samfinansiering af internationale infrastrukturinvesteringer, finansieringsintitutioner. samarbejde med de i nært ofte I hele perioden 1989-1996 har PHARE-programmet været tilstrækkeligt smidigt til at kunne tilpasses ændringer i prioriteringen af målsætningerne for den økonomiske og sociale reformproces og problemer og hindringer i forbindelse med denne proces. Udviklingen i bistandens fordeling på de enkelte sektorer illustrerer, hvordan PHARE har reageret på ændringer i behovene og i den politiske prioritering. I perioden 1994- 1996 øgede PHARE støtten til landenes tilpasning til EF-lovgivningen og til deres administrative reformer samt til projekter til fremme af demokratiseringsprocessen og det civile samfund og til investeringer i infrastruktur, herunder grænseoverskridende samarbejde. PHARE var oprindeligt tænkt som et program for faglig bistand, der skulle yde direkte støtte til partnerlandene på grundlag af de faktiske behov. Det betød, at PHARE først og fremmest finansierede projekter, som blev forelagt af modtagerlandene selv. Efterhånden som målsætningerne ændredes, blev det imidlertid nødvendigt at foretage en gennemgribende revision af programmet for at omlægge det med større vægt på den fremtidige hovedopgave, nemlig at forberede ansøgerlandene på fuldt medlemskab af EU. I 1996 gennemførte Kommissionen en sådan revision af PHARE-programmet, som resulterede i udarbejdelsen af nye retningslinjer for programmet i marts 1997. De nye retningslinjer blev først vedtaget i 1997 og ligger således uden for den periode, der dækkes af den foreliggende beretning, men eftersom de ikke kan adskilles fra PHARE- programmet og dets politiske kontekst, har man følt det nødvendigt at medtage dem i beretningen. Det samme gælder udviklingen i 1997 på en række andre punkter, som således også indgår i beretningen for at give et korrekt billede af målsætningerne for PHARE-programmet. I juli 1997 præsenterede Kommissionen sin Agenda 2000 tillige med sine udtalelser om hvert af de ti associerede central- og østeuropæiske landes ansøgning om medlemskab. I denne samlede redegørelse skitserede Kommissionen de overordnede perspektiver for udviklingen af Den Europæiske Union og dens politikker efter århundredskiftet, virkningerne af udvidelsen af EU som helhed og den fremtidige finansielle ramme efter år 2000 på grundlag af forventningerne om en udvidet Union. Agenda 2000-dokumenterne giver tilsammen et klart og sammenhængende billede af EU på tærsklen til det 21. århundrede. I. PHARE 11996 UDVIKLINGEN I EU'S FORBINDELSER MED CENTRALEUROPA I 1996 fortsatte PHARE-partnerlandene med at gennemføre reformer i deres politiske og økonomiske strukturer som forberedelse på tiltrædelsen af EU. Reformtempoet var meget forskelligt i ansøgerlandene. EU fortsatte ligeledes sin indsats for at bistå disse lande i deres reformbestræbelser, samtidig med at man koncentrerede sig om de reformer, EU selv er nødt til at gennemføre for at kunne byde de nye medlemslande velkommen. PHARE yder også støtte til Albanien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Som ikke-associerede lande er de ikke omfattet af prætiltrædelsesstrategien. 11996 støttede PHARE disse lande i deres bestræbelser på at reformere økonomien og de politiske strukturer og overvinde de ulykkelige følger af krig og social uro. EU's prætiltrædelsesstrategi PHARE er et helt centralt element i de politiske og økonomiske forbindelser mellem EU og de central- og østeuropæiske lande. Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn har ansøgt om medlemskab af EU. Prætiltrædelsesstrategien, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen i december 1994, er udformet med henblik på at hjælpe dem med at tilpasse deres politiske, økonomiske og retlige systemer til EU's. De tre vigtigste instrumenter i prætiltrædelsesstrategien er Europa-aftalerne, den strukturerede dialog og PHARE- programmet. Europa-aftalerne Europa-aftalerne danner rammen om de bilaterale forbindelser mellem på den ene side De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og på den anden side de enkelte ansøgerlande. Europa-aftalerne blev udviklet af EF i 1990 og undertegnet med de enkelte lande i de efterfølgende år; de drejer sig om handelsrelaterede spørgsmål og politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde. I henhold til aftalerne skal de associerede lande forberede sig på gradvis konvergens på en lang række områder og forpligte sig til at tilpasse deres lovgivning til EU's, især på de områder, der er relevante for det indre marked. I juni 1996 blev Slovenien det tiende central- eller østeuropæiske land, der ansøgte om medlemskab af EU. Undertegnelsen af en Europa-aftale den 10. juni 1996 betød, at Slovenien formelt blev omfattet af prætiltrædelsesprocessen. I november 1996 blev der undertegnet en interimsaftale, der giver mulighed for at implementere Europa-aftalens handelsafsnit, før selve aftalen er ratificeret. Europa-aftalerne Land Europa-aftale undertegnet Europa-aftale tradt i kraft Officiel ans0gning om EU- medlemskab Bulgarien Estland Letland Litauen Polen Rumaenien Slovakiet Slovenien Tjekkiet Ungarn Marts 1993 Juni 1995 Juni 1995 Juni 1995 December 1991 Februar 1993 Oktober 1993 Juni 1996 Oktober 1993 December 1991 Februar 1995 Februar 1994 Februar 1995 Februar 1995 Februar 1995 Februar 1994 December 1995 November 1995 Oktober 1995 December 1995 April 1994 Juni 1995 Juni 1995 Juni 1996 Januar 1996 Marts 1994 instrumenter De centrale i de enkelte Europa-aftaler er Associeringsrådet, Associeringsudvalget og De Blandede Parlamentariske Udvalg. Associeringsrådet består i bilaterale møder på ministerplan mellem EU og et associeret land, hvor man drøfter fremskridt med hensyn til tilpasningen på de forskellige områder til forholdene i EU. Associeringsrådene suppleres med associeringsudvalg, hvori der sidder ledende embedsmænd, som gennemgår de forskellige områder i Europa-aftalerne mere detaljeret. Disse udvalg støttes af en række underudvalg, som giver mulighed for mere regelmæssige og grundige detaljerede tekniske drøftelser inden for alle de områder, der er omfattet af aftalerne. Desuden findes der De Blandede Parlamentariske Udvalg, hvori parlamentarikere fra de associerede landes nationale parlamenter mødes med medlemmer af Europa-Parlamentet. I 1996 blev der gennemført en komplet cyklus af møder i associeringsråd, associeringsudvalg og underudvalg med de lande, for hvilke Europa-aftalerne er trådt i kraft, dvs. Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn, Polen, Rumænien og Slovakiet. Europa-aftalerne tager sigte på gradvist at indføre frihandel for industriprodukter i løbet af en overgangsperiode, men på et asymmetrisk grundlag: EF åbner sit marked hurtigere end det associerede land. Resultatet er, at industriprodukter fra de associerede lande stort set har haft fri adgang til EF siden begyndelsen af 1995, dog med visse begrænsninger inden for nogle få sektorer såsom landbrug og tekstiler. Efter Uruguay-runden og EU's udvidelse med Østrig, Sverige og Finland blev Europa aftalerne med Polen, Ungarn, Tjekkiet og Slovakiet tilpasset for at afspejle såvel institutionelle som handelsmæssige ændringer. Man er i øjeblikket ved at foretage tilsvarende tilpasninger af aftalerne med Rumænien og Bulgarien. Endelig er der foretaget de fornødne tilpasninger af frihandelsaftalerne med de baltiske lande. 10 Den strukturerede dialog Det andet instrument i prætiltrædelsesstrategien er den strukturerede dialog. Den strukturerede dialog blev vedtaget på Det Europæiske Råd i København i 1993 og udgør en multilateral ramme for regelmæssige møder mellem EU's institutioner og de associerede lande. I konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Essen i 1994 blev den strukturerede dialog nævnt blandt instrumenterne i prætiltrædelsesstrategien tillige med de bilaterale Europa-aftaler, PHARE-programmet og hvidbogen om det indre marked. I Essen blev det besluttet at afholde regelmæssige møder på ministerplan for at udveksle synspunkter om spørgsmål af interesse både for EU's medlemsstater og for de associerede lande. Den strukturerede dialog giver mulighed for at drøfte spørgsmål af fælles interesse på områder, hvor løsningerne kræver en indsats på europæisk plan, det være sig lige fra samarbejde inden for energi, miljø, transport, videnskab og teknologi via samarbejde om retlige og indre anliggender til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP). I februar 1996 vedtog udenrigsministrene fra medlemsstaterne og en række associerede lande at forbedre den strukturerede dialog dels gennem grundigere forberedelse af møderne og indførelse af planlægning hvert år af det kommende arbejde i en periode, der dækker to formandskaber, dels ved at koncentrere drøftelserne om nogle færre emner. For at sikre, at alle delegationerne får de samme informationer, er det Kommissionen, der udarbejder basisdokumentet for dialogen på ministermøderne, mens til de formandskabet konkluderende bemærkninger. for Den Europæiske Union udarbejder udkast PHARE: Uddybning og udbygning PHARE-programmet blev oprindeligt udviklet med henblik på at lette partnerlandenes overgang til demokrati og markedsøkonomi, men er i dag blevet det vigtigste finansielle instrument i prætiltrædelsesstrategien. I 1996 blev PHARE-bistanden udvidet til at omfatte yderligere to lande: i marts blev Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien det tolvte PHARE-partnerland. PHARE havde i forvejen fra 1992 til 1995 ydet bistand til et nødhjælpsprogram (85 mio. ECU) med det formål at skaffe landet helt nødvendige råvarer, reservedele til industrien og fyringsolie til sociale institutioner såsom skoler og hospitaler. Siden marts har den relative stabilitet i landet i økonomisk og politisk henseende gjort det i takt med den almindelige muligt i højere grad at udvide PHARE-bistanden indenrigspolitiske udvikling. I 1996 blev der udarbejdet en landestrategi, som afspejlede regeringens prioritering af opgaverne og fremhævede de aktiviteter, der var vigtigst for at få gennemført markedsreformer, f. eks. styrkelse af det private erhvervsliv, støtte til jordreformer og landbrug, udvikling af de menneskelige ressourcer og støtte til omstrukturering generelt. 11 I juni fulgte Bosnien-Hercegovina i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens fodspor og blev det trettende PHARE-partnerland. I Bosnien-Hercegovina fungerer PHARE-programmet i samordning med bistand fra andre donorer, og der blev i 1996 udarbejdet en række programmer, der afspejler landets egen prioritering, først og fremmest økonomisk genopbygning, styrkelse af institutionerne og støtte til demokratiseringsprocessen. Ligesom det var tilfældet i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ydede PHARE i forvejen bistand i form af et nødhjælpsprogram for 125 mio. ECU, før landet officielt blev berettiget til at deltage i PHARE- programmet. I løbet af 1996 blev Albaniens muligheder for at blive optaget som fast PHARE- partnerland yderligere styrket. PHARE-bistand i 1996 for i alt 32,5 mio. ECU fokuserede på støtte til landets markedsreformer og omstruktureringer på mellemlang sigt samt moderniseringen af Albaniens økonomi og styrkelse af forbindelserne med EU. 12 PHARE-PROGRAMMETS AKTIVITETER 11996 I 1996 fokuserede PHARE-programmet på foranstaltninger, der tog sigte på at støtte ansøgerlandene i deres forberedelser og strategier med henblik på tiltrædelsen af EU. Der blev også fortsat ydet støtte til reformbestræbelserne i de ikke-associerede lande. Støtten til de tretten PHARE-partnerlande i 1996 beløb sig til 1 223 mio. ECU i gavebistand, dvs. 5% mere end i 1995, og det skal ses i sammenhæng med, at visse andre donorer nedtrapper deres bistand. Støtte til tilpasningen til EF-lovgivningen Alle de associerede lande er i gang med tilpasningen til gældende EF-lovgivning og -praksis med henblik på at indføre den i fuldt omfang på et senere tidspunkt. For at gøre det lettere for dem at vedtage lovgivningen omkring det indre marked offentliggjorde Kommissionen i midten af 1995 en hvidbog om det indre marked, som foranledigede mange partnerlande til efterfølgende at udarbejde og vedtage nationale strategier herfor. Inden for de flerårige programmer bevilges der ganske store beløb til arbejdet med at forberede landene på at indføre EF-lovgivningen. I 1996 indgik dette også som en prioriteret opgave både i de nationale programmer, de horisontale programmer og ikke blot til selve den flerlandeprogrammerne. Disse programmer yder støtte lovgivningsmæssige tilpasningsproces, men også til styrkelse af den forvaltning og de organer, der er nødvendige for at sikre, at den nye lovgivning anvendes og håndhæves i praksis. 1996-PHARE-programmerne inden for dette område omfatter følgende aktiviteter: styrkelse og modernisering af de administrative og ministerielle strukturer, der skal styre den europæiske integrationsproces oplysning af offentligheden om integrationsprocessen efteruddannelse af jurister på universiteter og i advokatstanden inden for alle områder i EF-retten bestræbelser på at gøre fremgangsmåderne ved offentlige konsekvente og forenelige med EF-modellen tilpasning til EF-standarder og normer gennem støtte til og modernisering af laboratorier og administrative organer med ansvar for akkreditering og certificering særlige programmer på områder som udvikling og styrkelse af antimonopol- og veterinære konkurrencemyndigheder, moms-myndigheder, myndigheder. indkøb mere toldvæsen og Af de mange horisontale programmer, der beskæftiger sig med dette område, fik følgende nye bevillinger: SIGMA (5 mio. ECU) til videreførelsen af støtten til modernisering af den offentlige forvaltning og TAIEX (6 mio. ECU) til Kontoret for Informationsudveksling om Faglig Bistand med henblik på spørgsmål i relation til det indre marked; kontoret startede sit virke i begyndelsen af 1996. 13 Integrering transeuropæiske net via moderniserede infrastrukturers sammenkobling med kommunikationsinfrastruktur. Et andet væsentligt element i PHARE-programmets bidrag til prætiltrædelsesstrategien vedrører integreringen af de associerede lande i EU gennem sammenkobling af den vigtigste for infrastrukturinvesteringer i transeuropæiske net inden for transport, telekommunikation og energi tager netop sigte på denne målsætning. I transportsektoren har man udvalgt ni hovedkorridorer, som skal sikre, at de associerede landes transportinfrastruktur kobles til transportinfrastrukturen i EU ("Kreta-korridorerne"); disse korridorer støttes via samfinansiering. Programmer støtte til Et stort beløb på 1996-budgettet (424,4 mio. ECU inklusive grænseoverskridende infrastrukturprojekter) var øremærket til sådanne infrastrukturprogrammer. De relevante nationale programmer vil blive beskrevet i afsnittene om de pågældende lande. Der blev også givet omfattende støtte fra flerlandeprogrammerne til bl. a. følgende formål: Lettere transit 22 mio. ECU til en integreret strategi, der dækker grænseoverskridende infrastruktur og toldvæsen. Transport 9 mio. ECU til forundersøgelser af jernbane- og vejinfrastruktur i Kreta korridorerne og aktiviteter med henblik på at øge sikkerheden ved transport af farlige stoffer. Telekommunikation og postvæsen 7 mio. ECU til bl. a. at hjælpe de central- og østeuropæiske lande med at indføre og overholde forvaltningen af de frekvensspektre, der er afgørende for radio- og fjernsynsudsendelser og mobiltelefoni. internationale standarder samt til En stor del af disse sektorprogrammer består i fysiske investeringer, men de omfatter også støtte til projektforvaltning og -tilsyn, planlægning, tilpasning til EF-standarder og -normer og forundersøgelser af planlagte investeringer. Med hensyn til investeringer fungerer PHARE som et supplement til de normale aktører, dvs. partnerlandenes regeringer, de internationale finansieringsinstitutioner og kommercielle pengeinstitutter. PHARE-bidraget er dog i mange tilfælde netop det, der gør hele projektet muligt, fordi det hjælper landet til at skaffe det input, de øvrige investorer kræver, før de vil skyde penge ind. i det følgende. Det Et konkret eksempel på PHARE-programmets funktion som løftestang er vist i det indrammede felt indeholder data om et udsnit på syv transportinfrastrukturprojekter under 1996-programmet. Analysen viser, at med et bidrag på 183 mio. ECU som gavebistand fra PHARE blev der påbegyndt investeringsprojekter for 886 mio. ECU, dvs. fem gange mere end PHARE-bidraget. Lånefinansieringen fra de internationale finansieringsinstitutioner (EIB, EBRD og IBRD) udgjorde 489 mio. ECU af de samlede finansielle midler til disse projekter. 14 PHARE-gavebistandens betydning som løftestang og multiplikator for samfinansiering af infrastruktur Ungarn: Containerterminal og intermodalt logistikcenter i Budapest Rumænien: Istandsættelse af jernbaner Rumænien: Istandsættelse af havnefaciliteter i Constanta Albanien: Vejen Tirana-Durres Bulgarien: Vejreparationsarbejde under projektet "Transitveje II" Polen: Polen: Modernisering af A4-motorvejen Modernisering af E20-jernbanen, den vestlige del. Bidragydere Mio. ECU PHARE Internationale finansieringsinstitutioner (EIB, EBRD, IBRD) Landets egen regering I alt PHARE's multiplikatoreffekt | 183 489 214 886 % af samlet finansiering 21 55 24 100 x5 1 Grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde i prætiltrædelsesstrategien består derfor Et centralt element i at fremme samarbejdsinitiativer via forskellige typer programmer. Regionalt samarbejde, især i regioner, hvor forskellige historiske eller kulturelt betingede forhold skaber hindringer for fredelig sameksistens, er af stor betydning. Også i 1996 støttede programmer for grænseoverskridende samarbejde mellem PHARE-lande og grænseregioner i medlemsstaterne projekter for i alt 180 mio. ECU med bevillinger fra en særlig budgetpost; infrastrukturprojekter udgør fortsat en meget stor del af sådanne programmer, men flere af dem omfatter også miljøprojekter om f. eks. spildevandsbehandling. Investeringer på lokalt eller kommunalt plan i regionerne omkring Østersøen har direkte indvirkning på livskvaliteten i makroregionen som helhed. Østersøregionen har desuden udviklet en særlig samarbejdsramme, som understøttes af flere PHARE- finansierede programmer. De grænseoverskridende programmer for de baltiske lande er blevet indarbejdet i et integreret program for grænseoverskridende samarbejde mellem Polen og de baltiske lande, hvorved der er skabt større synergi og opnået en større multiplikatoreffekt, end det ville have været muligt med en bilateral model. En tilsvarende udvikling har fundet sted i den region, der omfatter Tjekkiet, Ungarn, Polen, Slovakiet og Slovenien, hvor et grænseoverskridende samarbejdsprogram støtter projekter med deltagelse af flere lande, dvs. mindst to lande fra Central- og Østeuropa og ét EU-land (11 mio. ECU på 1996-budgettet). 15 Ud over de traditionelle grænseoverskridende programmer blev selve konceptet for grænseoverskridende samarbejde i 1996 udvidet til også at omfatte samarbejde mellem central- og østeuropæiske lande og de nye selvstændige stater længere mod øst (NIS). CREDO-programmet bevilgede 12 mio. ECU (ud af en vejledende bevillingsramme på 100 mio. ECU) til projekter, der tog sigte på at skabe gode samarbejdet mellem og naborelationer, lokalsamfund og bidrage i disse til den økonomiske og grænseområder. Programmet finansierer både "hårde" projekter (infrastruktur) og "bløde" projekter (menneskelige relationer) i mindre målestok. "Øst-Øst"-grænseregioner lokale udvikling fremme i 1996 PHARE finansierede også projekter i samarbejde med TACIS inden for rammerne af det økonomiske samarbejde med Sortehavsområdet, som omfatter kyststaterne langs Sortehavet samt Grækenland og Albanien. Sortehavsregionen, der er en fremtidig grænseregion for EU, får stadigt større betydning for EU, og EU tilstræber at styrke i regionen. både den politiske stabilitet og den økonomiske genopbygning Kommissionen bidrog for Sortehavsområdet og Det Internationale Center for Sortehavsstudier. PHARE yder også finansiel støtte til Energicentret for Sortehavsområdet i Sofia, Bulgarien. til oprettelsen af Handels- og Udviklingsbanken Et nyt ECOS-OUVERTURE-partnerskabsprogram (6 mio. ECU) skal fremme god forvaltningsskik på lokalt plan i de central- og østeuropæiske lande med henblik på senere decentralisering og uddelegering af beføjelser fra centralregeringerne. Der er iværksat to særprogrammer, der støtter udviklingen af gode naborelationer og fredelig sameksistens. Det første er særprogrammet for genopbygning af Donaubroen, som blev ødelagt i 1944, mellem den slovakiske by Sturovo og den ungarske by Esztergom for grænseoverskridende samarbejde (10 mio. ECU) mellem Rumænien og Ungarn. fra PHARE). Det andet er særprogrammet (5 mio. ECU Retlige og indre anliggender Udvidelsen af samarbejdet omkring retlige og indre anliggender til at omfatte de nuværende i prætiltrædelsesstrategien. partnerlande og med specifikt indgår vægt fuld nu Et horisontalt program om retlige og indre anliggender, hvortil der er bevilget 11 mio. ECU, blev iværksat i 1996 efter omfattende forberedelser med deltagelse af eksperter fra medlemsstaterne og de associerede lande. Programmet skal støtte aktiviteter til bekæmpelse af organiseret og grænseoverskridende kriminalitet, samarbejde omkring retlige anliggender, indvandring og asylpolitik og -procedurer. Programmet skal supplere PHARE-støtten på beslægtede områder såsom det flerlandenarkotikaprogram, hvortil der i 1996 blev bevilget yderligere 5 mio. ECU. 11996 blev der også iværksat et program for øget grænsekontrol langs østlige grænser i Baltikum; programmet har et budget på 6 mio. ECU og tager sigte på at bistå Estland, Letland og Litauen med at løse problemerne omkring en lang række illegale grænseaktiviteter. Dette PHARE-program suppleres af et tilsvarende program under TACIS-programmet for Rusland. 16 Demokrati og civilsamfund Lige så vigtig for alle partnerlandene er målsætningen om at skabe øget stabilitet inden for de institutioner, der skal sikre demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretal. For ansøgerlandenes vedkommende et dette ét af de kriterier fra Det Europæiske Råd i København, der er afgørende for vurderingen af, hvorvidt et land er rede til egentlige tiltrædelsesforhandlinger. Programmer inden for disse områder omfatter støtte til civilsamfundet, ikke-statslige organisationer og lokale strukturer og samarbejde mellem EU og organisationer i partnerlandene uden for den centrale forvaltnings regi. Demokratiprogrammet (10 mio. ECU) yder støtte til projekter fra organisationer uden lukrativt formål, der arbejder for fremme af et pluralistisk og demokratisk samfund. LIEN-programmet (10,5 mio. ECU) støtter vanskeligt stillede grupper i befolkningen, mens PARTNERSHIP-programmet (10 mio. ECU) først og fremmest fokuserer på støtte til lokal økonomisk udvikling og samarbejde mellem den private sektor, lokalforvaltningen og den lokale befolkning. Der blev også ydet støtte fra de nationale programmer til disse formål. Eksempler fra 1996 omfatter det bulgarske program samt sprogundervisning til fordel for mindretalsgrupper i Letland. til civilsamfundet støtte for Forbedring af miljøet Støtte til forbedring af miljøet har været en del af PHARE-programmet helt fra begyndelsen. Både på den tværministerielle konference i Luzern i 1993 og på den tilsvarende konference i Sofia i 1995, hvori repræsentanter for EU, EFTA, PHARE og de europæiske TACIS-modtagerlande deltog, understregede man behovet for miljøinvesteringer. En væsentlig del af EF's miljølovgivning er ikke dækket af hvidbogen om det indre marked, og bistanden fra TAIEX i denne sektor er foreløbigt begrænset af programmets mandat. For at lukke dette "hul" besluttede Kommissionen derfor at bevilge 10 mio. ECU til oprettelse af en facilitet for tilpasning af partnerlandenes lovgivning på miljøområdet af miljølovgivningen) med sigte på mindre projekter, der drejer sig om implementering og håndhævelse af miljølovgivning. Desuden er der bevilget 15 mio. ECU til den tredje facilitet til forberedelse af miljøprojekter. (udvikling tilpasning strategier for af Det korrekte omfang af miljøstøtten kan ikke læses ud af sektortabellerne sidst i rapporten, eftersom direkte og indirekte miljøprojekter også indgår i energiprogrammer og grænseoverskridende programmer samt i programmer for regionaludvikling og støtte til lokalforvaltninger. Projekterne vil normalt være placeret under de overskrifter, der afspejler det vigtigste element i det pågældende program. For eksempel er det grænseoverskridende program for Tjekkiet og Tyskland for 1996 (25 mio. ECU) klassificeret som infrastrukturprogram, fordi det er programmets hovedformål, men det omfatter også miljøstøtte for 9 mio. ECU, især til projekter for kloakering og spildevandsbehandling. Et mindre typisk eksempel blandt programmerne for 1996 er et omfattende program for bortskaffelse af uønskede og farlige pesticider (1,7 mio. ECU), som indgår i et landbrugsprogram i Albanien. En analyse af den sektormæssige fordeling viser, at der inden for 1996-budgettet blev brugt over 100 mio. ECU til rene miljøformål. 17 Konsolidering af økonomiske reformer En velfungerende markedsøkonomi, der kan klare presset fra den internationale konkurrence, er fortsat et væsentligt mål for alle PHARE-partnerlandene. Derfor blev der også i PHARE-programmet for 1996 fortsat lagt stor vægt på programmer, der tager sigte på at konsolidere de økonomiske reformer og støtte omstruktureringer og oprettelse af nye virksomheder (ca. 190 mio. ECU). Blandt 1996-programmerne var der således programmer til støtte for privatisering og omstrukturering, støtte til institutioner, der arbejder for at fremme handel og investeringer, samt støtte til oprettelse eller genskabelse af sunde bank- og finansieringssektorer og udvikling af små og mellemstore virksomheder. Disse programmer suppleres af regionalt orienterede udviklingsprogrammer, som har det dobbelte formål, at de både skal fremme den økonomiske udvikling og samtidig fungere som nøgleinstrumenter for de nuværende EF-politikker (samhørighed og regional udvikling). Sådanne programmer skulle gøre det lettere for de associerede lande at forberede sig på tiltrædelsen. Almen og erhvervsfaglig uddannelse, forskning og socialpolitik Fysiske infrastrukturnet bidrager til at integrere de central- og østeuropæiske landes strukturer i EU's, og det samme gælder forsknings- og uddannelsesnet. TEMPUS- programmet støtter kontakter mellem universiteter og højere uddannelsesinstitutioner i de central- og østeuropæiske lande og i EU gennem udveksling af lærere og studerende og fælles projekter. Programmet indtager fortsat en fremtrædende plads inden for PHARE. I 1996 blev der bevilget 83 mio. ECU til projekter på dette område. Også nettet for økonomisk forskning, der støttes af ACE-programmet, fik bevilget yderligere 10 mio. ECU. I 1996 forvaltede Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut 16 projekter for over 50 mio. ECU inden for erhvervsuddannelse. åbning gradvise af EF-programmerne Den ved prætiltrædelsesstrategien og forventes at føre til, at PHARE-landene kan deltage i mere end 10 EF-programmer inden for områder som menneskelige ressourcer, audiovisuelle medier og kultur, miljø og energibesparende foranstaltninger. Det har dog vist sig at være administrativt meget kompliceret både i juridisk og finansiel henseende at lade tredjelande, selv også associerede lande, deltage i EF-programmer. vigtigt aspekt er et Der blev iværksat en række nye programmer til støtte for social udvikling og beskæftigelse. Eftersom de per definition indeholder et ganske stort element af såkaldte "bløde" foranstaltninger, er de dermed forbundne budgetmæssige omkostninger fortsat beskedne. Oversigt over 1996-programmets vigtigste indsatsområder Det er de sektorer, som først og fremmest vedrører EU-integration og prætiltrædelse, der har haft størst vægt i det samlede program for 1996, hvilket fremgår af nedenstående tabel. 18 Øget vægt i 1996 på de prioriterede sektorer inden for prætiltrædelsesstrategien (Sektormæssig fordeling i procent af de samlede PHARE-budgetbevillinger) SEKTORER 1990-94 1995 1996 5,1 PROGRAMMER MED HOVEDSIGTE PÅ EU-INTEGRATION OG PRÆTILTRÆDELSE : Offentlig forvaltning, EU-integration, lovgivning (inkl. forbrugerbeskyttelse) Civilsamfund og demokratisering Infrastruktur: energi, transport og telekommunikation (heraf inden for granseoverskridende programmer) Integrerede regionale foranstaltninger Miljo og nuklear sikkerhed Subtotal 0,9 39,6 (13,4) 0,8 13,7 (3,5) 0,8 9,4 29,8 4,0 7,1 54,2 2,6 12,9 1,9 34,7 (13,1) 6,4 4,5 60,4 PROGRAMMER MED HOVEDSIGTE PÅ REFORMER OG OVERGANG TIL MARKEDSØKONOMI : Landbrug Den private sektor og den finansielle sektor Social udvikling og sundhedsvaesen Uddannelse Subtotal ANDRE PROGRAMMER : Humanitaer hjaelp og nodhjaelp Generel faglig bistand og diverse Subtotal 3,5 15 4,2 12,7 35,4 2,2 8,7 1,4 10,3 22,6 9,1 21,8 5,3 14 50,2 8,6 10,6 19,2 10,2 6,3 16,5 2,2 7,4 9,6 Der har været en kraftig stigning i bevillingerne til administrative reformer (lovgivning og institutioner). Infrastruktur, enten i forbindelse med direkte programmer eller i forbindelse med de grænseoverskridende programmer, vejede fortsat tungt på budgettet. Der har været en generel tendens til at disponere over bevillingerne på infrastrukturbudgetterne i begyndelsen af perioden, dvs. allerede i 1995-1996 at disponere over størsteparten af de midler, der er afsat til infrastruktur i de flerårige programmer frem til 1999. Forklaringen kan være, at det hyppigt er PHARE-bidraget (i form af gavebistand) til offentlige anlægsarbejder, der udløser internationale finansieringsinstitutioner. lånefinansiering fra de Den store procentvise andel af humanitær hjælp skyldes først og fremmest programmet for Bosnien-Hercegovina. Fordelingen af budgetmidlerne er en - ganske vist ufuldstændig - indikator for den relative vægt, der tillægges de forskellige indsatsområder: en aktivitets instrumentelle betydning står i mange tilfælde ikke i direkte forhold til dens budgetmæssige omkostninger. Fordelingen mellem de forskellige sektorer, der benyttes som en form for mål i denne beretning, er også en ufuldstændig indikator for, hvilke sektorer programmerne dækker, men det er det bedste mål, vi har. De fleste af programmerne består af integrerede strategier og forfølger flere forskellige målsætninger. 19 I andet halvår af 1996 og i begyndelsen af 1997 skaffede Kommissionen sig, specielt i forbindelse med forberedelsen af udtalelserne om de lande, der havde ansøgt om medlemskab, mere detaljeret viden om forholdene i partnerlandene inden for de forskellige relevante områder. Det afslørede, at der, selv om der var foretaget ændringer i programmets overordnede orientering, fortsat bestod en række problemer med hensyn til PHARE's muligheder for at fungere som et effektivt redskab og bidrage fortsat til opfyldelsen af de ambitiøse prætiltrædelsesmål. Programmet var "behovsstyret", hvilket betød, at indsatsen blev spredt på alt for mange emneområder og modtagere. Kravet om en hurtig indsats for at få gennemført de mest hastende og nødvendige reformer havde også resulteret i, at der var mobiliseret en lang række forskellige støttemekanismer og involveret mange forskellige operatører. Denne spredning af mål og midler, som var uundgåelig og nødvendig i den første overgangsfase, er nu uhensigtsmæssig til opfyldelsen af det nye mål. Det blev derfor besluttet i højere grad at lade programmet fokusere på tiltrædelsen, og Kommissionen udarbejdede derfor nye retningslinjer i 1997. Flerlandeprogrammer En stor del af PHARE-medarbejderes, andre ansattes og eksperters og konsulenters arbejdsopgaver i 1996 vedrørte gennemførelsen af programmer fra før 1996. I afsnittene om de enkelte lande i det følgende redegøres der mere detaljeret for de fremskridt og resultater, der er gjort i 1996 med hensyn til disse tidligere nationale PHARE-programmer. I dette afsnit gennemgås kun ganske kort de vigtigste resultater inden for de tre hovedsektorer, der får støtte via flerlandeprogrammerne. PHARE-støtten fra flerlandeprogrammer til transportområdet, som beløber sig til 86,5 mio. ECU over de seneste år, har resulteret i et omfattende uddannelsesprogram for flyveledere fra alle PHARE-landene; programmet gennemføres af Eurocontrol. Der er foretaget en lang række strategiundersøgelser og præinvesteringsundersøgelser, som danner grundlag for mange senere effektive investeringsprojekter under de nationale programmer. Størsteparten af budgetmidlerne blev brugt til investeringer med sigte på at fjerne flaskehalse ved grænseovergange. På grund af en række vanskeligheder, som skyldes, at myndigheder i de forskellige lande og flere forskellige forvaltningsgrene inden for samme land skal koordinere deres aktiviteter og nå til enighed, før det enkelte projekt kan påbegyndes, opstod der i mange tilfælde langvarige forsinkelser for denne form for projekter, men det er man nu ved at finde en løsning på. integreret strategi, der omfatter tre vigtige I energisektoren har PHARE via flerlandeprogrammer (40 mio. ECU) formuleret en indsatsområder, nemlig overordnet energipolitik, energiforsyning og energieffektivitet. Kapaciteten på disse felter er blevet styrket gennem uddannelse og samarbejdsarrangementer. Der er udarbejdet strategier i konkrete projekter (UCPTE/CENTREL-sammenkobling af elnet og anlægsarbejder inden for denne sektor i det sydøstlige Europa). Der er desuden gennemført en forundersøgelse med henblik på en integreret strategi for fremme af ren kulteknologi. for gas- og elsektoren, som har resulteret 20 ydet støtte PHARE-støtten på miljøområdet i forbindelse med flerlandeprogrammer (56mio. ECU) har fokuseret på en række centrale programmer, herunder det integrerede miljøprogram for Donau-flodbækkenet, Østersøprogrammet og miljøprogrammet for Sortehavet. Donau-programmet har resulteret i, at der er udviklet en mere effektiv overvågningsstrategi og et varslingssystem i tilfælde af miljøkatastrofer; desuden er der af til udvikling for Sortehavet, der miljøforvaltningsmetoder finansieres af PHARE og TACIS i fællesskab, har ydet støtte til Rumænien og Bulgarien til implementering af Bukarest-konventionen og handlingsplanen for Sortehavet, som skal sikre en ensartet strategi for kontrollen med forurening i denne region. Endelig er der i forbindelse med Østersøprogrammet arbejdet på at få gennemført Helsinki-konventionen og finde løsninger på de specifikke problemer, som Helsinki-kommissionen har påpeget. Det har resulteret forbedringer af spildevandsbehandlingen og som følge heraf forbedring af vandmiljøet i Østersøen generelt. ikke-statslige for flodbækkenet. Programmet organisationer og til i Desuden blev der i 1996 gjort store fremskridt i relation til statistisk analyse i samtlige PHARE-lande med undtagelse af Bosnien-Hercegovina. De grundlæggende værktøjer i de central- og østeuropæiske landes statistiske systemer, såsom anvendelse af internationale klassifikationer, opbygning af basisregistre (befolkning, virksomheder osv. ), blev yderligere udviklet. Den generelle databehandlingskapacitet i de central- og østeuropæiske lande blev styrket på grundlag af de uddannelseskurser, der indgår i flerlandeprogrammerne, og investeringer i maskinel og programmel finansieret af de nationale programmer. Kvaliteten af de elementære makroøkonomiske data, såsom nationalregnskaber og priser, samt elementære arbejdskraftrelaterede data, såsom omkostninger og beskæftigelse, blev væsentligt forbedret. Nogle meget specialiserede undersøgelser inden for områder af særlig interesse for EF-politikkerne, såsom vejtransport, nyoprettede virksomheder og detailhandel, viste data af en kvalitet svarende til den, medlemsstaternes statistiske kontorer kan præstere. 21 ÆNDRINGER I DEN OPERATIONELLE FORVALTNING Flerårig programmering Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 anmodede om, at PHARE blev omdannet til et "vejledende finansielt instrument på mellemlang sigt". I 1996 var den flerårige vejledende programmering afsluttet for størsteparten af PHARE-landene, efter at der var forhandlet og undertegnet flerårige vejledende programmer. Det drejer sig om Albanien, Estland, Letland, Litauen, Rumænien og Bulgarien, der nu har flerårige vejledende programmer dækkende perioden 1996-1999. I de flerårige vejledende programmer er fastsat de grundlæggende målsætninger og strategier for reformerne i de enkelte lande samt de prioriterede indsatsområder for PHARE-støtten og -projekterne, og desuden fremgår også i store træk støttemidlernes fordeling på de forskellige sektorer i den pågældende periode. Det flerårige vejledende program udgør ikke en officiel budgetmæssig forpligtelse fra EF's side. Programmerne implementeres via successive årlige nationale operationelle programmer, som på grundlag af individuelle finansieringsaftaler udgør den formelle EF-finansieringsforpligtelse for et givet budgetår. Netop fordi de flerårige programmer er vejledende, giver det PHARE mulighed for at ændre de årlige tildelinger afhængigt af landenes absorbtionsevne og behovene inden for de enkelte sektorer i takt med udviklingen. De flerårige vejledende programmer har dog gjort PHARE-bistanden langt mere forudsigelig og resulteret i et bedre programdesign og grundigere forberedelse af programmerne, når forpligtelserne indgås. Finansiel forvaltning I 1996 blev der indført forbedringer i PHARE's finansielle forvaltning og styring i overensstemmelse med de overordnede målsætninger for Kommissionens SEM 2000- initiativ (Sound & Efficient Management 2000). Nyt selvstændigt direktorat Disse forbedringer kom på det organisatoriske plan til udtryk i oprettelsen af et selvstændigt direktorat inden for GD IA med ansvar for de finansielle og menneskelige ressourcer for alle de programmer, der forvaltes af GD IA, herunder også PHARE. Det betød, at der var skabt en "modvægt" til de operationelle direktorater med hensyn til de aspekter, der vedrører allokeringen af menneskelige ressourcer, finansiel forvaltning og tildeling af kontrakter. 22 Dette nye direktorat, som trådte arbejdsområder: i funktion i oktober 1996, har følgende menneskelige ressourcer overordnet koordinering af budgetforvaltningen, herunder budgetressourcer og kontrol finansforvaltning udarbejdelse af procedurer og tilsyn med deres anvendelse evaluering, især ex-post evaluering information. Større gennemsigtighed I 1996 tog Kommissionen et vigtigt initiativ til at gøre udbudsproceduren og indgåelsen af kontrakter under PHARE-programmet endnu mere gennemsigtig og effektiv. Det skete som reaktion på en ændring i oktober 1995 af bestemmelserne i EF's finansforordning om indgåelse af kontrakter om tjenesteydelser. I et forsøg på at få PHARE til at fremstå mere ansvarligt over for skatteyderne og mere gennemsigtigt for partnerne besluttede Europa-Kommissionen at offentliggøre meddelelser om alle kommende PHARE-udbud. Det havde ingen indvirkning på udbudsproceduren for kontrakter om indkøb og anlægsarbejder, som altid er blevet offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende, men det havde stor betydning for proceduren for indgåelse af kontrakter om tjenesteydelser. Kontrakter om tjenesteydelser vil fortsat blive indgået på grundlag af begrænsede udbud, men den måde, hvorpå de forskellige shortlists udarbejdes, er blevet ændret. Oplysninger om alle kommende udbud vedrørende tjenesteydelser tillige med en standardiseret interessetilkendegivelsesformular er siden oktober 1996 blevet offentliggjort på Internettet. Det giver virksomheder og organisationer mulighed for at tilkendegive interesse for deltagelse i udbud, så de kan komme i betragtning efter en fuldt standardiseret og officiel prækvalifikationsprocedure. Ud over meddelelse om specifikke udbud på Internettet betød den procedure, der blev indført i 1996, også, at generelle oplysninger om projekter og kontrakter (resuméer af programmer, oplysninger om disponible bevillinger til indgåelse af kontrakter m. m. ) vedrørende tjenesteydelser og fagligt samarbejde offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Endelig sikrer den nye procedure, at der med jævne mellemrum i De Europæiske Fællesskabers Tidende offentliggøres en liste over indgåede kontrakter. Det nye system indebærer, at alle virksomheder, der ønsker at figurere på en shortlist med henblik på et bestemt udbud, skal tilkendegive interesse for det pågældende udbud med brug af en standardiseret interessetilkendegivelsesformular, som også ligger på PHARE's Internet-side. Den pågældende shortlist udarbejdes på grundlag af de indkomne interessetilkendegivelser efter en standardiseret prækvalifikationsprocedure. Det har ikke blot gjort denne procedure mere gennemsigtig, men sikrer også, at kun virksomheder, der har givet udtryk for specifik interesse for det pågældende udbud, opfordres til at afgive bud. 23 Nye standardprocedurer I 1996 foretog Kommissionen en gennemgribende revision af de udbuds- og kontraktprocedurer, der anvendes i PHARE. Processen omfattede indførelse af nye standarddokumenter for udbud og indgåelse af kontrakter, nye procedurer for de udvalg, der skal bedømme buddene, klarere definition af reglerne om dannelse af konsortier og skærpede krav om, at firmaer, der deltager i projektforberedelse og -design, ikke kan deltage i efterfølgende udbud. Disse forbedringer, som blev forberedt i 1996, blev vedtaget af Kommissionen i begyndelsen af 1997. Målsætningerne bag disse initiativer rækker langt videre end spørgsmålet om udbud. Kommissionen støtter i dag de ti associerede lande i deres bestræbelser på at forberede sig til medlemskab af EU. Denne uhyre vanskelige opgave kan kun løses, hvis Kommissionen og dens programmer, som f. eks. PHARE, baserer sig på de to grundlæggende principper om henholdsvis størst mulig åbenhed og størst mulig effektivitet. Menneskelige ressourcer Der er disponeret over samtlige bevillinger på 1996-budgettet, hvilket betyder, at det samlede støttebeløb, der skal forvaltes af et stort set uændret antal medarbejdere, voksede med ca. 40%, og at der således rent procentvist var færre medarbejdere til at forvalte de indgåede forpligtelser. Som reaktion på denne situation tillod budgetmyndigheden for første gang, at Kommissionen anvendte en mindre del af PHARE-budgettet (2%) til at levere faglig støtte og dække relevante administrative udgifter til gensidig fordel for Kommissionen og det givne partnerland. Efter aftale med partnerlandene blev disse 2% i 1996 bl. a. brugt til at ansætte eksterne medarbejdere, som skal hjælpe Kommissionens delegationer med at føre tilsyn med projekternes gennemførelse i 1996-programmernes fulde løbetid. Der blev således etableret en sammenhæng mellem et programbudgets samlede størrelse og de ressourcer, der er til rådighed til programmets gennemførelse. Denne udvikling tillige med intern overflytning af medarbejdere fra hovedkvarteret i Bruxelles til Kommissionens delegationer i PHARE-partnerlandene skal gøre det muligt gradvist at give delegationerne større ansvar for tilsynet med gennemførelsen af PHARE og dermed forenkle procedurerne. De nye retningslinjer vil også medføre en markant stigning i de gennemsnitlige beløb for PHARE-kontrakter og dermed nedbringe antallet af kontrakter, der skal forvaltes og kontrolleres. Der blev desuden gennemført en række organisatoriske ændringer med hensyn til de forskellige direktoraters ansvarsområder inden for GD IA. Direktorat B er nu ansvarligt for forbindelserne med de associerede lande i Centraleuropa, mens direktorat D står for samarbejdet med Albanien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt en række andre europæiske lande. Samtidig er demokratiprogrammerne blevet overført til Kontoret for Menneskerettigheder og Demokratisering i direktorat A. 24 Tilsyn og bedømmelse I 1996 blev hele kæden af tilsyns-, bedømmelses- og evalueringsstrukturer og -aktiviteter omlagt med henblik på at styrke PHARE's muligheder for at give bedre og mere mærkbare resultater og større virkning. Der er som en del af det nye direktorat oprettet et Kontor for Evaluering, som er uafhængigt af de operationelle direktorater. Kontorets arbejdsområde dækker alle GD IA's programmer, hvoraf PHARE - med hensyn til budget - er det største. Kontoret for Evaluering udarbejder i starten af hvert år en evalueringsplan, som indgår i Kommissionens samlede evalueringsplan, der dækker alle interne og eksterne politikker, som har virkninger for budgettet. Evalueringerne i henhold til denne plan indledes i 1997. I 1996 blev der indført et system, hvorefter alle programmer bedømmes med jævne mellemrum af eksterne bedømmere. Formålet med dette system er at gøre det lettere hurtigt at sætte ind med korrigerende foranstaltninger og omlægge aktiviteter under igangværende programmer. Der er rekrutteret en række eksterne bedømmelseshold, som trådte i funktion i løbet af perioden fra maj til september. Ved årets udgang trådte ordningen med systematisk udsendelse af operationelle bedømmelsesrapporter i kraft. Tidligere skulle programforvaltningen sætte specielt ind for at gennemføre individuelle ad hoc-evalueringer efter behov til brug for programmernes operationelle forløb og udarbejdelse af konkrete forslag til nye programmer. I 1996 blev der udarbejdet 40 sådanne operationelle revisioner og rapporter. De umiddelbare og vigtigste resultater heraf var en række operationelle konklusioner med tilbagemeldinger til de forskellige relevante niveauer i programforvaltningen, herunder også partnerlandet. De har haft betydning for ajourføringen af sektorstrategier, f. eks. strategien for brugen af finansielle instrumenter til støtte for små og mellemstore virksomheder og miljøstrategien. PHARE-programmet har udviklet sig til at blive den største enkelte donorfinansierede kilde til overførsel af knowhow til PHARE-partnerlandene. Programmets målsætninger og aktiviteter har været af stor betydning for løsningen af væsentlige problemer i forbindelse med disse landes overgang til demokrati og markedsøkonomi. Det samlede resultat har været positivt, især på de områder, hvor andre donorer har vist mindre interesse og kun bevilget begrænsede ressourcer, såsom demokratiseringsprocessen og styrkelse af civilsamfundet. Programmet har udvist en bemærkelsesværdig fleksibilitet med hensyn til at kunne tilpasse sig de hastigt ændrede politiske og økonomiske forhold i PHARE-landene. Det faktum, at programmet er behovsstyret, har været både en styrke og en svaghed. Det kan have gjort det lettere for partnerne selv at overtage projekterne efterfølgende, men det har også ført til en opsplitning af indsatsen og en spredning af ressourcerne, som har negative virkninger for programmets resultater. Programmet har ikke realiseret sit fulde potentiale: dets effektivitet og virkninger er i et vist omfang blevet svækket på grund af manglende gearing til at sikre gode og mærkbare resultater, svagheder i projektcyklusforvaltningen og alt for stor vægt på finansiel og proceduremæssig kontrol på bekostning af programmernes konkrete udformning og effektivitet. 25 Informations- og kommunikationsaktiviteter PHARE-informationsprogrammet omfattende flere lande opererer med et støttebeløb på i alt 8,7 mio. ECU og blev godkendt i juli 1995. Det består af et basisprogram, der dækker visuelt og skriftligt dokumentationsmateriale og omfatter strategisk rådgivning og vejledning, offentlige opinionsundersøgelser og vedligehold af databaser. Desuden finansierede det også et publikationsprogram, der omfatter praktisk, finansiel, forvaltningsmæssig og erhvervsmæssig information, PR-publikationer, en årsberetning, magasinet "European Dialogue", nyhedsbrevet "Together in Europe" og individuelle publikationer om bestemte emner og begivenheder. I programmet indgik også intern kommunikation og programforvaltningskontorerne, et medieprogram, der også yder støtte til journalister fra de centraleuropæiske lande og til besøg, audiovisuel sponsorering og produktion af et TV-udsendelser, kommunikationsprogram i de enkelte partnerlande i tilknytning til deres egne og delegationernes aktiviteter. et parlamentarikerprogram, hvori indgår besøg, delegationerne uddannelse Bruxelles samt for og i Det vigtigste resultat i 1996 var, at PHARE gik på Internettet med virkning fra starten af april. Alle informationer om programmer og kontrakter samt baggrundsinformation, nyheder og generelle data lægges på Internettet tillige med information om 1995- og 1994-programmet. Desuden offentliggøres der regelmæssige opdateringer af programmer og situationen med hensyn til indgåelse af kontrakter. Informationerne foreligger inden en uge efter Kommissionens beslutning. En anden nyhed er forhåndsoffentliggørelse af muligheder for deltagelse i udbud. Fra midten af juli 1996 blev der på Internettet offentliggjort meddelelser om kommende udbud om tjenesteydelser inden 24 timer efter, at den relevante meddelelse var udsendt officielt. Denne tjeneste, som gør det lettere for virksomhederne at tilkendegive interesse for deltagelse i et udbud, er et resultat af Kommissionens strategi for at skabe større åbenhed i PHARE-programmet og dermed opfylde finansforordningens krav om åbenhed (artikel 118). Det har vist sig, at der er ganske stor efterspørgsel efter denne tjeneste, og efterspørgslen vil formentlig vokse, efterhånden som Internettet bliver mere udbredt i de centraleuropæiske lande. Informationskontoret i GD IA udgav også brochurer, der redegjorde for de mere generelle politikker, f. eks. "Den Europæiske Unions Prætiltrædelsesstrategi", som indeholder en kort gennemgang af de forskellige præintegrationsinitiativer, der er iværksat sammen med de associerede centraleuropæiske lande; brochuren udkom i juni 1996. Kontoret gennemførte undersøgelser af pressens reaktioner på den anden donorkonference om Bosnien-Hercegovina og fremkom med forslag til, hvordan man sikrer en mere afbalanceret og positiv pressedækning fremover. Kontoret besvarede over 60 000 telefonopkald udefra og fik over 5 000 personlige henvendelser; desuden blev der holdt over 100 foredrag og indlæg på konferencer og workshops og i forbindelse med besøgsprogrammer. for 1995 var der afsat 2 mio. ECU til styrkelse af I finansieringsforslaget delegationernes informationskapacitet. Undersøgelser er i gang for at fastlægge de nøjagtige informationsbehov, især behovet for europæiske informationscentre i de større byer. Disse centre skal i givet fald styres af delegationerne. 26 I juli godkendte Europa-Parlamentet imidlertid først tillægs- og ændringsbudgettet umiddelbart før, finansieringsforslaget for 1996 skulle forelægges, hvilket indebar, at finansieringen af informationsformålene matte suspenderes midlertidigt. Det betød, at der i realiteten ikke var midler til rådighed, efter at 1995-budgettet var opbrugt. Fra slutningen af september 1996 blev der hverken i Bruxelles eller i ansøgerlandene fremstillet yderligere nyhedsbreve, brochurer eller informationsmateriale omkring individuelle arrangementer, mens essentielle aktiviteter såsom foredrag og modtagelse af besøgende blev opretholdt indtil rammekontrakten udløb i november. På Internettet fortsatte man med en stærkt beskåret informationstjeneste, indtil 1997-budgettet blev godkendt i slutningen af november 1996. Kommissionen fremkom med flere forslag, bl. a. i oktober 1995 og maj 1996, med henblik på at gøre medlemmerne af Europa-Parlamentet bedre bekendt med de disponible informationsressourcer og forsøge at afdække og holde øje med potentielle konfliktområder. En første drøftelse på højt niveau fandt sted i slutningen af oktober med deltagelse af ca. 50 medlemmer af Europa-Parlamentet, tjenestemænd fra Kommissionen og andre berørte parter. 27 FINANSIEL OVERSIGT OG FINANSIELLE RESULTATER PHARE-programmets finansielle resultater vises i oversigtsform på grundlag af omfanget af indgåede forpligtelser, indgåede kontrakter og foretagne betalinger og udviklingen i forholdet mellem disse tre elementer over tid. I det indrammede felt på følgende side redegøres der for den tekniske betydning af begreberne "forpligtelser", "indgåede kontrakter" og "betalinger". Figur 1 : Forpligtelser, kontrakter og betalinger 1990-1996 (i mio. ECU) 140G O forpligtelser • kontrakter El betalinger 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Figur 2: Kumulerede forpligtelser, kontrakter og betalinger 1990-1996 (i mio. ECU) 7000r • commitments H contracts E3 payments 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 28 Finansieringsprocedure Som led i PHARE-programmet skal det årlige budget, når det er godkendt af budgetmyndigheden, igennem tre trin, før projekterne kan iværksættes og pengene udbetales. PHARE opererer med en finansforvaltningsprocedure, der modsvarer denne proces. Indgåelse af forpligtelser Hvert år vedtages der et PHARE-budget, der angiver, hvor store beløb Kommissionen er indstillet på at anvende på PHARE-programmet i hvert enkelt land. Derefter udarbejdes der operationelle programmer for de enkelte lande og dertil hørende finansieringsforslag. Når først disse finansieringsforslag har fået en positiv udtalelse af PHARE-udvalget og er vedtaget af Kommissionen, siger man, at der "er indgået for de støttemidler, som disse forslag vedrører. For PHARE- forpligtelser" programmets vedkommende skal der være indgået forpligtelser for hele årsbudgettet inden udgangen af det år, det pågældende budget vedrører. Indgåelse af kontrakter Når først der er indgået forpligtelser for støttemidler, skal der gennemføres udbud, for at de aktiviteter, som er skitseret i de operationelle programmer, kan sættes i værk. Så snart et udbud er afsluttet med positivt resultat, og der er undertegnet en kontrakt, siger man, at der "er indgået kontrakt" for det relevante beløb. Indgåelse af kontrakter er et afgørende led i programmets gennemførelse, eftersom det er kontrakterne, der udløser PHARE-støtten, og først derefter kan den konkrete gennemførelse i marken begynde. Betalinger Betalingerne er det afsluttende trin i finansieringsprocessen. De foregår igennem hele den periode, en kontrakt løber, i takt med færdiggørelsen af de enkelte elementer i projektet. Eftersom det kan tage flere år at gennemføre visse projekter, er betalingerne ofte spredt over samme periode. Derfor halter betalingerne altid bagefter i forhold til de beløb, der er indgået henholdsvis forpligtelser og kontrakter for. Indgåede forpligtelser I 1996 blev der i forbindelse med PHARE-programmet via forskellige nationale, horisontale og grænseoverskridende samarbejdsprogrammer og flerlandeprogrammer indgået forpligtelser for et samlet beløb på 1 222,9 mio. ECU (inkl. budgetpost B7- 7000) til fordel for partnerlandene. Det er et rekordhøjt beløb og udgør en stigning på 5,9% i forhold til 1995. Der blev indgået forpligtelser for hele 1996-budgettet. De samlede kumulerede forpligtelser i hele programmets levetid udgør nu 6 636,1 mio. ECU. 29 Indgåede kontrakter i 1996 via programforvaltningskontorerne Der blev i parmerlandene og via Kommissionens tjenestegrene indgået kontrakter for i alt 927,5 mio. ECU. Det er et meget stort samlet beløb i forhold til tidligere, men resultaterne i 1996 lever dog ikke op til 1995-rekorden (1 142,9 mio. ECU), og det samlede beløb for nye indgåede kontrakter er fortsat lavere end det niveau, der skal til for at holde trit med de øgede bevillinger fra nye 1996-programbudgetter (dvs. det samlede beløb for nye indgåede forpligtelser). Resultatet er, at den stabilisering af efterslæbet af kontrakter, der lykkedes for første gang i 1995, ikke kunne fastholdes i 1996. Dette efterslæb, der er defineret som forskellen mellem de programmer, for hvilke der er indgået forpligtelser, og de aktiviteter, der er indgået kontrakter om, beløber sig for perioden 1990-1996 til 2 335 mio. ECU. Rent faktisk er der kun indgået kontrakter for 65% af aktiviteterne i de programmer, som blev godkendt i denne periode. Det skyldes den komplicerede programmeringsproces, de tidskrævende procedurer og det store antal mindre projekter. Andre faktorer, der har bidraget til at opretholde dette efterslæb, er partnerlandenes ringe absorbtionsevne og de forholdsvis begrænsede personaleressourcer, der er afsat til at forvalte det meget store og omfattende program. Efter en stabilisering i 1995 voksede efterslæbet i relation til indgåede kontrakter atter i 1996, og det viste, at den kumulerede virkning af en række af de foranstaltninger, der netop var truffet for at nedbringe efterslæbet, ikke gav varige forbedringer. Denne konklusion foranledigede Kommissionen til i 1997 at foreslå en række nye foranstaltninger som led i en omlægning af PHARE for at få ryddet op i dette efterslæb og forhindre, at der senere skulle opstå et nyt. I figur 3 er indgåelsen af kontrakter i de enkelte kalenderår relateret til det år, de pågældende beløb blev opført på budgettet. Det fremgår, at i 1996 vedrørte 351 mio. ECU eller 38% af det samlede beløb, for hvilket der var indgået kontrakter, programmer tilbage fra 1990-1993. Denne indikator for en forholdsvis langsommelig gennemførelsesproces kan i vidt omfang forklares ved forsinkelser, der opstod i selve reformprocessen (som det også fremgår af disse programmers sektormæssige sammensætning, dvs. hovedsagelig støtte til reformprocessen) og snævre grænser for partnerlandenes absorbtionsevne. Kommissionen var klar over, at det kunne true det samlede programs effektivitet, og besluttede i sine nye retningslinjer for PHARE ikke længere systematisk at forlænge de mere langsomme programmer samt at få afsluttet programmerne fra 1990-1993. Betalinger Betalingerne udgjorde 829,9 mio. ECU, hvilket er en samlet rekord og en stigning på 8,9% i forhold til 1995. Det oprindelige budgetterede beløb på 1 139,1 mio. ECU blev efterfølgende reduceret i løbet af budgetåret til 1 002,4 mio. ECU. De faktisk foretagne udbetalinger udgjorde 82,8% af denne budgetbevilling. I figur 4 er betalingerne i de enkelte kalenderår relateret til det år, det pågældende program blev vedtaget. I 1996 vedrørte 297 mio. ECU eller 36% af de samlede betalinger aktiviteter i forbindelse med programmer fra 1990-1993. 30 Figur 3: Indgåede kontrakter efter kalenderår (i mio. ECU) 1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 1996 budget D contracted in 1990 D contracted in 1991 • contracted in 1992 • contracted in 1993 •contracted in 1994 • contracted in 1995 • contracted in 1996 • not yet contracted indgået i 1990 indgået i 1994 indgået i 1991 indgået i 1995 indgået i 1992 indgået i 1996 indgået i 1993 endnu ikke indgået 31 Figur 4: Betalinger i de enkelte budgetår (i mio. ECU) 1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 1996 budget • paid in 1990 Bpaidin1991 E3paidin1992 Bpaidin1993 • paid in 1994 • paid in 1995 Bpaidin1996 D not yet paid betalt i 1990 betalt i 1994 betalt i 1991 betalt i 1995 betalt i 1992 betalt i 1996 betalt i 1993 endnu ikke betalt Figur 5: Kumulerede kontrakter og betalinger 1990-1996 (%) Kumulerede kontrakter i procent af kumulerede forpligtelser Kumulerede betalinger i procent af kumulerede forpligtelser 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 31,0 36,0 44,0 48,0 52,0 62,0 64,8 35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53,0 56,2 32 IL PHARE I DE ENKELTE PARTNERLANDE 33 ALBANIEN Situationen i landet i 1996 Albanien har generelt gjort store fremskridt siden 1992 med hensyn til overgangen til markedsøkonomi. Der er med hjælp fra IMF gennemført en række reformer, og landet nåede i perioden 1993-1995 op på en vækstrate på ca. 9% om året. I 1996 kunne der dog registreres en vis tilbagegang. Inflationen steg fra 8% (1995) til 18% (1996) bl. a. på grund af lempelser i finans- og pengepolitikken i perioden op til valget. Den krise, som indtraf i slutningen af 1996, kan spores tilbage til to specielle forhold. For det første blev demokratiseringsprocessen bremset. Der var tale om alvorlige uregelmæssigheder ved parlamentsvalget i maj 1996, og selv om det er det internationale samfunds generelle opfattelse, at lokalvalgene i oktober 1996 forløb korrekt og retfærdigt, førte de ikke til en normalisering af den politiske proces (de største oppositionspartier fortsatte med at boykotte det nye parlament, og der var vedvarende uoverensstemmelser omkring udarbejdelsen af en ny forfatning). faktor var sammenbruddet Den anden udløsende i en række "pyramide"- opsparingsprojekter, som i mangel af et pålideligt bankvæsen havde været baseret på spekulation i de beløb, som emigrerede arbejdstagere sendte hjem. Efter at flere af den slags projekter brød sammen i november 1996, var situationen i Albanien præget af omfattende uro, og opløsningen af flere tilsvarende projekter på et senere tidspunkt bragte landet ud i en omfattende statskrise i begyndelsen af 1997. PHARE-programmet for 1996 i Albanien PHARE-bistanden for perioden 1996-1999 er baseret på det flerårige vejledende program, hvorfra der er bevilget 145 mio. ECU til nationale PHARE-programmer. Disse programmer skal tage sigte på at udvikle: forbindelser med EU stats- og tættere samfundsstrukturer og harmonisering inden for standardisering, lovgivning og administration), det indenlandske produktive grundlag (herunder infrastrukturudvikling), menneskelige ressourcer og naturressourcer. (herunder modernisering af Inden for disse overordnede strategiske målsætninger er der valgt en række prioriterede støtteområder. 34 Den europæiske dimension Man har hidtil forsøgt at give reformprocessen i Albanien en EU-dimension på grundlag af ad hoc-tiltag, dvs. som led i individuelle programmer eller aktiviteter. Der var derfor behov for en mere struktureret og strategisk approach. I denne sammenhæng må der ved formuleringen og implementeringen af en sektorstrategi også tages højde for, at det er nødvendigt at få etableret en institutionel ramme og definere de opgaver, der skal udføres, tillige med en vejledende tidsplan. Det vigtigste indsatsområde bliver tilnærmelsen af landets lovgivning og tekniske standarder til EU's, men også reformer i den offentlige forvaltning både på centralt og lokalt plan, som skal gøre det muligt at implementere og håndhæve lovgivningen i praksis. Styrkelse af det indenlandske produktive grundlag De hidtil opnåede fremskridt med hensyn til makroøkonomisk stabilisering vil ikke kunne opretholdes på længere sigt, medmindre det lykkes Albanien at udvikle et bæredygtigt produktivt grundlag. Der er ved at blive udarbejdet PHARE-projekter inden for en række centrale økonomiske sektorer. Landbrug Eftersom over halvdelen af Albaniens BNP hidrører fra landbrugssektoren, vil den økonomiske vækst på kort og mellemlang sigt i høj grad afhænge af resultaterne i denne sektor. Regeringen har siden 1991 ført en politik, der tager sigte på privatisering og prisreformer. Udfordringen består i at formulere en sektorpolitik, som skaber de fornødne forudsætninger for at kunne udvikle en konkurrencedygtig og levedygtig landbrugssektor baseret på et stort antal meget små familiebrug. Støtte til små og mellemstore virksomheder, handelsfremmende foranstaltninger, investeringsfremme og turisme Sideløbende med regeringens foranstaltninger med henblik på at skabe forudsætninger for en positiv udvikling i den private sektor forsøger PHARE at tilvejebringe de fornødne faciliteter og tjenesteydelser, der kan afhjælpe eksisterende hindringer for udviklingen af den private sektor. Bankvæsen og finansiering Den finansielle sektor er af afgørende betydning for udviklingen af den produktive sektor, eftersom den skal kunne imødekomme små og mellemstore virksomheders låne- og kreditbehov. PHARE-støtten til denne sektor bidrager til etableringen af en moderne og effektiv markedsorienteret banksektor, der kan skabe den nødvendige finansielle disciplin og mobilisere langfristede finansielle ressourcer. Transport Transportinfrastrukturens ringe stand har været en hæmsko for udviklingen af den private sektor. Modernisering og forbedring af landets transportinfrastruktur prioriteres meget højt af den albanske regering, og det afspejles i PHARE-bevillingen til denne sektor. Hidtil har størsteparten af PHARE-bistanden været centreret omkring rehabiliteringen af den øst-vest-gående og den nord-syd-gående korridor, som er af afgørende betydning for Albanien i relation til den nationale transportinfrastruktur. 35 Menneskelige ressourcer og naturressourcer Dette centrale område vedrører støtteforanstaltninger til fordel for arbejdsmarkedet, uddannelsessektoren, sundhedsvæsenet, vandinfrastruktur og miljøet samt udvikling i lokalsamfundene og regional udvikling. Ser man på den foreslåede vejledende fordeling af bevillingerne for perioden 1996-1999, går de fleste ressourcer til vand- og miljøsektoren; det er begrundet i store akutte behov på dette felt, herunder istandsættelse af drikkevands- og kloakeringsnet, opførelse af spildevandsanlæg og udvikling af de nødvendige lovgivningsmæssige og institutionelle rammer for miljøbeskyttelse. I forbindelse med det flerårige vejledende program godkendte PHARE Albaniens operationelle program for 1996, hvortil der blev bevilget 30,5 mio. ECU i støtte. Yderligere 2,5 mio. ECU blev bevilget på grundlag af et særskilt finansieringsforslag for TEMPUS-programmet. I det nationale operationelle program for 1996 er over halvdelen af midlerne øremærket til transportsektoren (istandsættelse af strækningen Durres-Vore) i erkendelse af de omfattende mangler og svagheder ved infrastrukturen i Albanien, som begrænser landets potentiale for økonomisk udvikling. Der blev også bevilget støtte til projekter vedrørende tilpasning af lovgivningen, omstrukturering af offentlige institutioner (told og statistik), konkret støtte til de forskellige myndigheder inden for retsvæsenet samt styrkelse af kapaciteten i tre og administrative Bistandskoordinering, ACU, der er ansvarlig for koordineringen af bistanden, EDU, der er ansvarlig for planlægningen af de offentlige investeringer, samt det projektforvaltningskontor, der skal oprettes med henblik på at sikre den europæiske dimension. for Økonomisk Udvikling i Departementet enheder Som led i udviklingen af det indenlandske produktive grundlag blev der også bevilget støtte til landbrugssektoren. Endelig blev der afsat mindre bevillinger til almen og erhvervsfaglig uddannelse samt vand og miljø (udvikling af menneskelige ressourcer og naturressourcer). Ud over det nationale program blev der bevilget 20 mio. ECU i bistand i forbindelse med de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer for 1996 med det formål at forbedre Albaniens forbindelser med de to EU-nabolande, Grækenland og Italien. Denne støtte til grænseoverskridende samarbejde gik først og fremmest til transportsektoren til istandsættelse af landets vigtigste vejakser. PHARE-resultater Albanien er blevet en fast partner i PHARE-programmet, og de albanske myndigheder er blevet fortrolige med programmerings- og implementeringsprocedurerne. Desuden decentrale stigende forvaltes implementeringssystem. Det forudsætter, at de lokale programforvaltningskontorer inddrages, og det er med til at udvikle landets egen kapacitet til at udarbejde forslag og implementere PHARE-programmer, samtidig med at det styrker forvalte og PHARE-bistanden gennem grad det i 36 institutionerne. Det gør det også lettere at implementere nye programmer inden for hver enkelt programmeringscyklus. for 1996-1999 flerårige vejledende program PHARE-bistanden i 1996 gik i overensstemmelse med de overordnede målsætninger for det landets markedsreformer, omstruktureringer på mellemlang sigt og moderniseringen af den albanske økonomi samt til at udbygge forbindelserne med EU. Der blev lagt stor vægt på at afhjælpe mangler og svagheder på transportområdet og i relation til infrastruktur samt på at styrke institutioner på centrale områder. PHARE-investeringerne i transportinfrastruktur udgør foreløbigt langt den største del af de samlede PHARE- investeringer med omfattende virkninger for beskæftigelsen og indkomstskabelsen samt sekundære investeringsmæssige virkninger. til at støtte Som helhed er implementeringen af PHARE-bistanden fortsat tilfredsstillende: der er indgået kontrakter for 69% af det samlede støttebeløb, der er bevilget i perioden 1991- 1996. Tallet overstiger 80%, hvis man kun beregner det på grundlag af de nationale programmer. 37 BOSNIEN-HERCEGOVINA Situationen i landet i 1996 I 1996 var der i Bosnien-Hercegovina visse tegn på en social og økonomisk genrejsning. Lønninger og omkostninger forblev forholdsvist lave, hvilket sikrede konkurrencedygtige priser på kort sigt, og en række virksomheder har udtrykt interesse for at etablere eller genetablere handels- og investeringsforbindelser med landet. Efter valget i september 1996 blev statsinstitutionerne reorganiseret, og der blev udnævnt nye folk til de ledende stillinger i statsadministrationen. Det bliver dog en meget stor opgave for dem at genskabe et stabilt og integreret samfundsøkonomisk klima. Bosnien-Hercegovinas nye regering vil ikke blot arbejde for økonomisk og social genopbygning og reintegrering af flygtninge og fordrevne, men også mere generelt for at genskabe et levedygtigt økonomisk grundlag i en åben og integreret økonomi, som er helt forskellig fra den, der eksisterede før krigen. Det bliver nødvendigt at styrke de fælles institutioner for at støtte de økonomiske reformer og sikre håndhævelsen af Dayton-Paris-fredsaftalen. Landets fremtidige reintegrering kommer i høj grad til at afhænge af den økonomiske politik, der føres, og af stabiliteten i det indenlandske politiske og sociale klima i de kommende år. I juli 1996 etablerede Kommissionen en delegation i Sarajevo. PHARE-programmet for 1996 i Bosnien-Hercegovina Den samlede bevilling til Bosnien-Hercegovinas operationelle program i 1996 var 14,2 mio. ECU. Et finansieringsforslag lydende på 12 mio. ECU i form af et nationalt operationelt program for økonomisk genopbygning og etablering af de nødvendige institutioner blev bekræftet af den nye demokratisk valgte regering. De resterende 2,2 mio. ECU var omfattet af tidligere godkendte finansieringsforslag vedrørende PHARE- demokratiprogrammet (700 000 ECU), LIEN-programmet (500 000 ECU) og præ- TEMPUS-programmet (1 mio. ECU). De projekter, der er udvalgt i det nationale operationelle program for 1996, ligger fortsat på linje med den prioritering, som donorsamfundet har foretaget under EU's officielle repræsentants koordinering, og som omfatter følgende indsatsområder: støtte til små og mellemstore virksomheder og økonomisk genrejsning støtte til bankvæsen og oprettelse af en centralbank styrkelse af institutioner og offentlig forvaltning. 38 En del af præ-TEMPUS-programmet har til formål at bidrage til omstruktureringen af det højere uddannelsessystem for at kunne tilbyde de studerende flere forskellige fag, f. eks. undervisning i europæiske sprog, jura, ingeniørfag og teknologi, så de får en uddannelse, der er afpasset efter de lokale og internationale jobmarkeder. Bevillingerne til demokratiprogrammet og LIEN-programmet havde til formål at bidrage til udviklingen af et demokratisk civilsamfund og sikre sociale ydelser og sundhedsydelser til krigsofre og de vanskeligst stillede grupper i befolkningen, såsom ældre, hjemløse og gadebørn. PHARE-resultater Indtil Bosnien-Hercegovina i juni 1996 blev optaget som fuldt PHARE-partnerland, ydede PHARE-programmet støtte til landet via et nødhjælpsprogram med en samlet bevilling på 125 mio. ECU fordelt på to lige store rater. Formålet med programmet var hurtigt at skaffe landet forsyninger af helt nødvendige varer såsom medicin og læge- og hospitalsudstyr, foderstoffer, traktorer, vandrør, elkabler, udstyr til minedrift, busser, reservedele, byggematerialer til boliger, computere m. m. PHARE-nødhjælpen var første led i et omfattende genopbygningsprogram og har virket som en stabiliserende faktor for hele fredsprocessen. De relativt stabile politiske forhold i landet har betydet, at PHARE-programmet har kunnet videreudvikles i samordning med støtten fra det øvrige donorsamfund. I 1996 blev der udarbejdet forskellige programmer, som afspejlede landets egen prioritering. Støtte til genopbygningsprocessen De programmer fra Europa-Kommissionen, som blev finansieret over 1996-budgettet, har først og fremmest taget sigte på at fremme genopbygningsprocessen, støtte forsoningsbestræbelserne og det regionale økonomiske samarbejde og tilvejebringe de nødvendige institutionelle, økonomiske og sociale forudsætninger for at skabe øget udvikling i Bosnien-Hercegovina og tilskynde flygtninge og fordrevne til at vende hjem. Foranstaltningerne har haft følgende formål: at reaktivere den lokale økonomi og skaffe et stort antal husstande et økonomisk grundlag i den nuværende overgangsperiode, at sikre den del af befolkningen, som krigen har gjort arbejdsløs (hjemsendte soldater, via arbejdskraftintensive projekter, en minimumsindkomst fordrevne), flygtninge og at genopbygge den mest elementære fysiske og sociale infrastruktur for at forbedre levevilkårene generelt og genetablere de kommunikationslinjer, der blev ødelagt under konflikten, at styrke de indbyrdes relationer mellem de forskellige etniske grupperinger og deres selvstændige forvaltninger. 39 Der er under nødhjælpsprogrammet udarbejdet ti genopbygningsprojekter inden for otte større indsatsområder (telekommunikation, landbrug, vand, boliger/flygtninges tilbagevenden, energi, transport, sundhedsvæsen og institutioner). Støtte til reaktivering af økonomien Dette program skal bidrage til at skabe ny økonomisk aktivitet i Bosnien-Hercegovina på et bæredygtigt grundlag gennem udvikling af markedsorienterede systemer for effektiv og fremme beskæftigelsesskabende tiltag. forvaltning, økonomisk initiativ private det af Opbygning af de nødvendige institutioner Dette program skal støtte regeringens omfattende reformprogram med henblik på at omdanne landet til et demokratisk samfund baseret på markedsøkonomi og sikre håndhævelsen af principperne i Dayton-Paris-fredsaftalen. Støtte til uddannelse, menneskerettigheder og demokratisering Programmer inden for disse områder støtter ikke-statslige organisationers initiativer med henblik på genopbygning af civilsamfundet og forsoning af de forskellige nationale og etniske grupper, der lever i landet. Samtidig fremmer programmerne den sociale samhørighed ved at hjælpe de vanskeligt stillede grupper i befolkningen og højne de unges uddannelsesniveau gennem tilpasning af undervisningen til nye markedsbehov. Reformerne inden for det højere uddannelsessystem støttes af præ- TEMPUS-programmet, menneskerettigheder af demokratiprogrammet, mens LIEN-programmet varetager bistanden til de dårligst stillede befolkningsgrupper. demokratisering støttes og I august 1996 bidrog Kommissionen med 2 mio. ECU til det såkaldte OBN-projekt (Open Broadcast Network). Hovedformålet med projektet var at støtte udviklingen af pluralistiske, professionelle og multikulturelle medier i landet gennem oprettelse af en uafhængig multietnisk TV-kanal (TV-IN). TV-IN har sendt regelmæssigt siden 7. september 1996. Gennemførelsen af nødhjælpsprogrammet er stødt på store vanskeligheder af politisk, teknisk og organisatorisk art samt problemer med modtagernes absorbtionsevne. Først skærpede man betingelserne for støtte, senere måtte programmet midlertidigt suspenderes finde egnede i Republika Srpska; desuden er det svært at samarbejdspartnere, planlagte leverancer forsinkes, der er problemer med at kontrollere distributionen af forsyningerne og hvor, de havner i sidste ende, og det har alt sammen rejst tvivl om, hvorvidt importprogrammer var egnede til at imødekomme de aktuelle behov. De samlede tal for indgåelse af kontrakter og indkøb afspejler disse problemer: der blev kun indgået kontrakter for 83 mio. ECU (66% af nødhjælpsprogrammet). Der er derfor vedtaget omlægninger af programmet, hvorved 42 mio. ECU overføres til integrerede projekter med mere effektive gennemførelsesmekanismer samt til skræddersyede foranstaltninger, der er bedre afpasset efter behovene; det skulle give øget kontrol med bistandens effektivitet og gøre hele bistandsprocessen mere synlig og gennemsigtig. 40 Demokratiprogrammet I betragtning af, at landet først for nylig er blevet berettiget til almindelig støtte fra PHARE-programmet, er det endnu for tidligt at foretage en pålidelig evaluering af 1996-programmets succes. Det skal dog understreges, at der for PHARE- demokratiprogrammets vedkommende er indgået kontrakter for 100% af den bevilgede støtte, og dermed har ca. 100 mikroprojekter kunnet bidrage til at fremme demokratiseringsprocessen og den sociale aktivitet i Bosnien-Hercegovina på følgende områder: åbenhed i den offentlige forvaltning oprettelse af velgørende organisationer uafhængige og pluralistiske medier tillidskabende foranstaltninger menneskerettigheder og mindretalsrettigheder lige muligheder og bekæmpelse af diskrimination social reintegrering bæredygtige støtteforanstaltninger på sundhedsområdet og det sociale område. 41 BULGARIEN Situationen i landet i 1996 I 1996 oplevede den bulgarske økonomi en voldsom recession, som resulterede i en omfattende økonomisk, finansiel og social krise. Det førte til, at regeringen trådte tilbage i december 1996, hvorefter der afholdtes valg i april 1997. Krisen, der skyldtes successive regeringers manglende evne til at gennemføre sammenhængende og fundamentale strukturreformer, var karakteriseret ved et fald i BNP på næsten 11%, en inflation på over 310% om året, en devaluering af den bulgarske lev til en niendedel, næsten totalt sammenbrud i banksektoren og midlertidig knaphed på korn og brændsel. Et voldsomt fald i levestandarden betød, at en stor del af befolkningen led sociale afsavn. Overgangen til markedsøkonomi har været langsommelig og vanskelig i Bulgarien. Den private sektor tegnede sig for 17% af værditilvæksten i 1991, og det steg til 47% i 1996, men den industrielle værditilvækst, der hidrørte fra den private sektor, var i 1996 kun 9%. På trods af en forholdsvist liberal lovgivning er Bulgarien sakket agterud i forhold til nabolandene med hensyn til direkte udenlandske investeringer. Ud over politisk ustabilitet og en langsom reformproces har ineffektive institutioner og arbitrær beslutningstagning også spillet en rolle. i økonomien, men Landbruget har traditionelt været en af grundpillerne værditilvæksten fra landbruget er ikke desto mindre faldet fra 18% af BNP i 1990" til 12% i 1996. Det skyldes flere forskellige faktorer, bl. a. Comecon-handelsblokkens sammenbrud og ugunstige vejrforhold i de senere år samt politisk betingede forhindringer, herunder det forhold, at tilbagegivelsen af jord foregår meget langsomt, og at der opereres med en prisordning, som ikke er baseret på markedsøkonomiske principper. Også eksportrestriktioner og andre begrænsninger, der hindrer udviklingen af et privat marked for handel med jord og fast ejendom, samt overvejende statsejede virksomheder i fødevareindustrien har været medvirkende faktorer. I nær sammenhæng med styrkelsen af prætiltrædelsesprocessen i Bulgarien vedtog regeringen i marts 1996 en strategi for reformer i den offentlige forvaltning. Der blev oprettet et reformdepartement under Regeringsrådet samt en tværministeriel gruppe med vicepremierministeren som formand. I maj 1996 fremlagde den bulgarske regering en strategi for implementeringen af EU- hvidbogen om overtagelse af EF-lovgivningen omkring det indre marked. 42 PHARE-programmet for 1996 i Bulgarien Bulgariens operationelle program for 1996 var i tråd med målsætningerne for det flerårige vejledende program for 1996-1999, som opererer med et samlet budget på 240 mio. ECU. Det overordnede formål med programmet er at støtte Bulgariens forberedelser til tiltrædelsen af EU. Den kendsgerning, at 1996-programmet blev undertegnet meget tidligt, betød, at programmeringscyklussen blev fremskyndet med seks måneder. Det nationale operationelle program for 1996 havde et budget på 62,5 mio. ECU, der fordeler sig således: Der blev bevilget 30 mio. ECU til udvikling af transportinfrastruktur. Det vil, kombineret med samfinansiering fra EIB, gøre det muligt at istandsætte en række større transitveje. I alt 900 km internationale transitveje vil blive ført op til europæisk standard. Det vil være et vigtigt bidrag til fuldførelsen af det transeuropæiske nets korridorer nr. IV, VIII og IX, som går igennem Bulgarien. Energiprogrammet som erstatningsenergikilde, mens Unit 1 på atomkraftværket i Kozloduy er lukket ned med henblik på kontrol og testning. nødvendige import sikre skal den kul af Inden for nuklear sikkerhed yder PHARE fortsat støtte til meget vigtige programmer inden for sikkerhedsundersøgelser og -forvaltning og informationssystemer vedrørende uheld, bistand på stedet og samarbejdsarrangementer samt støtte til "Bulgarian Nuclear Safety Regulator", der omfatter et konsortium af myndigheder i EU med ansvar for nuklear sikkerhed, der blev dannet med henblik på NS A-aftalen fra 1993. På uddannelsesområdet ydes der støtte til TEMPUS-programmet til reformer inden for de højere uddannelser. Der blev iværksat et program, der dels tager sigte på oprettelse og indkøring af det nationale bedømmelses- og akkrediteringsinstitut for de højere uddannelsesinstitutioner, dels omfatter et projekt for reintegrering af unge, der forlader skolesystemet i utide. lydende på 2 mio. ECU, til støtte for I tæt sammenhæng med den europæiske integrationsproces blev der iværksat et tilnærmelse af Bulgariens program, standardiserings- og certificeringssystem til EU's. Det omfatter tilpasning af den relevante lovgivning, effektivisering af strukturer og oprettelse af de nødvendige institutioner. For at øge eksporten blev der ydet støtte til oprettelsen af et uafhængigt Center for Eksportfremme, der skal være kernen i eksportfremmende aktiviteter på sektor- og virksomhedsplan. Støtten til civilsamfundet havde til formål at skabe bedre forudsætninger for de ikke- statslige organisationers aktiviteter gennem formulering af de nødvendige politikker, gavebistand til projekter og ledelsesmæssig støtte. Det kulturelle samarbejde blev støttet via institutionel styrkelse af Kulturministeriet og støtte til decentrale kulturinstitutioner og kulturelle initiativer. 43 PHARE-resultater For at bistå med gennemførelsen i praksis af regeringens strategi for forberedelsen af deltagelsen i det indre marked blev der i juli 1996 iværksat et program for 2 mio. ECU, der tager sigte på oversættelse af juridiske tekster, udarbejdelse af bulgarske lovudkast, teknisk transponering af gældende EF-lovgivning, uddannelse af offentligt ansatte, edb-opgradering og etablering af et dokumentationscenter for alle berørte ministerier. I forbindelse med PHARE-transportprogrammet for 1995 blev der desuden ydet juridisk ekspertbistand til forberedelsen af syv lovudkast, der nu ligger klar til at blive vedtaget af Nationalforsamlingen, og som dækker en væsentlig del af EF-transportlovgivningen. Inden for nuklear sikkerhed forhandlede Kommissionen en aftale med de bulgarske myndigheder, i henhold til hvilken Unit 1 i atomkraftværket i Kozloduy blev lukket ned i maj 1996 med henblik på testning. Hele testprogrammet omfattede udtagning af prøver fra det indre af reaktortryktanken. De efterfølgende analyser blev finansieret af PHARE-programmet for konventionel energi dækkede omkostningerne ved import af kul til erstatning for den elproduktionskapacitet, som Unit 1 ellers skulle have sikret i vinteren 1996-97. Desuden blev der med støtte fra PHARE-programmet for atomenergi installeret forskelligt kerneovervågningsudstyr i Unit 4, som allerede er taget i brug. Endelig blev der færdiggjort en national strategi for forvaltning af atomaffald. sikkerhed, mens PHARE-programmet for nuklear Styrkelse af den private ejendomsret har været et vigtigt område for PHARE-bistanden inden for landbrug, og denne sektor domineres nu af private brug (85% af det samlede landbrugsareal), selv om de juridiske aspekter af ejerforholdet for en stor del af den jord, der dyrkes af private landmænd, endnu ikke er afklaret. Den værditilvækst inden for landbruget (inkl. skovbrug), der blev skabt i den private sektor, udgjorde i 1996 9%. Der er ydet støtte til det administrative arbejde med tilbagegivelse af land og privatisering af fødevareindustrien. Desuden har PHARE, eftersom private landmænd ikke har adgang til lån og kreditter fra det finansielle system, med stor succes støttet oprettelsen af private gensidige landbrugskreditforeninger, hvoraf 32 var godkendt i november 1996. De er det vigtigste instrument for den decentrale forvaltning af en PHARE-kreditlinje på 7 mio. ECU, hvortil der er indkommet over 730 låneansøgninger; 475 låneansøgninger blev godkendt i løbet af de første tre måneder, ordningen fungerede. evne Der er fortsat kun opnået meget begrænsede fremskridt i relation til programmet for grænseoverskridende samarbejde med Grækenland. Der resterer over 46 mio. ECU fra 1994- og 1995-budgetterne på tilsammen 48 mio. ECU, for hvilke der endnu ikke er indgået kontrakter. Følgelig blev der ikke givet nogen ny bevilling hertil i 1996. De store forsinkelser i projekternes gennemførelse skyldes mange forskellige forhold, bl. a. oprindelige side manglende samfinansieringsbetingelser, manglende forvaltningsmæssig kapacitet og ekspertise, utilstrækkeligt samarbejde mellem det kontor i centralregeringen, der står for gennemførelsen, og de endelige modtagere samt et alt for kompliceret programdesign, der involverer et meget stort antal sektorer og projekter. Mod slutningen af 1996 indvilgede Kommissionen i at lempe de oprindelige samfinansieringsbetingelser over for Bulgarien ganske betydeligt; desuden er der taget skridt til at forenkle programmet og effektivisere gennemførelsen. fra Bulgariens opfylde de til at 44 Generelt var gennemførelsen af PHARE-programmet ikke voldsomt berørt af den forværrede samfundsøkonomiske situation, specielt ikke fordi krisen hovedsagelig udviklede sig i årets sidste halvdel. Der er gjort vedvarende gode fremskridt inden for de fleste sektorprogrammer. Resultatet er, at det efterslæb fra tidligere år af støttemidler, for hvilke der ikke var indgået forpligtelser, blev kraftigt reduceret: den samlede procentvise andel af midler, for hvilke der var indgået kontrakter, voksede fra 56% i 1995 til 67% i 1996. 1996 var således det andet år i træk, hvor Bulgariens absorbtionskapacitet målt i procent oversteg omfanget af nye bevillinger, ligeledes målt i procent. 45 Masseprivatiseringsprogram Det bulgarske masseprivatiseringsprogram blev bebudet i 1993, udmøntet i officiel lovgivning i 1994 og påbegyndt i praksis i januar 1996. Programmet er siden blevet det hidtil største og mest omfattende privatiseringsinitiativ i Bulgarien. Privatiseringen er nu kommet godt i gang på trods af et vanskeligt operationelt miljø, og det er lykkedes at opnå bred politisk og folkelig opbakning til det. Programmet har været bemærkelsesværdigt bæredygtigt og har kunnet overholde en stram tidsplan og modstå den seneste økonomiske krise. Programmet omfatter 1 050 statsejede virksomheder, der repræsenterer ca. 13% af de samlede statsejede aktiver. Heraf skal 75% privatiseres i fuldt omfang, hvilket betyder, at staten ikke længere vil kunne optræde som blokerende mindretalsaktionær. Kampagnen for udlodning af værdibeviser startede i januar 1996 og varede i fem måneder. Ca. 50% af de seks millioner købeberettigede borgere har efterhånden købt værdibeviser til en symbolsk pris. Efter afslutningen af den første auktion i december 1996, der omfattede både privatpersoner og investeringsfonde, var 41% af den samlede kapital, der var sat til salg, købt op. Resultatet er, at 341 virksomheder er blevet fuldt privatiseret. I yderligere 190 virksomheder blev over 50% af aktierne solgt. Programmets hidtidige succes har været baseret på omfattende PHARE-støtte på det rigtige tidspunkt. PHARE har ydet støtte til privatiseringsprocessen siden midten af 1994 med i alt 4,5 mio. ECU. Denne bistand har omfattet: løbende ekspertbistand til Centret for Masseprivatisering, som er oprettet til at varetage programmets gennemførelse juridisk rådgivning informationsteknologi på centralt og regionalt plan, herunder til de 230 postkontorer, der fungerer som registreringsbureauer. Masseprivatiseringsprogrammet udgør et første vigtigt skridt i retning af at ïk overført ejendomsretten og ansvaret inden for erhvervslivet fra staten til private. Der består fortsat en stor udfordring i at sikre, at de nye ejerskabsforhold også resulterer i en bedre og mere effektiv ledelse og en stærkt påkrævet omstrukturering af virksomhederne. Stabiliseringen og udbygningen af den finansielle sektor og de kapitalmarkeder, der så småt er ved at udvikle sig i Bulgarien, er vigtige faktorer, der kan lette denne proces. j 46 TJEKKIET Situationen i landet i 1996 investeringer stabil, de udenlandske De makroøkonomiske resultater i Tjekkiet i 1996 må generelt betegnes som positive. Væksten var relativt høje, arbejdsløshedsprocenten - 3,1% i 1996 - var fortsat den laveste i regionen, og den stramme penge- og finanspolitik blev fastholdt. Det forhold, at nogle af disse tendenser på det seneste er blevet svækket, tyder på, at de makroøkonomiske problemer omkring omstrukturering, produktivitet og teknologisk udvikling nu kræver en forstærket indsats. I 1996 var væksten langsommere end året før (ned til 4,1% fra 4,8%), nationalbudgettet udviste et meget begrænset underskud, handelsunderskuddet voksede voldsomt til 10,9% af BNP, og inflationen var fortsat for høj, gennemsnitligt 8,8% over hele året, sammenholdt med 9,1% i 1995. forblev I 1996 gav udviklingen i banksektoren anledning til bekymring. En af de største regionale private banker, Kreditni banka, krakkede, og Den Tjekkiske Nationalbank forlangte tilsyn med Agrobanka, der er den største private bank i Tjekkiet; det afslørede, hvor skrøbelige banksystemets strukturer er. På den politiske front blev der afholdt parlamentsvalg den 31. maj-1. juni 1996. Resultatet blev en mindretalskoalitionsregering under ledelse af premierminister Vaclav Klaus. Med hensyn til forbindelserne med EU ansøgte Tjekkiet officielt om medlemskab den 23. januar 1996. PHARE-programmet for 1996 i Tjekkiet I forbindelse med EU's prætiltrædelsesstrategi vedtog Europa-Kommissionen og Tjekkiet allerede i 1995 et flerårigt vejledende program. Programmet, som dækker perioden 1995-1999, koncentrerer PHARE-bistanden på Tjekkiets specifikke behov i forbindelse med forberedelserne til fuldt medlemskab. Hovedformålet med bistanden i denne sammenhæng og i overensstemmelse med EU's prætiltrædelsesstrategi er at lette Tjekkiets integrering i EU gennem: støtte til institutionerne) institutionel integration (tilpasning af lovgivning, styrkelse af samfinansiering af infrastruktur fortsat støtte til den samfundsøkonomiske transformationsproces. 47 for 1996, som koncentrerer støtten på den Tjekkiets prioritering af opgaverne forud for tiltrædelsen fremgår af dets operationelle program samfundsøkonomiske transformationsproces. EU bevilgede til dette formål i alt 54 mio. ECU, hvori indgår 7,5 mio. ECU til TEMPUS-programmet samt grænseoverskridende samarbejde med Tyskland (25 mio. ECU) og Østrig (9 mio. ECU). På det nationale plan omfattede det operationelle program for 1996 en bevilling på 5 mio. ECU til udarbejdelse af et erhvervsfremmeprogram, etablering af en lånefacilitet til miljøinvesteringer for små og mellemstore virksomheder og faglig bistand. Der blev bevilget 7,5 mio. ECU til regional udvikling, herunder oprettelse af en regional udviklingsfond for 5 mio. ECU, der skal støtte kommunernes investeringer i lokal infrastruktur og dermed fremme private investeringer i industrien. Der blev også bevilget fortsat støtte til udviklingsformål i det nordlige Morava og Schlesien (2 mio. ECU) samt til Czechlnvest's regionale foranstaltninger (500 000 ECU) med henblik på at styrke det regionale informationsnet for at tiltrække udenlandske investorer. investeringsfremmende PHARE-resultater 11996 gav PHARE specielt positive resultater på følgende områder: privatisering og omstrukturering samt støtte til udvikling af små og mellemstore virksomheder regional udvikling direkte udenlandske investeringer tilnærmelse af lovgivningen til EF-retten udvikling af menneskelige ressourcer. Inden for privatisering og omstrukturering bidrog støtten til ejendomsregistrerings- og matrikelkontorerne afgørende til privatiseringsprocessen. JOP-programmet har hjulpet over 100 projekter med at etablere joint ventures mellem EU-virksomheder og tjekkiske virksomheder. Til støtte for udviklingen af små og mellemstore virksomheder blev der oprettet et omfattende regionalt net bestående af 23 rådgivnings- og informationscentre, mens ca. 400 tjekkiske små og mellemstore virksomheder fik mulighed for at deltage i handelsmesser og få direkte kontakt med samarbejdspartnere i EU. I forbindelse med programmet for mindre lån er der ydet 800 lån, som har medvirket til at skabe over 1 500 nye job. Det program for regional udvikling, som PHARE iværksatte i det nordlige Morava (regionen Ostrava), har skabt bedre forudsætninger for et regionalt opsving, mens den investeringsfond, der blev oprettet i forbindelse med programmet, tilvejebringer stærkt påkrævet risikovillig kapital. Programmets succes har betydet, at den nye regering benytter det som model ved udarbejdelsen af retningslinjerne for en moderne effektiv regionalpolitik på linje med EU's. Det er helt afgørende for landets overgang til markedsøkonomi, at det lykkes at tiltrække direkte udenlandske investeringer. Organisationen Czechlnvest, der skal fremme udenlandske investeringer i Tjekkiet, blev oprettet i slutningen af 1992. 1 1996 finansierede PHARE 60% af organisationens budget. Czechlnvest har udviklet sig til en særdeles professionel institution med betydelig succes. Siden 1993 har Czechlnvest 48 medvirket til at starte 262 projekter, arrangeret 815 kontakter med tjekkiske virksomheder, gennemført over 400 aktiviteter i Tjekkiet og i udlandet og selv afsluttet 23 projekter med godt resultat. Over 6 000 job er skabt eller bevaret som følge af disse aktiviteter. Organisationen har udvidet sine aktiviteter både lokalt (med 10 officielle regionale repræsentanter) og i udlandet via sine udenlandske repræsentationskontorer (London, Paris og Dusseldorf). I 1996 var PHARE-støtten centreret om at integrere Czechlnvest's aktiviteter i den regionale udvikling og hjælpe organisationen med at udbygge det regionale informationsnet for at tiltrække udenlandske investorer. Juridisk bistand, herunder adgang til information om EF-retten, afholdelse af seminarer og studiebesøg og oversættelse af dokumenter, varetages af et konsortium af EU-advokatvirksomheder, som fortsatte dette arbejde i 1996. I projektets første fase blev der afholdt over 50 juridiske konsultationer, over 40 eksperter fra konsortiet fik henvendelser om juridisk bistand, og over en halv snes juridiske eksperter fra Tjekkiet medvirkede i arbejdet med at tilpasse lovgivningen. Over 11 000 sider EF-ret og tjekkiske lovtekster er blevet oversat, og der er etableret effektive arbejdsrelationer mellem konsortiets eksperter og deres tjekkiske samarbejdspartnere. I 1996 blev Udviklingen af de menneskelige ressourcer er blevet en langsigtet prioriteret opgave i PHARE-programmet. til managementuddannelse for den private sektor via Den Nationale Uddannelsesfond. Et pilotprojekt med henblik på gennemførelse af reformer i erhvervsuddannelsessektoren blev iværksat med succes i 19 forsøgsskoler; det forventes nu at resultere i politiske og lovgivningsmæssige reformer. Reformer på arbejdsmarkedet blev støttet via bistand til arbejdsmarkedskontorerne, og TEMPUS-programmet opnåede gode resultater med støtten til samarbejde mellem tjekkiske universiteter og universiteter i EU. omfattende der ydet støtte For at støtte det tjekkiske bankvæsen under bankkrisen vedtog Europa-Kommissionen og Den Tjekkiske Nationalbank meget hurtigt i løbet af efteråret 1996 en strategi, der gav PHARE mulighed for at yde støtte til denne afgørende sektor. Der leveres faglig bistand inden for banktilsyn, privatisering af større banker, bekæmpelse af hvidvaskning af penge og forvaltning af uerholdelige fordringer. PHARE-programmets forvaltning PHARE-programmets forvaltning i Tjekkiet blev mere effektiv i 1996 med hensyn til indgåelse af kontrakter. Ved udgangen af 1996 var der indgået kontrakter for over 90% af bevillingerne til programmerne for 1990-1994. I begyndelsen af 1996 opstod der nogle problemer i forbindelse med programmets gennemførelse. En række programmer fra 1993, som udløb ved udgangen af 1996, var langt fra gennemført. Dette problem blev løst på en række revisionsmøder i Prag, hvor de enkelte programmer blev drøftet direkte mellem Centret for Udenlandsk Bistand og de berørte programforvaltningskontorer. Således lykkedes det inden den 31. december 1996 at få indgået kontrakter for alle beløb, der vedrørte programmer, som udløb ved udgangen af 1996. 49 Instituttet for Udvikling af Civilsamfundet Instituttet for Udvikling af Civilsamfundet (CSDF) blev oprettet i maj 1993 for at administrere midler ikke-statslige organisationer i Tjekkiet. CSDF varetager informationsopgaver, tilbyder særlige uddannelseskurser for ansatte og frivillige i ikke-statslige organisationer og yder støtte til projekter, der gennemføres af individuelle sociale organisationer. fra PHARE-programmet styrkelse af til PHARE-støtten til CSDF udgjorde oprindeligt 2,6 mio. ECU; den blev derefter forlænget til 1997 med yderligere 2 mio. ECU. Ved udgangen af 1996 var der indgået kontrakter for 82% af budgettet, og 74,6% var kommet til udbetaling. Ved udgangen af 1995 var der ydet 397 tilskud til ikke-statslige organisationer for i alt 2,33 mio. ECU (der var indkommet 750 ansøgninger). Støttebeløbene lå mellem 300 og 25 000 ECU. I 1996 blev der givet 248 tilskud til ikke-statslige organisationer for 1,13 mio. ECU (der indkom 546 ansøgninger). 75% af midlerne gik til projekter, der gennemføres af individuelle organisationer for det sociale område, sundhedsområdet, menneskerettigheder, etniske mindretal og økologi. Den resterende del af støtten gik til informationsaktiviteter og uddannelse. Generelt har PHARE-støtten til denne sektor medvirket ikke-statslige organisationers lovgivningen omkring aktiviteter og styrke indsatsen fra det offentliges side for at løse en lang række sociale og miljømæssige problemer. til at forbedre inden 50 ESTLAND Situationen i landet i 1996 Efter en alvorlig økonomisk recession fra 1989 til 1994 begyndte outputtet atter at vokse i 1994 og fortsatte med at vokse i 1996 med en anslået vækstrate på 4%. Visse sektorer udviste særligt gode resultater, især byggeri og anlæg, transport, finansielle tjenesteydelser, fiskeri og engros- og detailsalg. Inflationen er fortsat faldet - i 1996 var den 15% om året, hvilket er væsentligt lavere end de 29%, der blev registreret i 1995. Der er sket betydelige fremskridt med hensyn til gennemførelsen af strukturreformer, og privatiseringen går ligeledes hurtigt. Størsteparten af de statsejede virksomheder blev solgt på grundlag af udbud i fri konkurrence og ved direkte salg, hvilket favoriserede strategiske investorer frem for ledelse og ansatte. I 1996 var over 1100 små og 400 store virksomheder blevet solgt for et samlet beløb på 220 mio. ECU. 1 1996 fokuserede privatiseringsprogrammet på forsynings- og infrastrukturselskaber. 1 mange tilfælde er omstruktureringerne blevet overladt til investorerne, oftest på grundlag af planer, der blev forelagt i forbindelse med afgivelsen af bud. Privatiseringen af boliger er også fortsat, mens privatiseringen af jord har haft mindre succes, hovedsagelig fordi tilbagegivelsen af jord til de oprindelige ejere er en meget langsommelig proces. Det overordnede mål for Estlands finanspolitik er at opnå balance på statsbudgettet. I 1996 var der imidlertid et underskud på det almindelige statsbudget svarende til 1,5% af BNP. Den estiske krone har være fastlåst til den tyske mark siden 1992, og regeringen har til hensigt at fortsætte denne valutapolitik med en fast vekselkurs. Det har resulteret i en opskrivning af den reelle vekselkurs. Den voksende kløft mellem opsparing og investeringer afspejles i et stort underskud på betalingsbalancens løbende poster, som i 1996 nåede op på næsten 10% af BNP. Handelsunderskuddet er vokset hvert år, siden landet blev selvstændigt, og nåede i 1996 op på 24% af BNP. Den stabile penge- og finanspolitik i Estland har dog, kombineret med en liberal udenrigshandels- og betalingsordning, vist sig at være særdeles attraktiv for udenlandske investorer, således at det store handelsunderskud i øjeblikket finansieres af omfattende kapitaltilførsler fra udlandet. De direkte udenlandske investeringer er vokset hurtigt og udgjorde for hele perioden 1992-1996 i alt ca. 360 mio. ECU. Europa-aftalen med Estland blev undertegnet allerede i 1995 og ratificeret af det estiske parlament senere samme år. 1 1996 blev der oprettet et Kontor for Europæisk Integration, som er ansvarligt for tilsyn med og implementering af hvidbogen og Europa-aftalen. I juni 1996 offentliggjorde Estland en national handlingsplan som reaktion på Europa-Kommissionens hvidbog. Regeringen skønner, at alle dele af den lovgivning, der er en afgørende forudsætning for at kunne overholde EF-reglerne, vil være på plads inden 2001. Der er nedsat et ministerudvalg under ledelse af premierministeren, der skal formulere den generelle politik og forelægge forslag for regeringen på dette felt. 51 PHARE-programmet for 1996 i Estland Der blev bevilget 84 mio. ECU til Estlands flerårige vejledende program for perioden 1996-1999. Hovedformålet med PHARE-støtten inden for denne ramme er at underbygge landets samfundsøkonomiske transformationsproces for at lette Estlands fremtidige integrering i EU. EF's støtte til Estland i 1996 via PHARE-programmet beløb sig til 61,8 mio. ECU i form af gavebistand, hvoraf 5 mio. ECU var øremærket til grænseoverskridende samarbejde. Der er indgået forpligtelser for en meget stor del af bevillingen til 1996- programmet allerede i starten af perioden på grund af den generelt høje absorbtionsevne de foregående år. I 1996 ydede PHARE støtte på i alt 6,5 mio. ECU til europæisk integration, dvs. tilnærmelse af den estiske lovgivning til EU's, herunder bistand til parlamentet til styrkelse af procedurerne for denne tilpasningsproces. Der blev også ydet støtte til rådgivning omkring formulering af politikker og planer og til gennemførelse af en national uddannelsesstrategi. Der er desuden afsat midler til støtte for det juridiske oversættelsescenter og styrkelse af de institutioner, der skal håndhæve lovgivningen. I 1996 fokuserede PHARE ligeledes på styrkelse af institutionerne og de organer i den offentlige sektor, der er ansvarlige for forvaltningen af en markedsøkonomi, som det fremgår af det særprogram for støtte til den offentlige forvaltning, der blev iværksat i 1996. Dette program tilbyder efteruddannelse til offentligt ansatte, styrkelse af finans- og budgetforvaltningen og bistand til ministerierne i den sociale sektor. til styrkelse af Eksport- og investeringsfremme spiller fortsat en fremtrædende rolle i PHARE- støtten. Der ydes faglig bistand institutioner, eksport- og investeringskampagner og udbygning af Det Estiske Investeringsinstitut, som blev oprettet i 1994. Regional udvikling indtog også en fremtrædende plads i 1996- programmet med hovedvægten lagt på udarbejdelsen af en regional udviklingsstrategi og oprettelse af en regional udviklingsfond. Desuden ydes der PHARE-støtte til udbygning og styrkelse af nettet af erhvervsrådgivningscentre samt til Fonden for Udvikling af Små og Mellemstore Virksomheder. På landbrugsområdet fokuserede PHARE på institutionel styrkelse af Statens Veterinærdirektorat og Levnedsmiddelstyrelsen med henblik på fødevaresikkerhed og kvalitetskontrol og for at skabe mulighed for at eksportere animalske produkter til EU. Med hensyn til jordreformerne var PHARE-støtten centreret omkring styrkelse af de institutioner i den offentlige sektor, der er ansvarlige for tilbagcgivclsc og privatisering afjord. PHARE finansierede fortsat infrastrukturudvikling. Specielt blev der bevilget midler til at forbedre vejforvaltningen og luftfartssektoren og bistå Transportministeriet med at gennemføre en intern omstrukturering. På energiområdet var aktiviteterne centreret omkring rådgivning i forbindelse med planlægning og strategi lægning, formulering af lovgivning og udvikling afstandarder, præinvesteringsundersøgelser og uddannelse. På miljøområdet ydes der støtte til tilnærmelse af den estiske lovgivning til EU's og samfinansiering af større miljøprojekter. 52 Det grænseoverskridende samarbejde var i 1996 koncentreret på transport, miljø (beskyttelse af vandressourcerne i Pandivere) og regional og økonomisk udvikling (f. eks. udvikling af turisme). Gennemførelsen af programmet er i øjeblikket ved at blive strammet op, efter at der i 1996 blev oprettet et programimplementeringskontor, og det skulle afhjælpe de forsinkelser, der kunne konstateres i 1994 og 1995. PHARE-resultater 11996 afsluttede PHARE den generelle bistand til banksektoren, som blev påbegyndt i 1993. Det omfattede samfinansiering med dansk og svensk bilateral bistand af en central konsulentgruppe, som havde til hovedopgave at tilbyde rådgivning og uddannelse inden for kreditstyring og intern kontrol i banksektoren. Resultatet er, at bankvæsenet er blevet væsentligt mere effektivt, og den procentvise andel af uerholdelige fordringer er nedbragt fra 9% af den samlede låneportefølje i 1994 til 3% i 1996. fokuseret på PHARE har været en af de største donorer inden for privatiseringsprocessen. PHARE- programmet har til Privatiseringsinstituttet og faglig bistand omstrukturering af store statsejede virksomheder. Takket være offentlige emissioner handles mange af disse virksomheder nu på børsen. PHARE yder desuden omfattende støtte igangværende i privatiseringsbølge inden for forsyningsselskaber. forbindelse med den forberedende arbejde til det Med hensyn til udvikling af små og mellemstore virksomheder blev der oprettet fire erhvervsrådgivningscentre med PHARE-støtte, og der er formuleret en politik for små og mellemstore virksomheder. I mellemtiden har erhvervsrådgivningscentrene allerede kunnet betjene over 500 kunder og er blevet 70% selvfinansierende. Inden for investeringsfremme blev Det Estiske Investeringsinstitut oprettet med PHARE-støtte, og det markerer sig nu som det nationale samlingspunkt for direkte udenlandske investeringer i landet. PHARE medvirkede også ved oprettelsen af Turistrådet, indførelsen af standarder for hoteller og restauranter, indførelsen af informationssystemer og privatisering af større hoteller. Istandsættelse afvandforsyning og kloakering i Tallinn Vandforsyningen og spildevandsbehandlingen større kapitalinvestering. Tallinn Vandvæsen havde ikke den fornødne ekspertise til at gennemføre de nødvendige forundersøgelser vedrørende sporing og kontrol af lækager og udføre de krævede inspektions- og reparationsarbejder. i Tallinn krævede en PHARE-programmet bevilgede 2 mio. ECU til at forbedre vandforsyningen og kloakeringen i hovedstaden ved hjælp af: udstyr til og uddannelse i sporing af lækager 53 reparation af kloakinspektion og -rensning. ledningsystemet, herunder indkøb af moderne udstyr til 54 DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE REPUBLIK MAKEDONIEN Situationen i landet i 1996 I de senere år har den økonomiske politik og reformbestræbelserne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien haft til formål at få etableret en fuldt udviklet markedsøkonomi. Takket være myndighedernes ihærdige indsats er mange hindringer nu ryddet af vejen. Der er dog stadig en række vanskelige problemer tilbage. Nu som før vil en styrkelse af forbindelserne mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og EU hjælpe landet på vej mod en bæredygtig langsigtet vækst og udvikling. I de seneste år har forholdene i landet generelt udviklet sig positivt. Det lykkedes Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien at fuldføre et meget positivt stand-by arrangement med IMF; desuden har man bragt inflationen ned fra 2000% om året i 1993 til under 3% i 1996 og indledt en privatiseringskampagne, der skal tiltrække udenlandske investorer. I foråret 1997 påbegyndte landet et treårigt program med støtte fra IMF's udvidede strukturtilpasningsfacilitet og andre multilaterale og bilaterale donorer, heriblandt EF, der vil yde op til 40 mio. ECU i makrofinansiel bistand. Det er lykkedes at mindske de sociale spændinger og opretholde relativ stabilitet både med hensyn til de interne politiske forhold i landet og med hensyn til de internationale forbindelser. Den 15. marts 1996 blev Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien det tolvte PHARE-partnerland. Inden da havde PHARE allerede fra 1992 til 1995 gennemført et nødhjælpsprogram (85 mio. ECU) i landet. Formålet med dette program var at sikre forsyninger af de mest nødvendige råvarer, reservedele til industrien og fyringsolie til sociale institutioner såsom skoler og hospitaler. Dette program afbødede de voldsomme negative virkninger af opløsningen af den tidligere jugoslaviske føderation og de deraf følgende økonomiske sanktioner, som også ramte Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på trods af, at overgangen til selvstændig stat foregik fredeligt. PHARE-programmet for 1996 i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien Den relative økonomiske og politiske stabilitet i landet i de seneste år har betydet, at PHARE-programmet har kunnet videreudvikles i de indenlandske forhold. I 1996 blev der udarbejdet en landestrategi, som afspejlede regeringens prioritering og viste, hvilke indsatsområder der var bedst egnede til at opnå regulære markedsreformer, efter at den kritiske fase var overstået. i takt med ændringerne 55 Udvikling og styrkelse af erhvervslivet Det skal opnås via et integreret program for udvikling af små og mellemstore virksomheder, der kan skabe bæredygtig vækst og udvikling på lang sigt i denne sektor. Det kombineres med målrettet støtte til omstruktureringer for banksektoren for at forbedre hele det kommercielle bankvæsens evne til at forvalte de specifikke kreditlinjer, der stilles til rådighed af internationale donorer. inden Jordreformer og udvikling af landbrugssektoren Jordreformer er en forudsætning for oprettelse af en effektiv privat landbrugssektor. Det kombineres med en landbrugsstøttepakke med henblik på gradvis indførelse af en landbrugspolitik baseret på markedsøkonomibaserede instrumenter og bedre adgang til de europæiske markeder. Udvikling af menneskelige ressourcer og omstrukturering af socialpolitikken Her vil der først og fremmest blive lagt vægt på reformer inden for den offentlige forvaltning, herunder omstrukturering af socialsikringssektoren. Det skal ske, samtidig med at man styrker Arbejds- og Socialsikringsministeriets kapacitet til at formulere en strategi for aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger. Reformer inden for de højere uddannelser skal gennemføres med støtte fra TEMPUS-programmet. Støtte til den overordnede vækst- og omstruktureringsstrategi Der bliver tale om generel faglig bistand med henblik på at konsolidere reformprocessen og gøre den bæredygtig gennem en styrkelse af de økonomiske og sociale institutioner. På dette grundlag præsenterede PHARE det nationale operationelle program for 1996 (13 mio. ECU), som blev godkendt i september 1996. De udvalgte projekter er i tråd med den af regeringen foretagne prioritering på mellemlang og lang sigt, og de vedrører først og fremmest støtte til små og mellemstore virksomheder, støtte til den finansielle sektor, jordreformer, landbrugsstøtte, støtte til det statistiske kontor, tilnærmelse af lovgivningen og oprettelse af et bistandskoordineringskontor, der skal være med til at forvalte de udenlandske bistandsmidler. Et delprogram under TEMPUS, hvortil der er bevilget 2 mio. ECU, sigter på omstruktureringer af det højere uddannelsessystem for at kunne tilbyde de studerende flere forskellige fag, f. eks. undervisning i europæiske sprog, jura, ingeniørfag og teknologi, så de får en uddannelse, der er afpasset efter de lokale og internationale jobmarkeder. Ud over det nationale program er der udarbejdet et grænseoverskridende program for 1996 sammen med Grækenland (10 mio. ECU), som har til formål at fremme det regionale samarbejde, især gennem udvikling af infrastruktur. 56 PHARE-nødhjælp Eftersom landet først for nylig er blevet berettiget til PHARE-støtte på normale vilkår, er det for tidligt at foretage nogen evaluering af 1996-programmets succes. Det nødhjælpsprogram, som PHARE har gennemført, har dog været vellykket. Der er indgået kontrakter for 99% af de bevilgede støttemidler, og 90% er kommet til udbetaling, hvilket har sat ca. 50 industrivirksomheder i stand til at overleve den værste del af landets meget vanskelige økonomiske periode og har sikret de mest sårbare grupper i befolkningen mad og varme. 57 UNGARN Situationen i landet i 1996 for Det var af stor betydning forbindelserne mellem EU og Ungarn, at tillægsprotokollen til Europa-aftalen trådte i kraft den 1. februar 1996. Det giver Ungarn mulighed for at deltage i EF-programmerne, især uddannelsesprogrammer såsom Ungdom for Europa II, SOCRATES og LEONARDO. Adgangen til EF- programmerne vil lette Ungarns integrering i EU's sociale struktur. I 1996 blev der undertegnet en basistraktat mellem Ungarn og Rumænien. Traktaten anerkender mindretallenes grundlæggende rettigheder og grænsernes ukrænkelighed og udgør samtidig retsgrundlaget og den konkrete ramme for et tættere samarbejde mellem de to lande på regeringsplan, regionalt plan og subregionalt plan. Som et konkret resultat af de forbedrede venskabelige forbindelser blev der i september 1996 vedtaget et grænseoverskridende samarbejdsprogram mellem Ungarn og Rumænien. Desuden trådte en basistraktat mellem Ungarn og Slovakiet i kraft i maj 1996. PHARE-programmet for 1996 i Ungarn Ungarns flerårige vejledende program (1995-1999) opererer med et budget på ca. 425 mio. ECU og har til formål at støtte landets forberedelser til tiltrædelsen af EU. Støtten skal i vidt omfang anvendes til at finansiere investeringer i forbindelse med overtagelsen af EF-lovgivningen og til at bringe industri og infrastruktur op på EF- standard. Det nationale operationelle program for 1996 lyder på 90 mio. ECU. Det blev besluttet at koncentrere indsatsen på tre hovedområder: de specifikke behov i forbindelse med tiltrædelsen, økonomisk omstrukturering og infrastrukturudvikling. Der blev således i højere grad end tidligere lagt vægt på problemer vedrørende tiltrædelsen, idet der blev afsat 18,5 mio. ECU til et program, som udelukkende tager sigte på EU-integration. Programmet skal videreføre og udbygge det arbejde, der blev sat i gang med det såkaldte Euro-GTAF-program (General Technical Assistance Facility med henblik på iværksættelsen af Europa-aftalen), der lød på 5 mio. ECU, og som udløb ved udgangen af 1996. EU-integrationsprogrammet skal hovedsagelig yde støtte til finansiering af projekter, der kan forberede den offentlige sektor på selve tiltrædelsesforhandlingerne (herunder sprogundervisning), medvirke til at forbedre informationsformidlingen omkring generelle EU-spørgsmål og etablere et EU- informationsnet. lovgivningen, tilpasse 58 Der er afsat 46,5 mio. ECU til et program for økonomisk omstrukturering, som skal støtte privatiseringsprocessen og fremme handel og investeringer og regional udvikling. Der blev givet 15 mio. ECU i infrastrukturstøtte, som skal deles mellem transportsektoren (støtte til moderniseringen af det ungarske jernbanesystem) og energisektoren. Desuden blev der bevilget 10 mio. ECU til Ungarns deltagelse i TEMPUS-programmet. Som tegn på de forbedrede relationer mellem Ungarn og Rumænien blev der i december 1996 vedtaget et program for grænseoverskridende samarbejde mellem de to lande, hvortil PHARE har bidraget med i alt 10 mio. ECU (5 mio. ECU fra henholdsvis det ungarske og det rumænske nationale program). De umiddelbare målsætninger for dette program er at forbedre den regionale planlægning og udvikling, forbedre infrastrukturen og beskytte miljøet i de støtteberettigede grænseområder. Efter undertegnelsen af en tilsvarende aftale med Slovakiet indvilgede EU desuden i at yde støtte på 5 mio. ECU til et projekt for genopbygning af Esztergom-broen mellem Ungarn og Slovakiet. Dette projekt skal samfinansieres af de to landes regeringer. Der er for perioden 1995-1999 bevilget 35 mio. ECU til grænseoverskridende samarbejdsprojekter, der skal skabe flere lokale og regionale strukturelle forbindelser på tværs af grænserne. Som led i denne indsats finansierer PHARE i øjeblikket to programmer for styrkelse af forbindelserne mellem Ungarn og Østrig. Ungarns første grænseoverskridende samarbejdsprojekt blev godkendt i 1995 og sat i værk i løbet af 1996 med oprettelsen af et særligt programforvaltningskontor den 2. maj 1996. Som opfølgning på dette program blev der i 1996 yderligere bevilget 11 mio. ECU til det grænseoverskridende program for samarbejde mellem Østrig og Ungarn; denne stotte skal især gå til lokal udviklingsplanlægning i Sopron og omegn. 1996-programmet har til formål at øge i grænseregionen og samtidig nedbringe forureningsniveauet i byerne Sopron, Szombathely og Zalaegerszeg. trafikstrømmen PHARE-resultater PHARE har allerede ydet et væsentligt bidrag til tiltrædelsesprocessen i Ungarn. En uafhængig evalueringsrapport for nylig om et program for regional udvikling, som blev afsluttet ved udgangen af 1996, bedømte den samlede gennemførelse af programmet som særdeles tilfredsstillende. Blandt de mange resultater af dette program til 10 mio. ECU er en ny lov om regional udvikling og fysisk planlægning, som trådte i kraft i juni 1996 og er baseret på EF-regionalpolitiske principper. Der er også sket en markant decentralisering med hensyn til formuleringen og iværksættelsen af regionalpolitikken. Udviklingen af de nødvendige transcuropæiskc net betragtes som en forudsætning for Ungarns integrering i EU. Man har påbegyndt gennemførelsen af cl 1995-program for 16 mio. ECU til støtte for transportsektoren og dens integrering i de transeuropæiske net med hovedvægten lagt på et omfattende vejreparationsprogram. Programmet omfatter 30 000 km nationale hovedvejsstrækninger, der bærer over 70% af biltrafikken; over halvdelen af dette net anses for at være i ringe eller utilfredsstillende stand. De samlede anslåede omkostninger ved programmet er 65 mio. ECU, hvoraf 50% skal dækkes af EIB, 25% af Den Ungarske Vejfond og 25% af PHARE. Inden for de højere uddannelser har PHARE finansieret et program for 8 mio. ECU for at styrke sammenhængen mellem uddannelsessektoren og erhvervslivet gennem 59 af fælles projekter mellem finansiering højere uddannelsesinstitutioner, udarbejdelse af nye ungdomsuddannelsesprogrammer og fjernundervisningssystemer og støtte til udvikling af særlige realskoler, der skal tilbyde mere erhvervsrettet undervisning til de elever, der vælger ikke at gå i gymnasiet. Selv om der stadig mangler meget på dette område, er det dog lykkedes PHARE at sætte uddannelsesprogrammer som de ovennævnte i gang. virksomheder og PHARE-støttens virkninger for Ungarns fremtidige tiltrædelse af EU er vanskeligere at gøre op i tal. Harmoniseringen med EF-lovgivningen omkring det indre marked er ganske langt fremme, til dels på grund af støtten fra Euro-GTAF-programmet, og der er ved at blive udarbejdet reformer for den offentlige forvaltning med støtte fra det hovedsagelig PHARE-finansieret PHARE-finansierede ekspertbistand og uddannelseskurser undersøtter processen. SIGMA-program. til Ungarn forbundet med større Generelt har PHARE-støtten forvaltningsmæssige problemer. Der har dog været visse vanskeligheder. I slutningen af 1996 manglede der stadig at blive indgået kontrakter for næsten 219 mio. ECU (ca. 32% af den samlede PHARE-bevilling til Ungarn), og næsten 224 mio. ECU var endnu ikke kommet til udbetaling (knap 33% af den samlede bevilling). ikke været 1995-programmet for grænseoverskridende samarbejde mellem Østrig og Ungarn er særdeles ambitiøst og omfatter 41 individuelle projekter, der i værdi rangerer fra 3 500 ECU til 700 000 ECU og i indhold fra forbedring af undervisningsfaciliteterne på lokale gymnasieskoler og udbygning af luftfartsforbindelserne mellem de to lande gennem modernisering af lufthavnen i Gyôr-Per til anlæggelse af cykelstier mellem de langs Donau. Eftersom det var Ungarns første grænseoverskridende to samarbejdsprogram, manglede man simpelthen den fornødne baggrundserfaring, og der fandtes heller ikke administrative strukturer til at håndtere et så omfattende forsinket med ca. seks måneder. program. Programmets Programforvaltningskontoret og delegationen har dog i fællesskab arbejdet på at finde konstruktive løsninger på problemerne, og der forventes ikke yderligere forsinkelser. tidsplan er blevet lande Mere generelt er der opstået problemer på grund af manglende erfaring (et overoptimistisk programdesign eller manglende koncentration af støttemidlerne kan manifestere sig i et større efterslæb med hensyn til indgåelse af kontrakter) og alt for begrænsede personaleressourcer i programforvaltningskontorerne. Den faglige bistand er i mange tilfælde blevet anvendt til at afhjælpe disse svagheder, men det har til tider haft den utilsigtede virkning, at eksperterne i meget vidt omfang blot har fungeret som erstatning for embedsmænd i statsforvaltningen, hvilket ikke tilskynder til at uddanne nye lokale medarbejdere, men gør forvaltningen afhængig af bistand udefra. Reformerne i den offentlige forvaltning har ikke været så effektive, som man kunne have håbet. Årsagen hertil er tilsyneladende mangel på ledelsesmæssige færdigheder og kvalificeret personale på visse områder, og det har sat en kædereaktion i gang med negative virkninger for gennemførelsen af regeringens politik, herunder også gennemførelsen af PHARE-programmet. Selv om PHARE forsøger at rette op på dette gennem målrettede uddannelseskurser, f. eks. i forbindelse med det førnævnte EU- integrationsprogram, er der behov for en yderligere indsats. Det har ikke kunnet undgås, at projekter, der er udformet med henblik på at forbedre den offentlige forvaltning, er blevet bremset af de eksisterende administrative strukturer. 60 Landbrugskreditgarantifond Landbrug og skovbrug bidrager med 6,3% til BNP og tegner sig for ca. 8,6% af den samlede beskæftigelse. Den ungarske landbrugsstruktur er først og fremmest karakteriseret ved mange meget store brug (der dækker tæt ved 80% af landbrugsarealet), også selv om 90% af landbrugsjorden er privat ejet. i udvikling af basale Den Ungarske Landbrugskreditgarantifond blev oprettet med PHARE-støtte på 20 mio. ECU. Fonden har til formål at stille garantier for mellem- og langfristede lån til små og mellemstore virksomheder, som ellers ikke ville kunne stille sikkerhed for investeringer industri- eller serviceaktiviteter. Fondens garantier dækker 50% af eventuelle tab på det garanterede lån, mens de øvrige 50% dækkes af de seks deltagende banker. I januar 1996 blev projektet evalueret: over 1200 små og mellemstore erhvervsprojekter, som ellers ville have af Landbrugskreditgarantiinstituttet, som forvalter fonden. Et sådant projekt har haft enorm betydning for beskæftigelse, infrastruktur og lokal udvikling. forretnings-, landbrugs-, garanteret overleve, blevet svært haft ved er at 61 LETLAND Situationen i landet i 1996 11996 var Letlands økonomi ved at komme oven på efter bankkrisen i 1995 og kunne registrere en beskeden økonomisk vækst på 2,8%. Det var dog ikke tilstrækkeligt til at forhindre en stigning i den officielle arbejdsløshed, som i december 1996 var steget til godt 7,2%. Ifølge ILO-definitioner er arbejdsløsheden i Letland imidlertid langt højere. En mere positiv udvikling har været faldet i inflationen fra gennemsnitligt 25% i 1995 til under 18% i 1996 som følge af en langt strammere finans- og pengepolitik i perioden efter bankkrisen. Underskuddet på statsbudgettet er også blevet reduceret væsentligt - fra 3,4% af BNP i 1995 til 1,9% i 1996. Denne udvikling er blevet understøttet af stor tilbageholdenhed i de offentlige udgifter og af provenuet fra et fremskyndet privatiseringsprogram. De direkte udenlandske investeringer ligger fortsat på et beskedent niveau. Hertil kommer, at selv om handelsomsætningen ganske vist vokser i et imponerende tempo, stiger importen langt hurtigere end eksporten, hvilket har resulteret i et stort og voksende handelsunderskud, der til dels også skyldes den stærke valuta. I 1996 lykkedes det regeringen midt i den uro, der prægede landet, og som var forårsaget for det første af bankkrisen og for det andet af de politiske problemer efter valget i slutningen af 1995, at nedbringe budgetunderskuddet ganske betydeligt og fortsætte med at gennemføre strukturreformer. Især blev privatiseringsprocessen mere gennemsigtig for potentielle udenlandske og indenlandske investorer og styres i dag helt af Det Lettiske Privatiseringskontor. Det forventes nu, at privatiseringen af små og mellemstore statsejede virksomheder vil være afsluttet ved udgangen af 1997, og regeringen har til hensigt at afslutte hele privatiseringsprocessen i 1998, herunder også privatisering af statens aktiver i bank-, energi- og transportsektoren. Der er dog stadig en række væsentlige problemer tilbage på dette felt, især de statsejede virksomheders i ringe tilbagegivelsen af fast ejendom. Skal det lykkes at skabe større spredning i økonomien og styrke den økonomiske aktivitet, tiltrække direkte udenlandske investeringer og få rettet op på de nuværende skævheder i forhold til udlandet, er det en afgørende forudsætning, at der fortsat sker fremskridt med hensyn til privatisering og tilvejebringelse af et gunstigt erhvervsklima. status, mangel på investorer og det langsomme finansielle tempo Europæisk integration er fortsat regeringens vigtigste politiske målsætning. Europa aftalen blev ratificeret af det lettiske parlament allerede i 1995. I begyndelsen af 1996 blev der udnævnt en minister for EU-anliggender, som skal lede den interne transformationsproces og have det politiske ansvar for Kontoret for Europæisk Integration. I denne sammenhæng er der etableret et Europæisk Integrationsråd på ministerniveau under ledelse af premierministeren; dette råd skal formulere og koordinere landets EU-politik på regeringsplan. Desuden er der 23 ekspertgrupper, der 62 fører kontrol med, at nye lettiske love er i overensstemmelse med EF-lovgivningen inden for de forskellige sektorer. I december 1996 præsenterede den lettiske regering i overensstemmelse med henstillingerne for integreringen i EU, som skitserer principperne for tilpasningen af landets lovgivning til gældende EF-regler og redegør for, hvordan og i hvilket tempo det skal foregå. i Europa-Kommissionens hvidbog et nationalt program PHARE-programmet for 1996 i Letland Dette er det første år, Letlands flerårige vejledende program har været i kraft; programmet beløber sig til 108 mio. ECU for perioden 1996-1999. EU bevilgede 37 mio. ECU til Letland i 1996, hvoraf 5 mio. ECU skal gå til grænseoverskridende samarbejde. Der er indgået forpligtelser for en meget stor del af bevillingen til 1996- programmet allerede i starten af perioden på grund af den generelt høje absorbtionsevne de foregående år. Hovedmålsætningen for PHARE-støtten inden for denne flerårige ramme er at fremme den samfundsøkonomiske transformationsproces og dermed i prætiltrædelsesstrategien. fremtidige medlemskab lette Letlands af EU som led Der blev afsat over 6 mio. ECU til europæisk integration med hovedvægten lagt på tilnærmelse af lovgivningen til EU's og harmonisering på landbrugsområdet. Der ydes faglig bistand til en række ministerier for at lette lovgivningsprocessen og tilbydes uddannelse for at styrke håndhævelsen af den nye lovgivning i hele landet. Det omfatter betydelig bistand til det oversættelsescenter, der står for oversættelse af lovtekster. til styrkelse af 1996-programmet yder også næsten 10 mio. ECU institutionerne, udvikling af de menneskelige ressourcer og forbedringer i den sociale sektor, herunder reformer i den offentlige forvaltning, reformer inden for videregående erhvervsfaglige og sundhedsvæsenet. socialsikringssystemet uddannelser reformer i støtte og af af støtte statsejede virksomheder og Udvikling af den private sektor var fortsat det vigtigste indsatsområde for PHARE- støtten med det formål at bidrage yderligere til overgangsprocessen. Især blev støtte til til Det Lettiske omstrukturering Privatiseringskontor fortsat prioriteret højt. Der blev også givet støtte til banksektoren i form af kreditrådgivning, samarbejdsarrangementer, revisioner og juridisk rådgivning til centralbanken og flere forretningsbanker. Med hensyn til små og mellemstore virksomheder blev der bevilget støtte til seks erhvervsrådgivningscentre, som er oprettet til udvikling af produktkvalitetskontrol. På området for udenlandske investeringer og handelsfremme blev der bevilget støtte til udvikling af turismen. Inden for landbruget fokuserede PHARE på udvikling af økonomiske diversificeringsstrategier i landdistrikterne, europæisk integration og styrkelse af institutionerne. til et program i Letland, og rundt omkring På det finanspolitiske område tog støtten fortsat sigte på at få indført moderne ledelsesmetoder, styrke budget- og finansforvaltningen og uddanne ansatte i Finansministeriet inden for regnskabs- og revisionsvæsen. 63 Der blev bevilget støtte til transportsektoren med henblik på at harmonisere transportlovgivningen med EU's, uddanne de ansatte i Transportministeriet, udvikle en strategi for jernbanenettet og forbedre vejnettet. PHARE finansierer også udviklingen af transeuropæiske net, især langs "Via Baltica" (Helsinki-Tallinn-Riga-Kaunas- Warszawa). I energisektoren fokuserede den faglige bistand først og fremmest på energilovgivning, energiplanlægning og effektiv energiudnyttelse. Endelig blev der bevilget støtte til miljøet med henblik på modernisering af miljøbeskyttelsestjenesten og udarbejdelse af en vandmiljøplan. Også 1996-programmet for grænseoverskridende samarbejde fokuserede på transport (f. eks. sikkerhed til søs, "Via Baltica") og miljø (f. eks. spildevandsanlægget i Césis). Programmets et programimplementeringskontor i 1996, og det skulle afhjælpe de forsinkelser, der gjorde sig gældende i 1994 og 1995. gennemførelse styrket med er blevet oprettelsen af PHARE-resultater Et omfattende projekt for styrkelse af den økonomiske lovgivning blev afsluttet i september 1996. Det indebar ekspertbistand til udarbejdelse af lovgivningen på det finansielle område (værdipapirer, konkurs, forretningsbanker), erhvervslovgivning (standardisering og certificering, selskabsret), arbejdsmarkedslovgivning (udkast til arbejdsmarkedslov) samt forfatnings- og forvaltningsret. På transportområdet fortsætter omstruktureringen af de lettiske jernbaner på grundlag af PHARE-finansierede forundersøgelser. Regeringen har også besluttet at iværksætte den PHARE-finansierede plan for passagerbefordring ad landevej. Verdensbanken, EIB og EBRD finansierer i forvejen infrastrukturprojekter på "Via Baltica"-korridoren og i havnene i Ventspils og Liepåja. I banksektoren ydede PHARE omfattende intern støtte til Letlands centralbank for at bidrage til at stabilisere banksektoren efter krisen i 1995. Inden for investerings- og eksportfremme har PHARE ydet støtte til oprettelsen af Det Lettiske Udviklingskontor og til kontorets praktiske arbejde, herunder eksportudvikling og investeringsfremmekampagner. I landbrugssektoren støttede PHARE jordreformer, reorganisering af matrikeltjencsten og omfatter af oprettelse levnedsmiddelkontrol. landbrugskonsulentordning, også som en 64 Udvikling af små og mellemstore virksomheder Ligesom i de øvrige baltiske lande vil udviklingen af små og mellemstore virksomheder blive helt afgørende for Letlands fremtidige økonomiske vækst. Der blev givet PHARE-støtte til Økonomiministeriet til formulering af en grundlæggende erhvervspolitik og udarbejdelse af et program for institutionel udvikling af organisationer, der skal støtte små og mellemstore virksomheder. Programmets første fase er nu afsluttet og gav følgende resultater: oprettelse af erhvervsrådgivningscentre i seks byer som led i et nationalt netværk uddannelse af 23 lokale konsulenter, der skal betjene små og mellemstore virksomheder gennem ovennævnte netværk erhvervsrådgivningscentrene kan tilbyde uddannelse og andre støttetjenester til et gennemsnitligt kundeunderlag på 3 000 små og mellemstore virksomheder om året yderligere ekspertbistand innovation via netværket. inden for produktivitet, kvalitet, teknologi og 65 LITAUEN Situationen i landet i 1996 Litauens økonomi er omsider kommet ud af den dybe recession, som først og fremmest var forårsaget af Sovjetunionens opløsning. Den økonomiske udvikling begyndte at tage fart i 1995 og accelerede i 1996 med en vækst i BNP på 3,6%. Væksten er nu mere bredt baseret på byggeri og tjenesteydelser. Et vigtigt positivt element har været det kraftige fald i inflationen fra år til år, nemlig fra 36% i slutningen af 1995 til 13% i slutningen af 1996. Arbejdsløsheden er imidlertid kun faldet ganske lidt og lå i december 1996 på 6,2%. I forholdet til udlandet tyder de disponible tal på, at der kun er tale om en mindre forringelse af handelsbalancen. Den økonomiske politik i første halvdel af 1996 var præget af efterveerne efter bankkrisen. Efter valget i oktober 1996 forsøger den nydannede regering at nedbringe underskuddet på statsbudgettet, omlægge penge- og valutapolitikken, bekæmpe korruption og mindske bureaukratiet samt fremskynde strukturreformer for at tiltrække flere direkte udenlandske investeringer. I denne sammenhæng forfølger Litauens centralbank en strategi på mellemlang sigt (1997-1999), som skal give mulighed for en mere aktiv valuta- og pengepolitik og fastfryse litasen til den tyske mark eller den fremtidige euro. Det ser ud til, at der er ved at komme gang i den økonomiske reformproces, efter at der blev valgt en ny regering. Tidligere er et meget stort antal små og mellemstore virksomheder blevet privatiseret i forbindelse med den første udlodning af forblev under statens kontrol. Da værdibeviser, men de store virksomheder privatiseringen på grundlag af værdibeviser ikke førte til tilstrækkeligt omfattende omstruktureringer af virksomhederne, begyndte man i juni 1996 en ny fase i processen baseret på direkte salg. Denne gang sælges aktierne i stedet for at blive udloddet gratis, og myndighederne forsøger at få udenlandske investorer til at deltage. I første omgang så denne nye privatiseringsbølge ud til at blive af forholdsvist begrænset omfang, men regeringen har for nylig bebudet, at den er indstillet på at sælge kapitalandele i vigtige virksomheder i telekommunikations- og transportsektoren samt i energi- og andre forsyningsvirksomheder. En sådan udvidelse af privatiseringsprocessen forekommer helt afgørende, hvis Litauen skal tiltrække flere udenlandske investeringer og modernisere sin økonomi. Strømmen af direkte udenlandske investeringer var beskeden med en gennemsnitlig årlig tilgang på ca. 1% af BNP (kilde: EBRD). Det skyldes flere faktorer, bl. a. ustabile makroøkonomiske forhold og det langsomme tempo i salget af aktier til private og i gennemførelsen af andre strukturreformer. 66 Europæisk integration er fortsat den nye regerings vigtigste politiske målsætning. I juni 1996 ratificerede Litauens parlament Europa-aftalen næsten enstemmigt. Regeringen har udpeget en ny minister for europæiske anliggender, som i tæt samarbejde med udenrigsministeren skal sørge for, at den litauiske lovgivning er i overensstemmelse med EF-lovgivningen omkring det indre marked. I denne sammenhæng forventes det tværministerielle udvalg for europæisk integration under ledelse af premierministeren, der blev nedsat i 1995, at blive styrket og komme til at spille en mere fremtrædende rolle end før. På grundlag af Europa-Kommissionens hvidbog om det indre marked udarbejdede regeringen desuden et udkast til et nationalt program for tilnærmelse af lovgivningen, som blev vedtaget af det litauiske parlament i september 1996; der er i programmet fastsat en tidsplan for harmoniseringsarbejdet i de enkelte ministerier. Reformer i den offentlige forvaltning er nu en højt prioriteret opgave på regeringens dagsorden; den reducerede antallet at ministerier som et første skridt og indførte nogle lønmæssige incitamenter for højt kvalificerede offentligt ansatte. Der foreligger ambitiøse planer for omstruktureringer i forvaltningen og omdefinering af den centrale og den lokale forvaltnings respektive funktioner. PHARE-programmet for 1996 i Litauen Hovedformålet med PHARE-støtten er at fremme den samfundsøkonomiske transformationsproces og dermed forberede Litauen på den fremtidige integrering i EU som led i prætiltrædelsesstrategien. I 1996 bevilgede PHARE-programmet 53 mio. ECU til Litauen, hvoraf 3,5 mio. ECU er øremærket til TEMPUS og 6 mio. ECU til grænseoverskridende samarbejde. Der er indgået forpligtelser for en meget stor del af bevillingen til 1996-programmet allerede i starten af perioden på grund af den generelt høje absorbtionsevne de foregående år. 1996 var det første år, Litauens flerårige vejledende program var i kraft; der er til dette program bevilget 152 mio. ECU som gavebistand for perioden 1996-1999. En betydelig del af 1996-programmet er rettet mod de centrale områder i forbindelse med prætiltrædelsesprocessen, især foranstaltninger vedrørende det indre marked, dvs. juridisk rådgivning, uddannelse, dokumentation og oversættelse. PHARE finansierer juridisk rådgivning til lovgivningsprocessen via ti sektorarbejdsgrupper, der er oprettet i de relevante ressortministerier, og som skal udarbejde udkast til lovforslag. Inden for infrastrukturudvikling lægges der særlig vægt på energieffektivitet, omstruktureringer i energisektoren, rehabilitering af eksisterende infrastruktur og uddannelse af de ansatte ved atomkraftværket i Ignalina. Der er bevilget støtte til samfinansiering af gasledningen fra Ukmergé til Utena (tæt ved Vilnius) og til opførelse af anlæg til oplagring af tung fuelolie og til det geotermiske anlæg i Klaipeda. PHARE bidrager også i Kaunas. På til transportområdet gives der støtte til udbygning af vej- og jernbaneinfrastruktur for at forbedre landets fysiske integrering i EU som led i de transeuropæiske net. spildevandsanlægget 67 Støtten til markedsomstrukturering og økonomisk udvikling udgør størsteparten af PHARE-støtten i 1996. En væsentlig del heraf skal gå til at styrke bankvæsenet. Støtten på landbrugsområdet var fortsat baseret på initiativer til fordel for de enkelte brug, men der lægges også stadigt større vægt på afsætning, finansiering og kvalitetskrav og omstruktureringsprocessen finansierer PHARE-programmet juridisk rådgivning og støtte til privatiseringskontoret og det nyoprettede Økonomiministerium, der har behov for hjælp til formuleringen af den økonomiske politik og for institutionel støtte. levnedsmidler. Med privatiserings- hensyn til til Inden for sektoren for små og mellemstore virksomheder yder PHARE støtte til driften af de seks erhvervsrådgivningscentre og uddannelse af deres medarbejdere, som skal bistå erhvervslivet i forskellige egne af landet. Desuden blev der ydet støtte til Det Litauiske Udviklingskontor for Små og Mellemstore Virksomheder, som blev oprettet i slutningen af 1995. Indførelsen i 1993 af en PHARE-låne- og kreditordning for små og mellemstore virksomheder, som blev fornyet i 1996, gjorde det ligeledes lettere for små og mellemstore virksomheder at få adgang til den nødvendige kapital. Der blev i forbindelse med 1996-programmet også ydet PHARE-bistand til at forbedre skattesystemet og finans- og budgetfunktionen og effektivisere toldvæsenet. 1996-programmet for grænseoverskridende samarbejde var centreret omkring transport (olieterminal i Klaipeda og grænseflade mellem jernbane og havn), miljø (opbevaring af farligt affald) samt regional og økonomisk udvikling (udvikling af turisme i Nida). Programmets gennemførelse er blevet effektiviseret med oprettelsen af et programimplementeringskontor i 1996, og det skulle afhjælpe de forsinkelser, der gjorde sig gældende i 1994 og 1995. PHARE-resultater En række PHARE-programmer blev afsluttet i løbet af 1996. Blandt de vigtigste projekter og resultater i denne forbindelse kan nævnes følgende: I energisektoren bidrog PHARE til at færdiggøre analysen og udarbejde anbefalinger for oprettelsen af en energieffektivitetsfond og gennemføre forsøgsboringer med henblik på etablering af et underjordisk gaslager i Vaskai i den nordlige del af landet. Et af resultaterne af PHARE-støtten i transportsektoren var færdiggørelsen og vedtagelsen af en omstrukturerings- og virksomhedsplan for de litauiske jernbaner. Man er ligeledes ved at iværksætte den overordnede plan for Klaipeda havn, som er udarbejdet med støtte fra PHARE. Endelig blev en række bygge- og anlægsarbejder ved grænseovergangen mellem Polen og Litauen i Kaivaria færdiggjort; der er tale om et projekt, der blev samfinansieret af den litauiske regering. Med hensyn til privatisering støttede PHARE oprettelsen af Det Litauiske Privatiseringskontor i 1996. PHARE har også ydet betydelig støtte til implementering lovgivning, uddannelse af medarbejdere, der skal forestå af den nødvendige privatiseringsprocessen, samt forberedende undersøgelser med henblik på privatisering af udvalgte statsejede virksomheder. 68 I banksektoren finansierede PHARE ekspertbistand til Litauens centralbank med henblik på intern støtte og kontrol for at klare bankkrisen. Der blev også etableret yderligere samarbejdsarrangementer med udenlandske banker, gennem hvilke størsteparten af de litauiske banker (82% i forhold til de samlede aktiver) får omfattende faglig bistand. Udvikling af små og mellemstore virksomheder Små og mellemstore virksomheder bidrager i meget høj grad til udviklingen af den private sektor og til den økonomiske vækst. De litauiske myndigheder var sene til at erkende dette, men PHARE har alligevel helt fra starten støttet udviklingen af små og for mellemstore virksomheder og finansieret en kreditlinje virksomheder, ekspertbistand til gennemførelsen af den nødvendige erhvervspolitik, støtte til oprettelsen af seks erhvervsrådgivningscentre og støtte til lancering og indkøring af Udviklingskontoret for Små og Mellemstore Virksomheder. for denne form Manglende adgang til banklån er ofte en væsentlig hindring for udviklingen af små og mellemstore virksomheder. I de lande, som er midt i en transformationsproces, foretrækker bankerne kun at låne ud til større virksomheder eller at investere i finansielle instrumenter, dvs. generelt transaktioner, som giver stor sikkerhed og indebærer minimale administrationsomkostninger. Følgen er, at små og mellemstore virksomheder kan have svært ved at låne penge, og det hæmmer udviklingen af den private sektor. For at rette op på dette forhold har PHARE oprettet en kreditlinje til støtte for små og mellemstore virksomheder. Kreditlinjen forvaltes af centralbanken og kanaliseres via forretningsbankerne og yder lån til mere favorabel rente end den normale rente på det indenlandske marked. Kreditlinjen er beregnet for virksomheder med op til 200 ansatte, og de kan låne op til 125 000 ECU til langsigtede investeringer. Foreløbig er der ydet over 200 lån. Desuden gennemføres der specifikke uddannelseskurser i tilknytning til kreditlinjen; kurserne henvender sig til ansatte i centralbanken, forretningsbankerne og de små og mellemstore virksomheder. Nettet af erhvervsrådgivningscentre er blevet benyttet i denne af sammenhæng kundevirksomhederne. for den nødvendige uddannelse sørge til at 69 POLEN Situationen i landet i 1996 Den polske økonomi har klaret sig godt, siden overgangsprocessen startede. I 1996 voksede BNP i faste priser med 6%, og dermed kunne Polen for femte år i træk registrere en kraftig økonomisk vækst. I 1995 oversteg BNP i faste priser for første gang niveauet fra 1989. Inflationen og arbejdsløsheden forblev forholdsvis høj, men er dog faldende og lå ved udgangen af 1996 på henholdsvis 18,6% og 13,6%. Ligesom i de foregående år gjorde Polen fremskridt med hensyn til gennemførelsen af økonomiske reformer. Den private sektor tegner sig nu for næsten 60% af BNP og 62% af beskæftigelsen. Masseprivatiseringsprogrammet blev efter en meget lang forberedelsesperiode omsider iværksat i november 1995 og gav særdeles gode resultater i 1996, hvor befolkningen købte for over 26,5 mio. værdibeviser, som i dag handles på markedet for eksisterende værdipapirer på børsen i Warszawa til priser, der ligger syv gange over den oprindelige værdi. På trods af at man fra det internationale samfunds side så særdeles positivt på den polske "chockterapi", gik det kun langsomt med at tiltrække direkte udenlandske investeringer i starten af overgangsfasen. De udenlandske investeringer er dog begyndt at vokse ganske kraftigt siden 1994. I 1996 udgjorde tilgangen af udenlandske investeringer ca. 1,8% af BNP. Den kumulerede tilgang af direkte udenlandske investeringer siden 1989 nåede op på 4,0 mia. ECU (kilde: EBRD), hvilket svarer til lidt over 100 ECU pr. indbygger (det polske regeringsorgan for udenlandske investeringer (PAIZ) oplyser, at tilgangen af direkte udenlandske investeringer alene i 1996 var over 4,0 mia. ECU. PAIZ skønner, at den kumulerede tilgang af direkte udenlandske investeringer siden 1990 er ca. 11 mia. ECU). Polens økonomiske resultater og de internationale investorers voksende tillid skyldes også væsentlige forbedringer i de offentlige finanser i de seneste år. Den samlede offentlige gæld udgør nu 54% af BNP, og centralregeringens budgetunderskud lå i 1996 på 2,9% af BNP. I april 1996 vedtog regeringen den såkaldte "2000-pakke", som består af et sæt politiske retningslinjer på mellemlang sigt omkring et program for personalenedskæringer og selskabsskat, og i slutningen af 1996 redegjorde regeringen desuden for sine planer om at få Polen til at opfylde Maastricht-kriterierne for ØMU inden 2006 gennem yderligere reduktion af underskuddet på statsbudgettet og specielt nedbringelse af den høje inflation. Polen fortsatte desuden sine forberedelser til fuldt medlemskab af EU og tilnærmelsen til EF-lovgivningen. I oktober 1996 påbegyndte regeringen et ambitiøst reformprogram for centralregeringen og den offentlige forvaltning, som bl. a. omfattede nedsættelse af et udvalg for europæisk integration, oprettelse af et nyt finansministerium, et økonomiministerium og et indenrigsministerium som følge af sammenlægning eller 70 reorganisering af en række ministerier og regeringsinstitutioner. Der blev forelagt en ny lov om vilkårene for offentligt ansatte, som parlamentet vedtog i august 1996, og loven er nu ved at blive iværksat. Disse reformer var vigtige skridt for Polen på vejen mod en mere effektiv forvaltning og er rent faktisk en nødvendig forudsætning for den fremtidige integrering i EU. Som led i prætiltrædelsesstrategien nedsattes i oktober 1996 Udvalget for Europæisk Integration med premierministeren formand. Udvalget har en politisk som koordinerings- og styringsfunktion og beføjelser til at træffe beslutninger om EU- integrationsspørgsmål og udenlandsk bistand, herunder også PHARE-programmet. I slutningen af 1996 forelagde udvalget en national strategi for integreringen i EU, som regeringen vedtog. I 1996 udsendte regeringen desuden en hvidbog indeholdende en systematisk analyse af de nødvendige lovgivningsmæssige og økonomiske tilpasninger forud for tiltrædelsen. I november 1996 vedtog parlamentet den nye toldlovgivning. PHARE-programmet for 1996 i Polen EU bevilgede 203 mio. ECU til PHARE-programmet for Polen i 1996. Det var det andet år, det flerårige vejledende program for Polen var i kraft; programmets budget for perioden 1995-1999 beløber sig til i alt 1,015 mia. ECU som gavebistand. Ligesom de foregående år var hovedformålet med 1996-programmet at lette Polens gradvise integrering i EU gennem finansiering af arbejdet med at tilnærme landets lovgivning til EF-retten, styrkelse af institutionerne, samfinansiering af infrastruktur og fortsat støtte til den samfundsøkonomiske transformationsproces. I denne sammenhæng understøtter PHARE-programmet for 1996 fortsat EU's prætiltrædelsesstrategi. PHARE-programmet for 1996 tog derfor i endnu højere grad sigte på Polens gradvise integrering i relation til lovgivning og fysiske og menneskelige ressourcer. I alt 64 mio. ECU eller næsten 32% af de midler, der blev bevilget i 1996, var øremærket til udvikling af landets transportinfrastruktur inden for programmet for transeuropæiske net. Denne støtte blev givet med henblik på samfinansiering mellem EIB, EBRD og den polske regering og gik først og fremmest til anlæggelse af første del af A4- motorvejen fra Wroclaw til Katowice (led i TEN-korridor nr. III, Berlin-Katowice- Kiev) og renovering af første del af E20-jernbanen fra den tyske grænse til Warszawa (TEN-korridor nr. II, Berlin-Warszawa-Minsk-Moskva) inklusive modernisering af grænseovergangene til Tyskland. Ligesom de tidligere år blev der også bevilget 53 mio. ECU til programmet for grænseoverskridende samarbejde, hvor støtten hovedsagelig er koncentreret på transport- og miljøinfrastrukturprojekter i otte regioner mod grænsen til Tyskland og mod Østersøen. I 1996 blev der gjort en yderligere for at styrke implementeringskapaciteten hos de polske myndigheder, der skal gennemføre det grænseoverskridende program, og det begynder nu at give resultater i form af indgåelse af kontrakter for en større del af det bevilgede beløb. indsats I 1996 gav PHARE-programmet yderligere støtte til udvikling af den private sektor, især gennem fortsat støtte til regeringens privatiseringsprogram i kommuner og provinser, udvikling af små og mellemstore virksomheder, regional udvikling i tilbagestående regioner og landbrugsudvikling og udvikling i landdistrikter. For sidstnævnte områdes vedkommende samt for transport- og miljøsektoren blev der afsat 71 særlige midler til harmonisering og implementering af EF-lovgivningen som led i regeringens prætiltrædelsesstrategi. PHARE-resultater Flere PHARE-programmer blev afsluttet med godt resultat i løbet af 1996, specielt følgende: første fase af reformprogrammet for den offentlige forvaltning Struder-regionaludviklingsprogrammet toldprogrammet masseprivatiseringsprogrammet programmet for fremme af udenlandske investeringer. Desuden blev første del af det PHARE-finansierede miljøprogram afsluttet, og det samme gjaldt gældssaneringsprogrammet og PHARE-landbrugskreditlinjen. Generelt blev disse programmer iværksat i 1992, med undtagelse af landbrugskreditlinjen, som går tilbage til 1990. Efter en lykkedes det dog med denne langsom start landbrugskreditlinje at yde over 1000 mindre lån via de medvirkende banker, hovedsagelig til fordel for landmænd og små og mellemstore virksomheder i og landbrugssektoren, fødevareforarbejdningsudstyr og dermed bidrog effektivt til moderniseringen af landbrugssektoren. Som helhed tyder de hidtidige erfaringer på, at de fleste PHARE- programmer, der blev påbegyndt i starten af overgangsperioden, skulle igennem en fordi der manglede pålidelige forholdsvis forsyningsmekanismer, eller fordi der skulle træffes omfattende beslutninger på politisk plan, før der kunne opnås nogen konkrete resultater. lang "modningsperiode", ofte indkøbe moderne landbrugs- ønskede der at Gældssaneringsprojektet, der blev finansieret med PHARE i samråd med EBRD, var i vidt omfang afsluttet i 1996 og betød, at den procentvise andel af uerholdelige fordringer i de deltagende banker indskrænkedes fra 53% i 1993 til under 10% i 1996. Dette projekt har i særlig grad været effektivt, fordi det ikke blot arbejdede med de berørte banker, men også med debitorvirksomhederne. Projektet har derfor i høj grad bidraget til omstruktureringen af virksomheder i Polen og samtidig givet bankerne den erfaring og viden, de har brug for ved senere privatiseringer. Fond foranstaltninger eller miljøprojekter, der Den kumulerede PHARE-støtte til miljøet i Polen udgjorde 9,6% af den samlede PHARE-støtte til landet i perioden 1990-1996, dvs. tæt ved de 10%, som Europa- Parlamentet anbefaler. Det skal i øvrigt understreges, at disse tal ikke omfatter energibesparende via regionaludviklingsprogrammet. PHARE-miljøprogrammet bidrog til etableringen af Den Nationale vigtigste investeringsinstrument til finansiering af miljøprojekter både i den private og den offentlige sektor. Blandt de mest betydningsfulde PHARE-finansierede projekter på dette område var grannonne-kampagnen for udryddelse af dette skadedyr i de polske skove, det geotermiske projekt i Zakopane og flere spildevandsanlæg i Oder-bækkenet. Det geotermiske projekt, som oprindeligt blev finansieret af PHARE i 1992, sikrer fjernvarme til landsbyen Zakopane og vil, når det er færdigt (med støtte fra IBRD), sikre varme i Zakopane-dalen og dermed nedbringe luftforureningen fra traditionel kulfyring ganske betydeligt. til 75 000 mennesker for Miljøbeskyttelse, regeringens finansieres dvs. 72 Som nævnt blev masseprivatiseringsprogrammet efter en lang forberedelsesperiode omsider iværksat i november 1995. I forbindelse med dette program blev 512 statsejede virksomheder overdraget til 15 nationale investeringsfonde. PHARE var en af de største donorer til dette program og gav allerede i 1992 omfattende støtte i form af finansiering af en oplysningskampagne over for offentligheden, uddannelse af over 5000 offentligt ansatte, forberedende undersøgelser og trykning og distribution af privatiseringsværdibeviser, som nu kan ombyttes til aktiebeviser i de nationale investeringsfonde. Der er siden 1993 også gjort meget for at fremme udenlandske investeringer med oprettelsen af Kontoret for Fremme af Udenlandske Investeringer (PAIZ) med betydelig støtte fra PHARE-programmet. Dette PHARE-program blev afsluttet med godt resultat i 1996, og PAIZ spiller fortsat, udelukkende med støtte fra den polske regering, en vigtig rolle i bestræbelserne på at fremme private udenlandske investeringer i Polen. I oktober 1996 påbegyndte regeringen et ambitiøst program for reformer i centralregeringen og i den offentlige forvaltning. Der blev også forelagt en ny lov om vilkårene for offentligt ansatte, som parlamentet vedtog i august 1996, og som nu er ved at blive iværksat. Det PHARE-finansierede program fra 1992 for reformer i den offentlige forvaltning kunne i høj grad underbygge de nye reformprogrammer, især med de forberedende reform- og organisationsundersøgelser, uddannelsesprogrammer for offentligt ansatte, strategisk rådgivning og ekspertbistand til udarbejdelsen af lovgivning om offentlige indkøb, lov om vilkårene for offentligt ansatte og formulering af de vedtægter og interne regler, der var nødvendige for at reorganisere ministerier og oprette nye regeringsorganer. Herudover har PHARE-programmet også i flere år ydet støtte til at tilnærme den polske lovgivning til EU's. I november 1996 vedtog det polske parlament den nye toldlov. I denne sammenhæng finansierede PHARE- programmet det forberedende arbejde med uddannelse og ekspertbistand samt et dataregistreringssystem, som skulle gøre toldvæsenet mere effektivt. I februar 1996 færdiggjorde regeringens og donorsamfundets Task Force for Regional Udvikling i Polen - atter med støtte fra PHARE-programmet - sit arbejde, og gruppens anbefalinger blev vedtaget af Regeringsrådet i december 1996. Det første PHARE- fmansierede regionale udviklingsprogram (Struder) i Polen blev også afsluttet med godt resultat. Som nævnt var der i de første år visse problemer med gennemførelsen af PHARE- programmet i Polen, som til dels skyldtes organistoriskc vanskeligheder i de ansvarlige ministerier og manglende pålidelige forsyningsmekanismer. I 1995 accelererede tempoet i gennemførelsen dog ganske betydeligt. Resultaterne i 1996 var opmuntrende, men dog ikke helt så gode som i 1995, men det beløb, for hvilket der blev indgået kontrakter, var en smule større end det beløb, for hvilket der blev indgået forpligtelser, og efterslæbet med hensyn til ubrugte midler voksede ikke. 1 3 /^ Struder: et regionalt udviklingsprogram De regionale forskelle i Polen er ganske store, og arbejdsløsheden er ujævnt fordelt. I 1992 havde Polen ikke nogen regionalpolitik og intet lovgivningsgrundlag eller institutioner for regional udvikling. Regeringen anmodede om støtte fra PHARE til finansiering af et regionalt udviklingsprogram, Struder, som forløb meget langsomt i begyndelsen. til strukturudviklingsforanstaltninger i seks tilbagestående provinser, der enten var præget af høj arbejdsløshed og landbruget som vigtigste indtægtskilde eller berørt af omfattende omstruktureringer i industrien. bevilgede PHARE 76 mio. ECU 1992 alt I i værdifulde Programmet blev afsluttet i 1996 og gav de polske kommunale myndigheder og provinsmyndigheder med regionaludviklingsforanstaltninger. Programmet bliver nu videreført på grundlag af de anbefalinger fra Task Force for Regional Udvikling i Polen, som Regeringsrådet vedtog i december 1996. Struder-programmet har også været med til at sætte skub i regeringens formulering af en politik for regionaludvikling og udvikling i landdistrikter, hvori indgår væsentlige elementer fra programmer svarende til dem, der finansieres af EU's strukturfonde. erfaringer praktiske Det PHARE-finansierede Struder-program gav følgende konkrete resultater: investeringsprojekter for små og mellemstore virksomheder blev 1051 samfinansieret via en støtteordning (30 mio. ECU) kombineret med lån fra forretningsbankerne og virksomhedernes egne ressourcer. Det resulterede i investeringer for 130 mio. ECU og 11 500 nye job i de pågældende regioner. Der blev givet 18 mio. ECU til samfinansiering af 188 mindre kommunale infrastrukturprojekter med samlede projektomkostninger på 36 mio. ECU i de berørte regioner. Programmet bidrog til oprettelsen af regionaludviklingskontorer og to regionale investeringsselskaber i Polen. Programmet tilbød uddannelse og omskoling til arbejdsløse, ansatte i lokale banker og virksomhedsledere i små og mellemstore virksomheder. 75 RUMÆNIEN Situationen i landet i 1996 1996 var valgår for Rumænien. I juni 1996 afholdtes der kommunalvalg og lokalvalg, og i november var der parlamentsvalg og præsidentvalg. Samtlige valg blev vundet af en koalition bestående hovedsagelig af kristelige demokrater og socialdemokrater. centrum-højre-regering består Den nye (CDR), socialdemokrater (USD) og repræsentanter for det ungarske mindretal (UDMR). 13 anerkendte mindretal er hver repræsenteret med ét medlem i parlamentet. Det er fastsat i forfatningen, der indeholder særlige bestemmelser om mindretals politiske grupperinger, der ikke når op over spærregrænsen på 3%. Emil Constantinescu (CDR) blev valgt til præsident den 17. november 1996 i anden valgrunde. af kristelige demokrater Regeringens program tager først og fremmest sigte på økonomiske reformer reformer (regulering offentlige pengepolitik, landbrugsstøtteprogrammerne), forsyningsselskaber, kapitalmarkeder, reformer sociale ledsageforanstaltninger og bekæmpelse af fattigdommen. energipriserne, de af i i BNP voksede med 4,1% i 1996, som var det fjerde år i træk med vækst. Inflationen accelerede atter efter en vedvarende neddæmpning siden 1993 fra gennemsnitligt 32% i 1995 til ca. 57% ved udgangen af 1996. Det skyldtes en meget lempelig pengepolitik samt en lang række toldstigninger i perioden op til valgene. Underskuddet på statens samlede balance var, målt i procent af det nominelle BNP, 1,9% i 1994, 2,6% i 1995 og 3,9% i 1996. Finansloven opererede med et budgetunderskud på 2,9%. Det samlede underskud i den offentlige sektor, som feks. også omfatter skattelignende subsidier, udgjorde 8%. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster voksede kraftigt i 1996 og nåede op på 7,3% af BNP med et handelsunderskud på 2,5 mio. USD. Tilgangen af direkte udenlandske investeringer har været relativt beskeden i forhold til landets størrelse. 1 1996 reduceredes beholdningen af udenlandsk valuta, idet de udenlandske investorer fortsat var tilbageholdende, og indenlandske investorer anbragte deres kapital i udlandet. I juni 1995 iværksatte regeringen et masseprivatiseringsprogram omfattende 3900 virksomheder. Programmet var baseret på en procedure, hvorefter der blev udloddet værdibeviser til alle rumænere over 18 år. Den meget langsomme privatiseringsproces er en af hovedårsagerne til det lave niveau for direkte udenlandske investeringer i landet. Banksektoren er feks. stadigvæk domineret af de statslige banker. Omstruktureringer og privatisering er blandt den nye regerings prioriterede indsatsområder. 76 På det udenrigspolitiske område er landets to vigtigste målsætninger tiltrædelse af EU og NATO. Den 16. september 1996 blev der undertegnet en basistraktat med Ungarn. Denne traktat omhandler også minoritetsgruppernes problemer og er et vigtigt skridt i bestræbelserne på at forbedre Rumæniens forbindelser med nabolandene. En tilsvarende aftale er ved at blive forhandlet med Ukraine med henblik på løsning af territoriale uoverensstemmelser. PHARE-programmet for 1996 i Rumænien I september 1996 blev der undertegnet et flerårigt vejledende program for PHARE- støtte til Rumænien. Programmet dækker perioden 1996-1999 og opererer med gavebistand på 440 mio. ECU. Infrastruktur med henblik på europæisk integration og overtagelse og gennemførelse af EF-lovgivningen er de vigtigste emner i forbindelse med landets forberedelse til medlemskab af EU. i EF- Samarbejdet vil blive yderligere styrket gennem Rumæniens deltagelse programmer i overensstemmelse med de beslutninger, der blev truffet på Det Europæiske Råd i København. Tillægsprotokollen til Europa-aftalen, som giver mulighed for at åbne EF-programmerne for Rumænien, er allerede trådt i kraft. Associeringsrådet kan nu fastsætte vilkårene for Rumæniens deltagelse i bestemte programmer på grundlag af landets egen prioritering. Forhandlingerne er forløbet tilfredsstillende omkring Rumæniens deltagelse i fire EF-programmer: Ungdom for Europa III, SOCRATES, LEONARDO og MEDIA II. Desuden er der godkendt et program for grænseoverskridende samarbejde med Ungarn2. Programmet skal ses i forlængelse af den basistraktat, som Rumænien og Ungarn undertegnede den 16. september 1996. Der er bevilget 10 mio. ECU til de to lande (5 mio. ECU til hvert) inden for dette program til projekter, som er baseret på samarbejde mellem Rumænien og Ungarn om at forbedre levevilkårene på begge sider af grænsen. PHARE-resultater Selv om der har været visse vanskeligheder, til dels på grund af organisatoriske problemer i de ansvarlige ministerier, forbedredes programmets gennemførelse i 1996, da den procentvise andel af de støttemidler, for hvilke der var indgået kontrakter, mere til end overgangsprocessen i Rumænien og landets integrering i EU. fordobledes. PHARE-programmet et positivt bidrag ydet har 2 Rumænien er det eneste associerede land, som ikke har fælles grænser, hverken på land eller på havet, med nogen af de 15 EU-lande; derfor er der ingen regioner i Rumænien, der er berettigede til støtte til grænseoverskridende samarbejde mellem central- og østeuropæiske lande og medlemsstaterne i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/94 af 4. juli 1994 med henblik på finansiering af projekter i overensstemmelse med EU's strukturpolitikker, især INTERREGII. 77 PHARE-støtten har været med til at sikre, at privatiseringsprocessen nu er blevet irreversibel og præget af langt større åbenhed, selv om manglende langsigtet planlægning og samordning har forhindret optimal udnyttelse af den faglige bistand. Den fremtidige programmering bør nu fokusere på at skabe et gunstigt klima for den private sektor (herunder styrkelse af planlægningskapaciteten og evnen til at formulere de nødvendige politikker). PHARE har haft stor betydning med hensyn til styrkelse af institutionerne og ændring af statens rolle i relation til erhvervslivet. Der er nogen usikkerhed omkring, hvordan en struktur med en deling af det politiske ansvar for omstruktureringerne vil fungere, og det problem må der findes en løsning på. blev oprettet Rumæniens post-privatiseringsfond er en aktieinvesteringsfond, der kan tilbyde risikovillig kapital, og som forvaltes af et privat selskab under opsyn af EBRD. Fonden er oprettet for 10 år, og når de 10 år er gået, forventes den at have afviklet alle investeringer. PHARE har bidraget med 10 mio. ECU til faglig bistand og 15 mio. ECU til investeringer; EBRD har skudt 25 mio. ECU ind til investeringer. De nødvendige aftaler blev undertegnet i oktober 1996. 1996. Det i Rumænien har gjort beskedne fremskridt med hensyn til tilnærmelse af lovgivningen til EU's. Der er først og fremmest sket noget inden for landbrug, transport, konkurrenceret, erhvervskvalifikationer, arbejdsmiljø og miljø. Den aktuelle situation bør tages op og vurderes samlet, og der bør afstikkes retningslinjer for det fremtidige arbejde på dette felt under hensyntagen til den nye regerings prioritering af opgaverne. Inden for reformer i den offentlige forvaltning har PHARE-programmerne først og fremmest ydet støtte til udvikling og formulering af de nødvendige politikker, modernisering og udvikling af ledelseskapaciteten samt udarbejdelse af etiske regler for offentligt ansatte. På alle tre felter er der stadig mange uløste opgaver. PHARE-programmet har været banebrydende for udarbejdelsen af programmer for aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger i hele Rumænien via et meget succesrigt program for aktive beskæftigelsesforanstaltninger. 78 Program for aktive beskæftigelsesforanstaltninger Programmet for aktive beskæftigelsesforanstaltninger blev påbegyndt i 1994 med en samlet bevilling på 10 mio. ECU og en løbetid på fire år. Hovedformålet med programmet er at støtte iværksætte en arbejdsmarkedspolitik og arbejdsmarkedsreformer med den nødvendige balance dels mellem lokalt initiativ og innovation på den ene side og udformningen af nationale politiske aktive beskæftigelsesforanstaltninger og styrkelse af de institutioner, der skal gennemføre dem. regeringen med at dels mellem formulere og retningslinjer anden side, den på Programmet er baseret på principperne om decentrale foranstaltninger og øget lokal deltagelse. Som eksempler på aktive beskæftigelsesforanstaltninger, der er under gennemførelse, kan nævnes informations- og dokumentationscentre, formidlingscentre, støttecentre for nyoprettede virksomheder, erhvervsrådgivningscentre, centre for fremme af landbrugsturisme, jobklubber, erhvervsuddannelse, iværksætterundervisning i skoler, jobformidlingscentre, vikarcentre, særlige beskæftigelsesmuligheder for vanskeligt stillede grupper m. m. Det har foreløbigt givet følgende resultater: 228 aktive beskæftigelsesforanstaltninger er i gang 33 lokale konsortier er oprettet og fungerer 49 lokale udviklingskonsulenter er uddannet 35 000 kunder er blevet betjent i informationscentrene 20 000 personer har modtaget rådgivning i formidlingscentrene 10 500 personer har fundet beskæftigelse gennem jobformidlingscentrene 3 100 personer har deltaget i erhvervsuddannelseskurser 1 500 personer har deltaget i kurser i jobklubber 1 000 personer har deltaget i iværksætterkurser. til at oprette et I Medgidia, som er en tilbagestående region i Rumænien, medvirkede programmet for formidlingscenter, et aktive beskæftigelsesforanstaltninger erhvervsrådgivningscenter og et erhvervsuddannelsescenter. Fonden for Støtte til Vanskeligt Stillede Grupper blev selvfinansierende ved at kunne tilbyde i forbindelse med ansøgninger om banklån. forundersøgelser af høj kvalitet i Formidlingscentret blev overtaget af den stedlige Constanta, som vil finansiere de driftsomkostninger, der ikke dækkes af programmet for aktive beskæftigelsesforanstaltninger. 1837 personer har fået hjælp, og heraf fik 274 beskæftigelse fordelt på 170 forskellige virksomheder arbejdsmarkedsforvaltning I Tirga Neamt, som er en af de regioner i Rumænien, hvor arbejdsløsheden er højest, støttede programmet for aktive beskæftigelsesforanstaltninger oprettelsen af en lang række tjenester i lokalsamfundene. Det afgørende for successen var, at de pågældende tjenester blev udvalgt efter en grundig undersøgelse af behovene i lokalsamfundene. Den af driftsomkostningerne ved formidlingscentret efter kun otte måneder, stærkt tilskyndet af de meget positive resultater (2200 personer havde fundet beskæftigelse). Erhvervsuddannelsescentret gør fulgt uddannelseskurser), og den avis, der udgives, har vist sig at være et effektivt redskab for formidling af information til de arbejdsløse. arbejdsmarkedsforvaltning (112 personer har finansieringen fremskridt lovende stedlige overtog 3 9/tfo SLOVAKIET Situationen i landet i 1996 Efter Slovakiets imponerende makroøkonomiske resultater i 1995 fortsatte den økonomiske vækst med næsten 7% i 1996, mens inflationen faldt til 5,4% ved årets udgang. Væksten skyldtes hovedsalig indenlandsk efterspørgsel. Hurtigt voksende reallønninger og en vis stigning i beskæftigelsen pressede det private forbrug i vejret, mens realinvesteringerne steg med over 30%. Balancen over for udlandet er til gengæld blevet stærkt negativ. Lav vækst i eksporten og stærkt stigende import har resulteret i et underskud på betalingsbalancens løbende poster på over 10% af BNP sammenholdt med et overskud på 2,3% i 1995. Den kraftige økonomiske vækst har haft en gavnlig indvirkning på arbejdsløsheden. Arbejdsløsheden faldt fra et rekordhøjt niveau på 15,2% i januar 1995 til 12,8% i december 1996. Arbejdsløsheden er dog fortsat meget ujævnt fordelt i landet, og andelen af langtidsledige er voksende. finanspolitiske Den penge- og for linje har stabiliseringsprocessen i Slovakiet, efter at landet blev selvstændigt. Ikke desto mindre blev den økonomiske politik i 1996 mere ekspansiv, hvilket førte til øget indenlandsk efterspørgsel med deraf følgende underskud på betalingsbalancens løbende poster. Først i andet halvår af 1996 blev pengepolitikken strammet i et forsøg på at begrænse den alt for kraftige stigning i efterspørgslen. en afgørende spillet rolle Slovakiets Banktilsyn har gjort gode fremskridt med hensyn til udarbejdelse af regler for sikkerhedsstillelse, formulering eller afklaring af juridiske tekster, styrkelse af personalekapaciteten og sikring af medarbejdernes uafhængighed samt udvikling af et omfattende informationssystem. PHARE har ydet støtte til omstrukturering af de tre største statsejede banker, som repræsenterer over 60% af de samlede aktiver i banksektoren. Finansministeriet er i færd med at gennemføre et mere sammenhængende skatte- og regnskabsreformprogram, som bl. a. omfatter støtte til Forbundet af Regnskabsførere og til Revisorforeningen. 81 PHARE-programmet for 1996 i Slovakiet Der blev ført programmeringsforhandlinger i forbindelse med det flerårige vejledende program. Programmeringen af det nationale operationelle program for 1996 blev forsinket, til dels på grund af institutionelle og personalemæssige ændringer (koordineringsopgaverne overgik fra Udenrigsministeriet til Regeringsrådets Kontor). Begrundet i det flerårige finansielle perspektiv og i, at det nu er muligt at justere de årlige bevillinger på grundlag af behov, absorbtionsevne og resultaterne af tidligere programmer, blev det i sidste ende besluttet at udskyde bevillingen for 1996. Derfor fik Slovakiet i 1996 kun en bevilling til TEMPUS (4,5 mio. ECU) til støtte for uddannelsessektoren. PHARE-resultater 11995 blev der oprettet et Europæisk Integrationsråd som et tværministerielt forum for spørgsmål vedrørende integreringen i EU. Alle nye lovforslag skal gennemgås af Instituttet for Tilpasning af Lovgivningen for at sikre, at de er i overensstemmelse med EF-lovgivningen; dette institut blev oprettet i juni 1995 og blev i 1996 integreret i Regeringsrådets Kontor. I december 1996 præsenterede den slovakiske regering en generel strategi for tilpasning af lovgivningen for Associeringsudvalget. PHARE støtter Instituttet for Tilpasning af Lovgivningen med omfattende faglig bistand. Genopbygning af broen over Donau mellem byerne Esztergom og Sturovo er et projekt (5 mio. ECU), der sponsoreres af EU og de to modtagerlande i forbindelse med konferencen om stabilitetspagten i Europa. Projektet er en demonstration af både Ungarns og Slovakiets vilje til at fortsætte de gode naborelationer i overensstemmelse med den basistraktat om gode naboforhold og fredelig sameksistens, som blev ratificeret den 15. maj 1996. Genopbygningen af broen skal især fremme de venskabelige vedrørende mindretalsgrupper, relationer grænsedragning og regionalt samarbejde. spørgsmål omkring I dag er størsteparten af alle virksomheder blevet privatiseret enten via udlodning af værdibeviser eller - siden 1995 - via ledelses-/medarbejderopkøb. PHARE har støttet omstruktureringen af en lang række virksomheder. Der er gennemført over 40 individuelle virksomhedsundersøgelser til støtte for ti industrisektorer, heriblandt våbenindustrien, maskinindustrien, metalindustrien, den kemiske industri og tekstilindustrien. De gennemsnitlige omkostninger ved de enkelte projekter var 250 000 ECU til faglig bistand til konkrete omstruktureringer, produktion, organisation og udarbejdelse af strategiplaner. Tilgangen af kapital har været begrænset sammenholdt med andre lande i regionen. I første halvdel af 1995 var der næsten ingen stigning i de udenlandske investeringer, men derefter øgedes tilgangen af udenlandsk kapital til i alt 845 mio. USD ved udgangen af december 1996. De største investorer kommer fra Østrig, Tyskland, Tjekkiet og USA. Et endnu mere positivt tegn er stigningen i antallet af virksomheder med udenlandsk kapitaldeltagelse til 9 717 virksomheder i 1996 fra 5 100 i 1993. Disse investeringer er hovedsagelig rettet mod detailhandel, industri, bankvæsen og forsikring. PHARE har ydet støtte til SNAFID (Slovak National Agency for Foreign Investment Development), som er ansvarligt for fremme af udenlandske investeringer i Slovakiet og har medvirket kraftigt til at tiltrække risikovillige investeringer til landet. 82 I de seneste tre år har SNAFID været involveret i 17 projekter for i alt 144 mio. USD, som har givet beskæftigelse til 6 000 personer. De små og mellemstore virksomheder er i dag en meget vigtig drivkraft for væksten i Slovakiet og tegner sig for 35% af BNP. De små og mellemstore virksomheder er efterhånden blevet anerkendt som en sektor af stor betydning for omlægningen af økonomien, udvikling af markedsmekanismer og fremme af privat initiativ og som kilde til beskæftigelse. Sektoren for små og mellemstore virksomheder får også omfattende støtte fra PHARE, som tidligere har bidraget til oprettelsen af erhvervsstøttecentre og fremover vil koncentrere støttemidlerne på foranstaltninger vedrørende planlægning og udvikling af nye politikker, tjenesteydelser og lovgivning. PHARE har bidraget ganske væsentligt ved at tilbyde små og mellemstore virksomheder direkte assistance og oprette for disse virksomheder. institutioner til støtte Den slovakiske regering besluttede i 1993 at oprette en uafhængig institution for udvikingen af sektoren for små og mellemstore virksomheder. Det program for små og institution skulle gennemføre med mellemstore virksomheder, som den nye samfinansiering fra den slovakiske regering, er nu i fuld gang, og de til programmet knyttede forskellige finansielle instrumenter, især Fonden for Mindre Lån, udnyttes tilfredsstillende. Denne finansielle bistand tillige med erhvervsrådgivningen via et net af støttecentre, der er oprettet med PHARE-midler, er tilsyneladende til stor gavn for de små og mellemstore virksomheder. Især har den subsidierede låneordning, som kombinerer en enestående blanding af PHARE-midler, offentlige midler og kommerciel finansiering, skaffet stærkt påkrævet kapital til små og mellemstore virksomheder, så de kan udvide deres aktiviteter. Låneordningen har ydet op til 459 lån til virksomheder med gennemsnitligt 45 ansatte og med en gennemsnitlig lånestørrelse på ca. 76 000 ECU. af den slovakiske post-privatiseringsfond, I 1996 undertegnede PHARE, den slovakiske regering og EBRD en aftale om oprettelse et omstruktureringsinstrument, der skal tilføre mellemstore slovakiske virksomheder både knowhow og kapital. PHARE-bidraget i form af gavebistand beløber sig til 12 mio. ECU i aktiekapital og 8 mio. ECU til faglig bistand. Den slovakiske post- privatiseringsfond skal tilvejebringe aktiekapital, effektiv styring og ledelsesmæssig assistance til virksomheder, som i øjeblikket ikke selv er i stand til at rejse privat kapital. som er Kontoret for Politisk Rådgivning bistod Landbrugsministeriet med at revidere og forberede landbrugspolitikken og nedsætte arbejdsgrupper, der skal formulere Slovakiets overtagelse af hele den gældende EF-lovgivning (strukturelle spørgsmål, veterinære og fytosanitære anliggender, skovbrug, vandforvaltning m. m. ). PHARE har også ydet bistand til den fortsatte modernisering og genopbygning af ejendomsregistreringssystemet og som grundlag for tilbagegiveisen af fast ejendom og jordreformprocessen, udvikling af et marked for handel med jord og fast ejendom og privatisering af arealer i landdistrikter og byområder og tilgodeser således landets samfundsøkonomiske og miljømæssige behov. integrerede matrikelinformationstjenester 83 og aktiver hørende PHARE-støtten bidrager også til udviklingen i lokalsamfundene på grundlag af fundamentale demokratiske principper ved at sikre ejendomsrettighederne til jord og dertil arbejdet med ejendomsregistrering og udarbejdelse af matrikelkort. PHARE yder også støtte til forbedring af geografiske informationssystemer, udvikling af digitale og tilsvarende produkter (luftfotografering af 6000 km2 landområde i Slovakiet), opmuntring og støtte til offentlige, statslige og private brugere såsom lokale myndigheder, regionale myndigheder (ejendomsmarked, realkredit) m. fl. (fysisk planlægning, miljøbeskyttelse), banker lokalforvaltningerne støtte i Andre konkrete bidrag er gået til uddannelsessektoren, hvor PHARE har støttet et korterevarende højere uddannelsesprogram for sproglærere ved de pædagogiske fakulteter på slovakiske universiteter omfattende over 1300 studerende. Civilsamfundet i Slovakiet spiller en meget vigtig rolle i processen for styrkelse af demokratiske principper i landet. Disse princippers konkrete betydning kan vurderes ud fra kvantiteten og kvaliteten af de eksisterende ikke-statslige organisationer. I denne ikke-statslige sammenhæng har PHARE støttet over 300 projekter vedrørende organisationer, der gennemføres via Instituttet for Udvikling af Civilsamfundet. Dette institut er i dag en af de største og mest indflydelsesrige ikke-statslige velgørende organisationer i Slovakiet. Det grænseoverskridende samarbejde med Østrig var præget af visse forsinkelser i gennemførelsen i 1996, hovedsagelig fordi ansvaret for dette samarbejde overgik til en anden institution med andre medarbejdere. Den ansvarlige institution for regional udvikling og grænseoverskridende samarbejde frem til oktober 1995, Centret for Strategiske Studier, blev erstattet af et nyoprettet Kontor for Strategisk Samfunds-, Videnskabs- og Teknologiudvikling i Slovakiet. PHARE-programmets resultater målt efter, hvor stor en del af bevillingen der er indgået kontrakter for, og hvor stor en del der er kommet til udbetaling, er langsomt, men støt, blevet bedre. Ved udgangen af 1996 var der indgået kontrakter for over 80% af støttemidlerne til programmerne for 1990-1994. For 1995-programmerne var tallet ved udgangen af 1996 næsten 50% af den samlede bevilling. Med henblik på rationalisering og effektivisering af gennemførelsen af PHARE- bistanden er man begyndt at arbejde på i løbet af 1997 at få oprettet et centralt finansierings- og i Slovakiet. Det vil give mulighed for at etablere en effektiv finansforvaltning, der kan stå for de fornødne udbuds- og regnskabsprocedurer for at fremskynde programmets gennemførelse. indkøbskontor, der skal administrere PHARE-programmet 84 Udvikling af små og mellemstore virksomheder PHARE-programmet har siden 1991 støttet sektoren for små og mellemstore virksomheder med i alt 23,4 mio. ECU, hvoraf der er indgået kontrakter for 22 mio. ECU. Støtten har været centreret omkring en række forskellige aktiviteter, bl. a. forberedende undersøgelser med henblik på formulering af strategier, rådgivning til små og mellemstore virksomheder, styrkelse af de relevante institutioner og finansiel støtte til små og mellemstore virksomheder. Der er blevet brugt 700 000 ECU på planlægnings- og forskningsaktiviteter med særligt sigte på forundersøgelser, internationale konferencer og forskning, som danner grundlag for Økonomiministeriets arbejde med udvikling af strategier og politikker til gavn for små og mellemstore virksomheder. Der er brugt 5,7 mio. ECU på information og rådgivning til støtte for oprettelsen af et net af erhvervsinnovationscentre og regionale rådgivnings- og informationscentre, som tilbyder små og mellemstore virksomheder direkte rådgivning. Desuden støtter PHARE det nationale kontor for udvikling af små og mellemstore virksomheder, som har det overordnede ansvar for at fremme denne sektor i Slovakiet; PHARE deltager i samfinansieringen af kontorets driftsomkostninger og har leveret faglig bistand (uddannelse, ekspertbistand og udstyr). PHARE har også taget initiativ til en række forskellige finansielle instrumenter for i alt 17 mio. ECU til støtte for små og mellemstore virksomheder: Garantiordning Mindre lån Støttelån Startkapital Mikrokreditter Faglig bistand 3 mio. ECU 1 mio. ECU 10,4 mio. ECU 1,3 mio. ECU 300 000 ECU 1 mio. ECU Programmet for små og mellemstore virksomheder har som helhed bidraget til at stimulere udviklingen af små og mellemstore virksomheder i Slovakiet og styrke de institutioner, der skal betjene dem. Antallet af små og mellemstore virksomheder er vokset fra 201 470 i 1991 til 298 363 i 1995; de tegner sig nu for ikke mindre end 35% afBNP. Især har den subsidierede låneordning, der består af en enestående kombination af PHARE-støtte, offentlig støtte og kommerciel finansiering, skaffet stærkt påkrævet kapital til små og mellemstore virksomheder, så de kan udvide deres aktiviteter. Låneordningerne har givet op til 250 lån på gennemsnitligt 60 000 ECU til virksomheder med gennemsnitligt 45 ansatte. Den nuværende misligholdelsesprocent ligger under én. 85 SLOVENIEN Situationen i landet i 1996 På den økonomiske front begyndte aktiviteten at tage til igen efter en nedgangsperiode i andet halvår af 1995. For første gang siden 1993 kunne der dog konstateres et fald i eksporten i 1996 på ca. 5%, mens industriproduktionen voksede med 1%. Det var med til at bringe inflationen på årsbasis ned på 9,7% fra 12,1% i 1995. I 1996 faldt arbejdsløsheden til 8% ifølge internationale målinger. Siden landet blev selvstændigt, har den makroøkonomiske stabilitet kunnet opretholdes ved hjælp af en stram pengepolitik, og der har været overskud eller kun meget små underskud på budgettet. De foreløbige tal for 1996 tyder på et mindre budgetunderskud på 0,2% af BNP. På det mikroøkonomiske plan er privatiseringsprocessen, som er baseret på en ordning med værdibeviser, ved at være afsluttet. Der mangler dog stadig omstruktureringer på mellemlang sigt i centrale sektorer i økonomien, herunder industrien og den finansielle sektor. Tilgangen af udenlandske investeringer har været forholdsvist begrænset. Slovenien og Den Europæiske Union undertegnede Europa-aftalen i juni 1996. Den endelige ratificering af aftalen fra alle medlemsstaternes side forventes i løbet af 1998. Ligeledes i juni 1996 ansøgte Slovenien officielt om fuldt medlemskab af EU. PHARE-programmet for 1996 i Slovenien I forbindelse med prætiltrædelsesstrategien er der foretaget en generel omlægning af PHARE-bistanden i Slovenien, så der nu lægges øget vægt på landets forberedelser til den fremtidige integrering i EU. I marts 1996 vedtog Europa-Kommissionen sammen med den slovenske regering et flerårigt vejledende program for perioden 1996-1999. Programmet afspejler landets egen prioritering af opgaverne i forbindelse med forberedelserne forud for tiltrædelsen og har fire hovedmålsætninger: koordinering og overvågning af den slovenske regerings prætiltrædelsesstrategi overtagelse af den gældende EF-lovgivning støtte til fortsatte økonomiske og sociale reformer integrering af infrastrukturen. Det flerårige vejledende program opererer med en samlet bevilling på 100 mio. ECU, der skal fordeles mellem det nationale PHARE-program (76 mio. ECU) og grænseoverskridende programmer sammen med Østrig og Italien (24 mio. ECU). Det nationale operationelle program for 1996 omfatter en række konkrete foranstaltninger, som skal sikre opfyldelsen af de målsætninger, der er fastsat i det flerårige vejledende program. 86 Programmet for prætiltrædelsesstrategien (2,85 mio. ECU) yder finansiel støtte til ansættelse af flere lokale medarbejdere og langsigtet faglig bistand med henblik på udvikling af den institutionelle ekspertise inden for koordinering af og tilsyn med projekter. Der indføres forskellige praktiske forvaltningsinstrumenter såsom et teknisk kontor for europæisk integration og en oversættelsesafdeling i Udenrigsministeriet. 1996-programmet havde også til formål at bistå med formuleringen og iværksættelsen af den nationale tiltrædelsesplan, mens en landsdækkende oplysningskampagne skal sætte befolkningen i stand til at følge med i udviklingen frem til tiltrædelsen. Der blev bevilget 5,4 mio. ECU til programmet for støtte til overtagelse af gældende EF-lovgivning. Sloveniens Lovkontor skal i tæt samarbejde med Udenrigsministeriet forestå gennemførelsen af et projekt, der skal sikre den nødvendige juridiske og ledelsesmæssige ekspertise til den nationale plan for tilpasning af lovgivningen. Det bliver en særdeles kompliceret opgave at gennemføre de nødvendige reformer i den offentlige forvaltning, fordi der er behov for meget omfattende ændringer, og fordi de berører mange forskellige ministerier. Det er absolut nødvendigt at få gennemført reformer på centrale områder, bl. a. en ny lov om vilkårene for offentligt ansatte. 1996-programmet for fremme af en bæredygtig samfundsøkonomisk udvikling og styrkelse af erhvervslivets konkurrenceevne fokuserer på tre hovedområder: støtte til reformer i de offentlige finanser og den finansielle sektor (3,1 mio. ECU) støtte til udvikling af det private erhvervsliv (3,1 mio. ECU) støtte til udvikling af menneskelige ressourcer og til social udvikling (2 mio. ECU). Programmer for støtte til tilkobling til transeuropæiske net og integrering af infrastrukturen skal sikre optimal udnyttelse af de forholdsvist knappe finansielle ressourcer, der er til rådighed til dette formål. 1996-programmet dækker de vigtigste behov for faglig bistand til Transport- og Kommunikationsministeriet og tager først og fremmest sigte på formulering af en national transportpolitik. I forbindelse med institutioner, prætiltrædelsesprocessen er det overordnede mål at organisationer og i transportsektoren vil derfor bliver rettet mod tre specifikke målsætninger: støtte til udarbejdelse af den nationale transportpolitik, tilpasning af lovgivning, forskrifter og standarder samt omstrukturering af sektoren for at sikre bedre overensstemmelse med europæiske normer og standarder. infrastruktur på senere EU-medlemskab. PHARE-støtten forberede Endelig er der programmet for grænseoverskridende samarbejde med Italien for perioden 1995-1999, der fokuserer på forbedring af transportinfrastruktur og grænseoverskridende infrastruktur (18%), økonomisk udvikling i grænseregioner (33%), miljøbeskyttelse (30%), udvikling af menneskelige ressourcer og etablering af net (10%), kulturelt samarbejde (4%) og programforvaltning (5%). De vigtigste mål for det grænseoverskridende samarbejde medJØstrig er økonomisk udvikling (40%), infrastruktur og transport (25%), miljø (26%), udvikling af menneskelige ressourcer (3%) og faglig bistand (6%). 87 PHARE-resultater Aktiviteterne og bistanden har været centreret omkring omstrukturering af den produktive sektor gennem støtte til privatiserings- og omstruktureringsprocessen i erhvervslivet og genopbygning af den finansielle sektor. Der er i hele perioden bevilget 69 mio. ECU til den økonomiske transformationsproces. Der blev også bevilget store beløb til TEMPUS-programmet, som gav Sloveniens forsknings-, videnskabs- og teknologisektor mulighed for at intensivere samarbejdet med EU- universiteter. Det er meget vigtigt for et lille åbent samfund, hvori den generelle økonomiske vækst er baseret på eksporten, og hvis komparative fordel ligger i højteknologiske produktionslinjer med lave arbejdskraftomkostninger. PHARE spillede en vigtig rolle for støtten til udvikling af den private sektor, herunder og privatiseringsprocessen, omstruktureringer. Denne proces fortsatte i 1996. eksportfremme investerings- og PHARE-bevillingerne til udviklingen af små og mellemstore virksomheder blev brugt til at støtte små og mellemstore virksomheder i regionerne, faglig bistand til ministeriet med henblik på oprettelse af garantifonde for små og mellemstore virksomheder og et regionalt udviklingsprojet i Zasavje-regionen, som omfatter et samarbejde mellem de fem største kommuner i området. Man er nu gået i gang med at udvikle små og mellemstore virksomheder inden for turisme, og samtidig gennemføres der et regionalt forsøgsudviklingsprojekt i Maribor-området, der omfatter støtte til det regionale udviklingskontor i Maribor og til Erhvervsrådet i Maribor. PHARE har støttet tilrettelæggelsen af den skattereform, som gjorde det muligt for den slovenske regering i marts 1996 at etablere en landsdækkende skatteforvaltning som en del af Finansministeriet. PHARE yder ligeledes støtte til et nyt bankbetalingssystem samt til udarbejdelsen og indførelsen i januar 1996 af en toldlovgivning, som er forenelig med EU's. 88 Privatiseringsprogram I forbindelse med den ovennævnte støtte til privatiseringsprocessen har PHARE ydet bistand på forskellige områder, herunder: Støtte til det nationale privatiseringskontor. Oprindeligt tog støtten sigte på at finde udenlandske investorer, men efter en ændring, der afspejlede regeringens præference for privatisering på grundlag af værdibeviser, blev der lagt øget vægt på udvælgelse og bedømmelse af de 1500 virksomheder, der var omfattet af regeringens værdibevisordning. Det var en krævende opgave, fordi der herskede stor usikkerhed omkring selskabsregistre og eksisterende oplysninger om de pågældende virksomheder. blev efterfulgt befolkning. Kampagnen Oplysningskampagne over for offentligheden, som viste sig at være af uvurderlig betydning, eftersom værdibevisordningen omfattede en meget stor del af den en slovenske "aktionæroplysningskampagne", hvor der i en serie på ni fjernsynsprogrammer blev redegjort for aktionærernes rettigheder og forpligtelser. Kampagnen omfattede også en telefonisk informationstjeneste, som besvarede over 400 henvendelser om dagen, samt et månedligt nyhedsbrev, der blev sendt ud til 640 000 læsere. Nyhedsbrevet er nu selvfinansierende og er en vigtig informationskilde for offentligheden omkring udviklingen på aktiemarkedet og privatiseringsprocessen. Resultater af meningsmålinger samt befolkningens øgede for oplysningskampagnens værdi. for privatiseringsværdibeviser gav et præcist mål interesse af I forbindelse med omstruktureringsprocessen har PHARE også ydet støtte i form af: hjælp til at formulere en politik gennem sektorundersøgelser, som har dannet grundlag for konkrete forslag til brug for regeringens kontor for industriel udvikling (SKLAD), finansiering sammen med EBRD af et vækstorienteret ledelsesprogram, som har bistået virksomhederne med at blive mere effektive og sikre deres overlevelse på et konkurrencepræget marked, uddannelse af lokale ledelseskonsulenter og turistfolk, fremme af lokale udviklingsinitiativer i de mine- og industriområder, som er stærkest berørt af omstruktureringsprocessen. PHARE har finansieret en række sektorundersøgelser (træ, stål, tekstiler, læder, kemiske produkter, papir, værktøjsmaskiner), som gjorde det muligt at bedømme de nuværende metoder og resultater i forhold til vestlige standarder. Undersøgelserne dannede grundlag for formuleringen af politikker i de pågældende sektorer og blev brugt af regeringen i november 1996 i dens nationale strategi for industriel udvikling. 89 III. STATISTISK OVERSIGT Dette kapitel indeholder en oversigt over PHARE-programmets aktiviteter udtrykt i bevilget støtte, fordelt på lande og sektorer. Størsteparten af PHARE-programmerne er integrerede programmer, dvs. de vedrører forskellige komplementære sektorer eller funktioner. Det gør det vanskeligt at henføre dem til bestemte sektorer. Hvor programmerne er af stærkt blandet karakter (som det var tilfældet med faciliteterne vedrørende generel faglig bistand i de første år), er de medregnet under "andre programmer". I de øvrige tilfælde er de klassificeret under den sektor, som indtager den mest fremtrædende plads i programmet. Det afspejler ikke altid de enkelte sektorers reelle budgetmæssige vægt (f eks. er miljøet undervurderet ved denne opdeling, hvilket er forklaret tidligere i beretningen), men det er det bedste til rådighed værende alternativ til omfattende tidsrækker. Støtten til de enkelte lande er de beløb, der er bevilget i henhold til specifikke nationale programmer. De undervurderer den støtte, det enkelte land har modtaget, eftersom PHARE også tilgodeser de forskellige partnerlandes behov via horisontale programmer og flerlandeprogrammer. 90 Albanien Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentlige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerfted Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 0 15 0 60 1. 2 0 4,4 35 0 4,4 120 1,2 10 0 10 2,5 3,3 0 42 6 0 75 4,6 5 0 7 2,4 0 23 0 7 0 49 0 0 0 0 3,5 0 34 43,5 0 7 88 8,8 1,7 0 0 4 1,5 37 0 0 0 53 14,6 31,7 0 77 13,6 4,8 98,4 120,5 13 11,4 385 d3 Bosnien-Hercegovina Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 alt Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 0 0 0 37,3 0 0 0 0 0 0 37,3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 0 0 125 1 0 0 3 0 2 140 9 0 0 162,3 1 0 0 3 0 2 177,3 Bulgarien Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentlige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og dernokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 0 51 0 25 13 38,3 26 52,5 17,5 0 223,3 16 0 0 0 17,5 10,8 13,9 11 14,5 1,5 85,2 1,2 0 1. 2 0 12 5 62,6 3 0 0 85 2 5 0 0 21 7 48 0 0 0 83 2 0 1,5 0 12 6 40 1 0 0 62,5 21,2 56 2,7 25 75,5 67,1 190,5 67,5 32 1,5 539 & r- Den Tjekkiske Republik Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentlige institutioner, admin, reformer. tMnaermetse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 8 0 9 27 8 8 60 11 4,5 0 0 5,5 0 25 0 14 0 60 7 0 0 0 8 0 91 1 2 1 110 0 0 0 0 7,5 5 34 7,5 0 0 54 18 4,5 0 0 29 5 159 35,5 24 9 284 Estland Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorec I alt 0 0 0 0 1 0 0 0 0 9 10 0 0 0 0 1,5 0 0 0 0 10,5 12 0 0 0 0 4. 5 2,5 6 8 0 1. 5 22,5 2. 8 0 0 0 4. 2 0 5 9,1 2,9 0 24 25,3 3 0 0 4 1 18,3 9 0 1,2 61,8 28,1 3 0 0 15,2 3,5 29,3 26,1 2,9 22,2 130,3 J3 TJRM Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentlige institutioner, admin, reformer, tiinaermeise af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 0 0 0 10 0 0 0 0 0 0 10 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 25 2 0 0 23 0 0 0 0 0 0 25 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 25 4,1 3,9 0 0 2 0 10 4,8 0 0,2 25 6,1 3,9 0 83 2 0 10 4,8 0 0,2 110 Ungarn Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor. integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer 1 alt 22,5 38 0 0 45,5 47 8,3 111,5 29 5 306,8 1. 5 30,5 0 0 26 0 0 31 10 0 99 0 0 0 0 24 15,5 29 16,5 0 0 85 3 10 0 0 16 12 36 11 2 2 92 18,5 0 0 0 10 0 26 46,5 0 0 101 45,5 78,5 0 0 121. 5 74,5 99,3 216,5 41 7 683,8 0? Letland Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer 1 alt 0 0 0 0 1,5 0 0 0 0 13,5 15 0 0 0 0 2 0 0 0 0 16 18 0 0 0 0 5 5,5 0 14,5 0 4,5 29,5 1,3 0 0 0 2 0 9,2 10,8 9,2 0 32,5 16 0,8 0 0 3,6 1,1 7,1 6,1 2,4 0 37 17,3 0,8 0 0 14,1 6,6 16,3 31,4 11,6 34 132 Litauen Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996. • * j > • ir *. •• »• *!«- MI r\tg unenaige institutioner, admin, reformer, tirnaefmetse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Milj0 og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor. finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I ait 0 0 0 0 1,5 0 0 9,5 0 9 20 0 0 0 0 2,5 0 0 0 0 22,5 25 0 0 0 0 6 1 16,5 14,5 0 1 39 5,5 0 0 0 3,5 0 19 9,6 4,4 0 42 12,8 4. 5 0,5 0 5. 7 2,5 16,6 7,7 2. 8 0 53 lait 18,3 4. 5 0,5 0 19,2 3,5 52,1 41,3 7,2 32,5 179 (^9 Polen C? Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) forbrugerbeskyttelse Offentlige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning Milje og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 26,7 135 0 0 59,3 75 42,4 191,2 45,2 3 577,8 32 30 0 0 45 0 63 28 0 27 225 21,5 2,5 0 0 39 12 93,8 31 9 0 208,8 2 13 0 0 37 22 91 9 0 0 174 0 14 0 0 30 5 117 37 0 0 203 82,2 194,5 0 0 210,3 114 407,2 296,2 54,2 30 1388,5 Rumænien Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 OffentBge institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I art 0 66 0 71,8 23 5 9 45 40 42 301,8 10 5 0 9,9 18 0 0 70 0 27 139,9 9,6 0 5 0 37 0 25 23,4 0 0 100 0 10 0 0 18 0 38 0 0 0 66 1996 0 0 0 0 23 8,4 75. 5 8 0 3,5 118,4 lait 19,6 81 5 81. 7 119 13. 4 147. 5 146,4 40 72,5 726,1 Slovakiet Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning Milje og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 0 0 5 0 5 19 3 5 40 4 5 0 0 9 0 6,5 5 5,5 5 40 5 2,6 0,5 0 5 1 8,2 18,7 4,4 0,6 46 0 0 0 0 4,5 0 0 0 0 0 4,5 9 10,6 0,5 0 23,5 1 19,7 42,7 12,9 10,6 130,5 Slovenien Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer lalt 0 0 0 0 2. 3 0 0 0 0 6. 7 9 0 0 0 0 3,5 0 0 0 0 7,5 11 0 0 0 0 5,5 0 6 12,5 0 0 24 0 0 0 0 2. 6 0 7,4 3 4,4 7,6 25 Multinationale programmer Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 Offenttige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi. transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling. beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer alt 12. 5 0 0 51 73. 4 69,5 35 33. 8 0 1. 5 276,7 10 0 0 0 20. 8 20 24 37,3 0 0 112 25 0 0 0 13 13 31 4 0 0 86 0 0 0 0 8. 5 20 70,5 5 0 0 104 8,3 0 0 0 1,3 0 3,9 6. 6 2 0 22 1996 22 0 0 0 5 10 39 49 0 0. 5 125,5 lait 8. 3 0 0 0 15. 2 0 17. 3 22. 1 6. 4 21,8 91 I alt 69. 5 0 0 51 120,7 132,5 199,5 129,1 0 2 704,2 Andre områder Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait Offentiige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning Miljo og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 0 0 5 37,7 7,3 20 0 0 0 73,8 143,8 0 0 10 0 9. 9 0 0 0 0 54. 4 74,3 7 0 10 0 7 23 2 21 6 43,1 119,1 2 0 10 0 17,8 20 0 106 20 67,4 243,2 32 0 21,7 0 12,9 15 0 0 10,5 70,1 162,2 0) «0 Tjekkoslovakiet Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Offentlige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjaelp Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning Milje og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed Andre sektorer I alt 0 0 4 0 38 35 21 70 15 50 233 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 41 0 56,7 37,7 54. 9 78 2 127 36. 5 308,8 742,6 lait 0 0 4 0 38 35 21 70 15 50 233 Bemærkning: Fra og med 1993 blev Pharc-støtten ydet særskin «I Den Tjekkiske Republik og Siovakiet V9 Offentlige institutioner, administrative reformer, tilnærmelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik EstJand TJRM Ungam Letland Litauen Polen Rumaenien Slovakiet Slovenien Multinationaie programmer Andre omrader I alt D 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 0 0 0 0 0 0 22,5 0 0 26,7 0 0 0 12,5 0 61,6 1,2 0 16 0 0 0 1,5 0 0 32 10 0 0 10 0 70,7 4. 6 0 1,2 11 0 2 0 0 0 21,5 9,6 4 0 25 7 85,9 0 0 2 7 2. 8 0 3 1. 3 5,5 2 0 5 0 0 2 30,6 8,8 9 2 0 25,3 4,1 18,5 16 12,8 0 0 0 8,3 22 32 125. 2 14,6 9 21,2 18 28,1 6,1 45,5 17,3 18,3 82,2 19,6 9 8,3 69,5 41 407,7 Omstrukturering af landbrug Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) \ 0 -^ Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Multinationale programmer Andre områder lait 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 15 0 51 0 0 0 38 0 0 135 66 0 0 0 0 305 10 0 0 0 0 0 30,5 0 0 30 5 3 0 0 0 78,5 5 0 0 4. 5 0 0 0 0 0 2,5 0 5 0 0 0 17 0 0 5 0 0 0 10 0 0 13 10 2,6 0 0 0 40,6 1. 7 0 0 0 3 3,9 0 0,8 4,5 14 0 0 0 0 0 27,9 31,7 0 56 4,5 3 3,9 78,5 0,8 4,5 194,5 81 10,6 0 0 0 469 Det civile samfund og demokratisering Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Multinationale programmer Andre områder lait 0 <N> 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 10 0 0 1. 2 0 0 0 0 0 0 0 5 0 0 0 10 16,2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,5 0 0 10 10,5 0 0 1. 5 0 0 0 0 0 0,5 0 0 0 0 0 21,7 23,7 0 0 2,7 0 0 0 0 0 0,5 0 5 0,5 0 0 56,7 65,4 Livsvigtig hjælp Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) A O (^ Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungarn Letland Litauen Polen Rumaenien Slovakiet Slovenien Multinationale programmer Andre omrader I alt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 60 37,3 25 0 0 10 0 0 0 0 71. 8 0 0 51 37,7 292,8 10 0 0 0 0 25 0 0 0 0 9,9 0 0 0 0 44,9 7 0 0 0 0 23 0 0 0 0 0 0 0 0 0 30 0 0 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25 0 125 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 125 77 162,3 25 0 0 83 0 0 0 0 81,7 0 0 51 37,7 517,7 Almen, erhvervsmæssig uddannelse og forskning Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) i, 0 -C Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungarn Letland Litauen Polen Rumaenien Slovakiet Slovenien Multinationale programmer Andre omrader I alt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 1. 2 0 13 0 1 0 45,5 1,5 1. 5 59,3 23 0 2,3 73,4 7,3 229 2,5 0 17,5 8 1. 5 0 26 2 2. 5 45 18 5 3,5 20,8 9. 9 162,2 2,4 0 12 5. 5 4,5 0 24 5 6 39 37 9 5,5 13 7 169,9 3,5 0 21 8 4,2 0 16 2 3,5 37 18 5 2,6 8,5 17,8 147,1 4 1 12 7,5 4 2 10 3,6 5,7 30 23 4,5 1. 3 5 12,9 126,4 13,6 1 75,5 29 15,2 2 121,5 14,1 19,2 210,3 119 23,5 15,2 120,7 54,9 834,7 Miljø og nuklear sikkerhed Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) ^ 0 H> Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Multinationale programmer Andre områder lait 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 0 0 38,3 0 0 0 47 0 0 75 5 0 0 69,5 20 254,8 3,3 0 10,8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 20 0 34,1 0 0 5 0 2,5 0 15,5 5,5 1 12 0 0 0 13 23 77,5 0 0 7 0 0 0 12 0 0 22 0 1 0 20 20 82 1,5 0 6 5 1 0 0 1. 1 2,5 5 8,4 0 0 10 15 55,5 4,8 0 67,1 5 3,5 0 74,5 6,6 3,5 114 13,4 1 0 132,5 78 503,9 Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) o Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungam Letland Litauen Polen Rumaenien Slovakiet Slovenien Multinationale programmer Andre omrader I alt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 4,4 0 26 0 0 0 8. 3 0 0 42. 4 9 0 0 35 0 125,1 0 0 13,9 9 0 0 0 0 0 63 0 5 0 24 0 114,9 23 0 62,6 25 6 0 29 0 16,5 93,8 25 6,5 6 31 2 326,4 34 0 48 91 5 0 36 9,2 19 91 38 8,2 7,4 70,5 0 457,3 37 0 40 34 18,3 10 26 7. 1 16,6 117 75,5 0 3,9 39 0 424,4 98,4 0 190,5 159 29,3 10 99,3 16,3 52,1 407,2 147,5 19,7 17,3 199,5 2 1448 Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait ^ 0 -P 1 Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Multinationale programmer Andre områder lait 35 0 52,5 0 0 0 111,5 0 9,5 191,2 45 0 0 33,8 0 478,5 42 0 11 27 0 0 31 0 0 28 70 19 0 37,3 0 265,3 0 0 3 0 8 0 16,5 14,5 14,5 31 23,4 5 12,5 4 21 153,4 43,5 0 0 1 9,1 0 11 10,8 9,6 9 0 18,7 3 5 106 226,7 0 3 1 7,5 9 4,8 46,5 6,1 7,7 37 8 0 6,6 49 0 186,2 120,5 3 67,5 35,5 26,1 4,8 216,5 31,4 41,3 296,2 146,4 42,7 22,1 129,1 127 1310 Social udvikling, beskæftigelse, folkesundhed Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait o Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungam Letland Litauen Polen Rumaenien Slovakiet Sloven ien Multinationale programmer Andre omrader I alt 0 0 17,5 0 0 0 29 0 0 45,2 40 0 0 0 0 131,7 6 0 14,5 8 0 0 10 0 0 0 0 3 0 0 0 41,5 7 0 0 14 0 0 0 0 0 9 0 5,5 0 0 6 41,5 0 0 0 2 2,9 0 2 9. 2 4,4 0 0 4,4 4,4 0 20 49,3 0 0 0 0 0 0 0 2,4 2,8 0 0 0 2 0 10,5 17,7 13 0 32 24 2,9 0 41 11,6 7,2 54,2 40 12,9 6,4 0 36,5 281,7 Andre sektorer Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 2* 0 (U Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland TJRM Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Multinationale programmer Andre områder lait 4,4 0 0 0 9 0 5 13,5 9 3 42 0 6,7 1,5 73,8 167,9 0 0 1. 5 8 10,5 0 0 16 22,5 27 27 5 7,5 0 54,4 179,4 0 0 0 0 1. 5 0 0 4,5 1 0 0 5 0 0 43,1 55,1 7 0 0 1 0 0 2 0 0 0 0 0,6 7,6 0 67,4 85,6 0 2 0 0 1,2 0,2 0 0 0 0 3,5 0 0 0,5 70,1 77,5 11,4 2 1,5 9 22,2 0,2 7 34 32,5 30 72,5 10,6 21,8 2 308,8 565,5 ISSN 0254-1459 KOM(98) 178 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 17 Katalognummer : CB-CO-98-178-DA-C ISBN 92-78-32352-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg /Mo