title: A Bizottság közleménye a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK tanácsi rendelet alapján a forgalom kiszámításáról (98/C 66/04)EGT vonatkozású szöveg.

text: 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 215 31998Y0302(04) C 66/25 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 3. 2. A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK tanácsi rendelet alapján a forgalom kiszámításáról (98/C 66/04) (EGT vonatkozású szöveg) I. A FORGALOM „SZÁMVITELI” MEGHATÁROZÁSA 1. A forgalom mint az üzleti tevékenység tükre 1. 1. A forgalom fogalma 1. 2. Szokásos tevékenység 2. „Nettó” forgalom 2. 1. Árengedmények és adók levonása 2. 2. A „belső” forgalom levonása 3. A forgalom kiszámításának szabályai a különféle típusú műveletek esetében 3. 1. Általános szabály 3. 2. Vállalkozások részeinek felvásárlása 3. 3. Időben elosztott műveletek 3. 4. Csoportok forgalma 3. 5. Állami tulajdonú vállalkozások forgalma II. A FORGALOM FÖLDRAJZI MEGOSZLÁSA 1. Általános szabály 2. A forgalom átszámítása ECU-re átváltva III. HITEL- ÉS EGYÉB PÉNZINTÉZETEK ÉS BIZTOSÍTÓTÁRSASÁGOK 1. Fogalommeghatározások 2. A forgalom nagyságának számítása tanácsi 1. Ennek a közleménynek az a célja, hogy kiegészítse a legutóbb rendelettel (1) módosított 1310/97/EK az 4064/89/EGK tanácsi rendelet (2) továbbiakban az „összefonódás-ellenőrzési rendelet”) 1. és 5. cikkének szöve- gét, és ezzel kellő megvilágításba helyezzen bizonyos, kétséget keltő vagy nehézséget okozó eljárásbeli és gyakorlati kérdése- ket. (a 2. Ez a közlemény az összefonódás-ellenőrzési rendelet eddigi alkalmazása során a Bizottság által szerzett tapasztalatokon alapul. A Bizottság által az egyes esetekben alkalmazott gya- illetve korlat az itt megfogalmazott elveket fogja követni, továbbfejleszteni. Ez a közlemény a forgalom nagyságának kiszámításáról szóló közlemény (3) helyébe lép. 3. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet két feltételt állít a Bizott- ság hatásköre elé. Az egyik, hogy az ügyletnek a 3. cikk értel- mében összefonódásnak kell minősülnie (4). A második az 1. cikkben rögzített forgalmi küszöbértéket foglalja magába, és célja azonosítani azokat az ügyleteket, amelyek befolyással vannak a Közösségre és „közösségi jelentőségűnek” tekinthe- tők. A forgalom az egy-egy összefonódásban felhalmozódó (1) HL L 180. , 1997. 7. 9. , 1. o. (2) HL L 395. , 1989. 12. 30. , 1. o. ; helyesbített változat L 257. , 1990. 9. 21. , 13. o. (3) HL C 385. , 1994. 12. 31. , 21. o. (4) Lásd az összefonódás fogalmáról szóló közleményt. 216 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet gazdasági erőforrások jellemzésére szolgál, amit földrajzi érte- lemben felosztanak, hogy tükrözze az ilyen erőforrások föld- rajzi megoszlását. Az 1. cikk (2), és (3) bekezdése a küszöbértékek egy-egy soro- zatát rögzíti. Az 1. cikk (2) bekezdése határozza meg azokat a küszöbértékeket, amelyeknek az elérését első helyen kell meg- vizsgálni annak megállapításához, hogy az ügylet közösségi léptékű-e. Ebben a tekintetben a világméretű forgalomra vonatkozó küszöbérték az érintett vállalkozások átfogó dimenziójának mérésére szolgál; a Közösség forgalmi küszö- bértéke annak megállapítását célozza, hogy az összefonódás magában foglalja-e a tevékenységek meghatározott legkisebb mértékét a Közösségben; a kétharmados szabály célja kizárni a Közösség joghatóságából a kifejezetten belföldi ügyleteket. a de említett léptéket, közösségi Az 1. cikk (3) bekezdését csak akkor kell alkalmazni, ha az 1. cikk (2) bekezdésében rögzített küszöbértékek nem teljesül- nek. A küszöbértékek e második sorozata azokra az ügyle- tekre vonatkozik, amelyek nem érik el az 1. cikk (2) bekezdé- sében nemzeti versenyszabályok értelmében legalább három tagállamban bejelentéskötelesek (ún. „többszörös bejelentések”). Ehhez az 1. cikk (3) bekezdése mind világméretű szempontból, mind közösségi szempontból alacsonyabb forgalmi küszöbértéket határoz meg az érintett vállalkozások tekintetében. Egy össze- fonódás abban az esetben közösségi léptékű, ha ezek az ala- csonyabb küszöbértékek teljesülnek, és az érintett vállalkozá- sok közösen és külön-külön legalább három tagállamban elérik a tevékenységek meghatározott legkisebb mértékét. Az 1. cikk (3) bekezdése ugyancsak tartalmaz egy, az 1. cikk (2) bekezdésében leírthoz hasonló kétharmados szabályt, amely- nek célja a kifejezetten nemzeti ügyletek azonosítása. alapján határozzák meg, és nem veszik figyelembe a piaci részesedést és az egyéb kritériumokat –, jelzi, hogy ezek célja egy, az összefonódásban résztvevő vállalkozások szempontjá- ból könnyen kezelhető, egyszerű és objektív mechanizmus kialakítása, amelyet annak meghatározásához használhatnak fel, hogy az ügylet közösségi léptékű-e, és ennek megfelelően bejelentésköteles-e. 6. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke vonatkozásában a döntő kérdés az érintett vállalkozások gazdasági erejének mérése, amely forgalmi adataikban attól függetlenül tükröző- dik, hogy ezt a forgalmat mely ágazatban érték el, és az adott ügylet érinti-e egyáltalán ezeket az ágazatokat, vagy sem. Ezál- tal az összefonódás-ellenőrzési rendelet az összefonódás kere- tében összeadódó összes gazdasági és pénzügyi erőforrás meg- határozását részesíti előnyben annak megállapítása céljából, hogy az összefonódás közösségi jelentőségű-e. 7. Ebben az összefüggésben világos, hogy a forgalomnak a lehető legpontosabban kell tükröznie egy ügyletben résztvevő vállal- kozások gazdasági erejét. Ez a rendeltetése az összefonódás- ellenőrzési rendelet 5. cikkében rögzített szabályok sorozatá- nak, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy az eredményül kapott számadatok pontosan tükrözzék a gazdasági realitá- sokat. 8. Az a mód, ahogy a Bizottság az 1. és az 5. cikkben foglaltakat a forgalom nagyságának kiszámítása tekintetében értelmezi, nem érinti az Európai Közösségek Bírósága vagy Elsőfokú Bírósága által adható értelmezést. I. A FORGALOM „SZÁMVITELI” MEGHATÁROZÁSA 4. Mint ilyenek, a küszöbértékek a joghatóság megállapítását célozzák; nem céljuk az összefonódásban részt vevő felek piaci pozíciójának, vagy a művelet hatásának felmérése. Ennek során nem csak az összefonódásban közvetlenül érintett for- galmat és erőforrásokat, hanem a felek tevékenységének összes területén képződő forgalmat és az erre fordított erőforrásokat veszik figyelembe. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke a „közösségi léptékű” összefonódás meghatározásához szükséges küszöbértékeket rögzíti, míg az 5. cikk a forgalom kiszámításának módját ismerteti. 5. Az a tény, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikké- ben a küszöbértékek kifejezetten mennyiségi jellegűek – mivel ezeket kifejezetten a forgalom nagyságának kiszámítása 1. A forgalom mint az üzleti tevékenység tükre 1. 1. A forgalom fogalma 9. A forgalomnak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cik- kében alkalmazott fogalma kifejezetten „a termékek értékesí- téséből és szolgáltatások nyújtásából származó bevételekre” vonatkozik. Ennélfogva az értékesítés, mint a vállalkozás tevékenységét tükröző mutató, lényeges kritériuma a forga- lom kiszámításának, akár termékértékesítési, akár szolgáltató 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 217 tevékenységről legyen szó. Az „értékesítésből befolyt össze- gek” általában az „értékesítés árbevétele” tétel alatt jelennek meg a vállalkozások pénzügyi kimutatásaiban. ezért az megjelenik az árban (1). Például a valamely termék fogyasztásához nyújtott támogatás lehetővé teszi, hogy a gyártó magasabb áron értékesítse termékét, mint amekkorát a fogyasztók ténylegesen fizetnek érte. 10. Termékek esetében a forgalom minden nehézség nélkül meg- határozható, nevezetesen a tulajdonjog átruházásával járó minden egyes kereskedelmi aktus azonosításával. 11. A szolgáltatások esetében a forgalom nagyságának kiszámí- tásánál figyelembe veendő tényezők már lényegesen bonyo- lultabbak, mivel a kereskedelmi aktus „érték” átruházását fog- lalja magába. 12. Általában véve a forgalom kiszámításának módja a szolgál- tatások esetében sem különbözik a termékek esetében alkal- mazott módszertől: a Bizottság az értékesítés árbevételének teljes összegét veszi figyelembe. Amennyiben a teljesített szolgáltatást közvetlenül a szolgáltató értékesíti a vevőnek, úgy az érintett vállalkozás forgalmát a legutóbbi pénzügyi évben értékesített szolgáltatásokból származó bevétel teljes összege képezi. 13. A szolgáltató ágazat összetett jellege miatt ezt az általános elvet minden esetben a teljesített szolgáltatás konkrét feltéte- leihez kell igazítani. Így egyes tevékenységi ágazatokban (pél- dául az idegenforgalom és a reklámipar terén) a szolgáltatást más szállítók közvetítésével értékesítik. Az ilyen ágazatok sokszínűsége miatt számtalan különböző helyzet állhat elő. Például előfordulhat, hogy egy közvetítőként eljáró szolgál- tató vállalkozás forgalma egyedül a kapott jutalékok össze- géből tevődik össze. 14. Hasonlóképpen, a forgalom nagyságának kiszámítása sok más területen is technikai problémákba ütközhet, például a hitelezés, a pénzügyi szolgáltatások és a biztosítás területén, amelyeket a III. szakasz érint. 1. 2. Szokásos tevékenység 17. A szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság a vállalkozás- nak azokat a szokásos tevékenységeit vizsgálja, amelyek a szolgáltatások teljesítéséhez szükséges erőforrások előterem- tésében vesznek részt. A Bizottság az Accor/Wagons-Lits ügyben (2) hozott határozatában úgy döntött, hogy figyelembe veszi a Wagons-Lits eredménykimutatásában sze- replő „egyéb működési bevételek” tételt. A Bizottság úgy vél- te, hogy ennek a tételnek az elemei – amelyek között bizo- nyos, a gépjármű-kölcsönzésből származó bevételek is szerepeltek – a Wagons-Lits termékértékesítése és szolgálta- tásai nyomán keletkeztek, így azok a cég szokásos tevékeny- ségének részét képezik. 2. „Nettó” forgalom 18. A figyelembe veendő forgalom a rendeletben meghatározott néhány tétel levonása nyomán kapott „nettó” forgalom. A Bizottság célja olyan módon korrigálni a forgalmat, hogy annak alapján meg tudja ítélni a vállalkozás tényleges gazda- sági súlyát. 2. 1. Árengedmények és adók levonása 19. Az 5. cikk (1) bekezdése rendelkezik az „értékesítési árenged- mények, a hozzáadottérték-adó és a forgalomhoz közvetle- nül kapcsolódó egyéb adók levonásáról”. A levonások így üzleti elemekhez (az értékesítés árbevételének terhére nyúj- tott engedmény) és adóelemekhez (hozzáadottérték-adó és a forgalomhoz közvetlenül kapcsolódó egyéb adók) kapcso- lódnak. 15. Az 5. cikk (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a forgalom nagyságának kiszámítása során figyelembe veendő összegek feleljenek meg az érintett vállalkozások „szokásos tevékeny- ségének”. 20. Az „értékesítési árengedmények” fogalmát úgy kell értel- mezni, mint amelybe beletartozik a vállalkozások által az ügyfeleikkel tárgyalások során nyújtott összes olyan mennyiségi és egyéb árengedmény, amely az értékesítés árbevételét közvetlenül befolyásolja. folytatott üzleti 16. A köztestületek által a vállalkozásoknak nyújtott támogatá- sok vonatkozásában az érintett vállalkozás szokásos tevé- kenységi körén belül az összes tevékenységhez nyújtott támogatásnak feltétlenül szerepelnie kell a forgalom nagysá- gának kiszámításában minden olyan esetben, amikor maga a vállalkozás kapja a támogatást, és a támogatás közvetlenül kapcsolódik a termékeknek és szolgáltatásoknak a vállalako- zás részéről történő értékesítéséhez, illetve teljesítéséhez, és (1) Lásd a IV/M. 156 sz ügyet – Cereol/Continentale Italiana, 1991. november 27. Ebben az ügyben a Bizottság kizárta a forgalom nagy- ságának kiszámításából a Közösség által nyújtott támogatást, mivel azt nem azzal a szándékkal adták, hogy az összefonódásban érintett valamelyik vállalkozás által gyártott termékek eladását támogassák, hanem azért, hogy a termény darálására szakosodott vállalkozás által felhasznált alapanyagok (gabona) termelőinek nyújtsanak támogatást. IV/M. 126 sz. ügy – Accor/Wagons-Lits, 1992. április 28. (2) 218 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 21. Az adók levonását illetően az összefonódás-ellenőrzési ren- delet a hozzáadottérték-adót és a „forgalomhoz közvetlenül kapcsolódó egyéb adókat” említ. Ami az hozzáadottérték- adót illeti, ennek levonása általában semmilyen gondot nem jelent. A „forgalomhoz közvetlenül kapcsolódó adók” fogalma egyértelmű hivatkozás a közvetett adózásra, hiszen az közvetlenül a forgalomhoz kapcsolódik. Ilyenek többek között a szeszesitalokra kivetett adók. 25. E rendelkezés azt mutatja, hogy mivel az ügyletet megelőző napon lezárult évre vonatkozólag általában nem állnak ren- delkezésre auditált pénzügyi beszámolók, az adott vállalko- zás egész évi tevékenységének időben legközelebbi bemuta- tását a legutóbbi pénzügyi év forgalmi adatai nyújtják. 2. 2. A „belső” forgalom levonása 22. Az 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdése leszögezi, hogy „az érintett vállalkozás összevont forgalma nem tartalmazza termékek értékesítését, illetve szolgáltatások teljesítését a (4) bekezdésben említett vállalkozások között”, vagyis azok között, amelyek kapcsolódnak az érintett vállalkozáshoz (itt alapvetően anya- és leányvállalatokról van szó). 26. A Bizottság igyekszik a rendelkezésre álló legpontosabb és leghitelesebb számadatok alapján eljárni. Ezért a Bizottság rendszerint auditált vagy más lezárt pénzügyi beszámolókat vesz alapul. Azonban bizonyos esetekben – amikor jelentős különbségek vannak a Közösség és valamelyik közösségen kívüli ország számviteli előírásai között – a Bizottság szük- ségesnek tarthatja az ilyen pénzügyi beszámolóknak a közös- ségi előírások szerinti átalakítását a forgalom tekintetében. Kivételes körülményektől eltekintve semmi esetre sem támaszkodik a vállalkozások vezetése által készített vagy egyéb ideiglenes beszámolókra (lásd a következő bekezdést). Ha az összefonódás az év első hónapjaiban megy végbe, és a legutolsó pénzügyi évre vonatkozó auditált pénzügyi beszá- molók még nem állnak rendelkezésre, akkor az azt megelőző pénzügyi év számadatait kell figyelembe venni. Ahol jelentős eltérés mutatkozik a két évre vonatkozó pénzügyi beszámo- lók között, és a legutóbbi évek vonatkozó végső előzetes ada- tok rendelkezésre állnak, a Bizottság dönthet úgy, hogy eze- ket az előzetes adatokat veszi figyelembe. 23. A cél a csoporton belül lebonyolított gazdasági ügyletek bevételeinek kiiktatása, és ilyen módon az egyes jogi szemé- lyek valóságos gazdasági súlyának figyelembevétele. Így az figyelembe vett összefonódás-ellenőrzési „összegek” csak azokat az ügyleteket tükrözik, amelyek egy- részről a vállalkozások csoportja, másrészről pedig harmadik személyek között jönnek létre. rendelet által 3. A forgalom kiszámításának szabályai a különféle típusú műveletek esetében valódi milyen 27. A 26. pontban foglaltak ellenére az auditált pénzügyi beszá- molók fordulónapját követően megvalósult beszerzések, illetve értékesítések figyelembevételére mindig kell kiigazítást tenni. Erre akkor van szükség, ha meg kell határozni, hogy az erőforrások összefonódásban koncentrálódnak. Így ha egy vállalkozás az összefonódást lét- rehozó végleges megállapodás aláírása, nyilvános pályázat bejelentése, vagy irányítást megalapozó részesedés megszer- zése előtt bármikor értékesíti valamely üzletrészét, vagy ha egy ilyen értékesítés vagy leállítás a művelet előfeltétele (1), akkor a forgalom ennek az üzletrésznek betudható részét le kell vonni a bejelentésre kötelezett félnek a legutóbbi audi- tált pénzügyi beszámolójában kimutatott forgalmából. Ennek fordítottja is igaz: a legutóbbi auditált pénzügyi beszámolók elkészültét követően irányítás alá vont eszközöknek betud- ható forgalmat a bejelentés céljára hozzá kell adni a vállalko- zás forgalmához. 3. 1. Általános szabály 24. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (1) bekez- dése szerint az összevont forgalom azokat a bevételeket fog- lalja magába, amelyekhez az érintett vállalkozások termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása során az előző pénzü- gyi évben jutottak. Az alapelv így minden érintett vállalko- zás tekintetében az, hogy a figyelembe veendő forgalom az ügylet időpontjához legközelebbi pénzügyi év forgalma. 28. Azokat az egyéb tényezőket, amelyek ideiglenesen befolyá- solhatják a forgalom alakulását – például az ügyletet mege- lőző időszakban a termék rendelésállományának csökkené- sét, vagy a termelési folyamat lelassulását – a forgalom nagyságának kiszámításánál nem veszik figyelembe. Az irányadó éves beszámolót e tényezők beépítésével nem helyesbítik. (1) Lásd az Elsőfokú Bíróság ítéletét a T-3/93 sz. ügyben, Air France kontra Bizottság, [1994] EBHT II-21. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 219 29. Ami a forgalom földrajzi megoszlását illeti, mivel az auditált pénzügyi beszámolók gyakran nem tartalmazzák a forgalom- nak az összefonódás-ellenőrzési rendeletben előírt földrajzi bontását, a Bizottság a vállalkozások által az összefonódás- ellenőrzési rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében megállapí- tott szabállyal összhangban kimutatott leghitelesebb rendel- kezésre álló számadatokra fog támaszkodni (lásd a II. 1. szakaszt). 3. 2. Vállalkozások részeinek felvásárlása 34. Ez a rendelkezés gyakorlati értelemben azt jelenti, hogy amennyiben „A” vállalkozás megvásárolja „B” vállalkozás egy leányvállalatát, amelyre „B” vállalkozás összes tevékenységé- nek 50 %-a jut, majd egy évvel később megvásárolja a másik leányvállalatot („B” fennmaradó 50 %-át), úgy a két ügylet egyetlen ügyletnek számít majd. Ha feltételezzük, hogy mind- egyik leányvállalat csak 200 millió ECU-nek megfelelő for- galmat bonyolított le a Közösségben, akkor az első ügylet csak abban az esetben volna bejelentésköteles, ha a művelet megfelelne az 1. cikk (3) bekezdésében megállapított feltéte- leknek. Mivel azonban a második ügyletre a kétéves idősza- kon belül kerül sor, a két ügyletet egyetlen ügyletként kell bejelenteni akkor, amikor a második ügyletre sor kerül. 30. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (2) bekez- dése előírja, hogy „ha az összefonódás egy vagy több vállal- kozás részének megszerzésében valósul meg, akár önálló jogi személyek ezek a részek, akár nem, csak az ügylet által érin- tett részekhez kapcsolódó forgalmat kell figyelembe venni az eladó vagy az eladók tekintetében”. 35. A rendelkezés jelentősége abban áll, hogy az előző (két éven belül megvalósult) ügyletek azzal az utolsó ügylettel válnak bejelentéskötelessé, amellyel a küszöbértékekre vonatkozó feltételek halmozottan teljesülnek. 31. Ez a rendelkezés leszögezi, hogy amennyiben a felvásárló nem vásárol meg egy egész vállalkozáscsoportot, hanem annak csak valamelyik vállalkozását, vagy annak valamely részét veszi meg – legyen az leányvállalat, vagy sem –, a for- galom nagyságának kiszámításában csak a megvásárolt rész forgalmát kell figyelembe venni. Bár az eladó, mint egységes egész (az összes leányvállalatával együtt) jogi értelemben elengedhetetlen résztvevője az ügyletnek – hiszen nélküle az adásvételi megállapodás nem jöhet létre –, a megállapodás létrejöttét követően az eladó szerepvállalása tulajdonképpen befejeződik. Az ügylet piacra gyakorolt lehetséges hatása csak a vagyonátruházás tárgyát képező gazdasági és pénzügyi erő- forrásoknak a felvásárló hasonló erőforrásaival történő összekapcsolódásától és nem a továbbra is önálló eladó meg- maradt működési területétől függ. 3. 3. Időben elosztott műveletek 32. Időnként előfordul, hogy bizonyos egymást követő ügyletek csupán egy azonos felek közötti tágabb stratégia lépései. Az egyes ügyletek önmagukban való vizsgálata – akárcsak a hatáskör megállapítása céljából is – a gazdasági realitás figyel- men kívül hagyását jelentheti. Ugyanakkor míg az időben elosztott műveletek egy részét esetleg azért bonyolítják le ilyen módon, mert így jobban megfelel a felek igényeinek, addig más ügyletek esetében azért alkalmazzák ezt a megol- dást, hogy megkerüljék az összefonódás-ellenőrzési rendelet alkalmazását. 33. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet előre felmérte ezeket a forgatókönyveket az 5. cikk (2) bekezdésének második albe- kezdésében, úgy rendelkezve, hogy „az első albekezdés sze- rinti két vagy több ügyletet, amely ugyanazon személyek vagy vállalkozások között két éven belül valósul meg, az utolsó ügylet időpontjában megvalósuló egyetlen összefonó- dásnak kell tekinteni”. 3. 4. Csoportok forgalma 36. Amennyiben egy, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke szerinti összefonódásban érintett vállalkozás (1) vala- mely vállalkozáscsoporthoz tartozik, úgy annak megállapítá- sánál, hogy a küszöbértékeket elérték-e, a csoport egészének forgalmát kell figyelembe venni. A cél itt is az, hogy a tevé- kenységen keresztül összevont gazdasági erőforrások teljes volumenét ragadják meg. 37. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet nem határozza meg elvont módon a vállalkozáscsoport fogalmát, de kifejezetten azzal foglalkozik, hogy jogosultak-e a vállalkozások az érin- tett vállalkozás ügyeinek vitelére, hogy ennek alapján meg- határozza, hogy az érintett vállalkozáshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó vállalkozások közül melyek tekinten- dők vele azonos csoportba tartozónak. 38. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (4) bekez- dése az alábbiak szerint rendelkezik: „ A (2) bekezdés sérelme nélkül, az 1. cikk (2) és (3) bekez- dése értelmében valamely érintett vállalkozás teljes forgalmát úgy kell kiszámítani, hogy a következők forgalmát összegez- zük: (1) Lásd a Bizottságnak az érintett vállalkozások fogalmáról szóló köz- leményét. 220 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet a) az érintett vállalkozás; a: Az érintett vállalkozás b) azon vállalkozások, amelyekben az érintett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve: b: Leányvállalatai és azok saját leányvállalatai (b1 és b2) – a tőkének vagy a vállalkozás eszközeinek több mint felét birtokolja, vagy c: Anyavállalatai és azok saját anyavállalatai (c1) – módjában áll a szavazati jogok több mint felét gyako- rolni, vagy – módjában áll a felügyelő bizottság, az igazgató tanács vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületek tagjai- nak több mint felét kinevezni, vagy – jogosult a vállalkozás ügyeit irányítani; c) azon vállalkozások, amelyek egy érintett vállalkozásban a b) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendel- keznek; d) azon vállalkozások, amelyekben egy, a c) pontban emlí- tett vállalkozás a b) pontban felsorolt jogokkal vagy hatás- körökkel rendelkezik; e) azon vállalkozások, amelyekben két vagy több, az a)–d) pontban említett vállalkozás közösen rendelkezik a b) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel. ” Ez azt jelenti, hogy az ügyletben közvetlenül részt vevő vál- lalkozás (a) pont) forgalmába bele kell tartoznia a vállalkozás leányvállalatai (b) pont), anyavállalatai (c) pont), az anyavál- lalatainak egyéb leányvállalatai (d) pont) és a csoporthoz két vagy annál több vállalkozás által közösen irányított bármely egyéb vállalkozás (e) pont) forgalmának. Ez a következő gra- fikus ábrán szemléltethető: Az érintett vállalkozás és annak csoportja: d: Az érintett vállalkozás anyavállalatainak egyéb leányvál- lalatai e: A csoport két (vagy több) vállalkozásának közös irányí- tása alatt álló vállalkozások Megjegyzés: Ezek a betűjelek megegyeznek az 5. cikk (4) bekezdésének vonatkozó pontjaival. Az ábra alapján több megjegyzés fogalmazható meg: 1. Mindaddig, amíg a vizsgálat a b) pontban említett irányí- tás fennállását állapítja meg, az adott leányvállalat összes forgalmát kell figyelembe venni, függetlenül attól, hogy mekkora az irányítást gyakorló vállalkozás tényleges részesedése. A példában az érintett vállalkozás (a) három leányvállalatának (legyen b)) forgalmát kell figyelembe venni. teljes 2. Amennyiben a csoporthoz tartozóként azonosított vállal- kozások valamelyike más vállalkozások fölött is irányítást gyakorol, úgy azok forgalmát is figyelembe kell venni a számításnál. A példában az a) leányvállalatainak egyike (legyen b)) is rendelkezik saját b1 és b2 leányvállalattal. 3. Amennyiben két vagy annál több vállalkozás úgy gyako- rol közös irányítást az érintett vállalkozás a) fölött, hogy az érintett vállalkozás ügyeinek viteléhez mindegyikük egyetértésére szükség van, úgy mindegyik vállalkozás for- galmát figyelembe kell venni (1). A példában az érintett vállalkozás (a) két anyavállalatának (c) forgalmát, és az anyavállalatok saját anyavállalatainak (c1) forgalmát is figyelembe kellene venni. Bár az összefonódás-ellenőrzési rendelet kifejezetten nem tesz említést erről a szabályról azokban az esetekben, amikor az érintett vállalkozás vol- taképpen egy közös vállalat, a szabály érvényessége azon- ban következik az 5. cikk (4) bekezdése c) pontjának szö- vegéből, ahol az anyavállalatokra való utalásnál többes számot használnak. A Bizottság is következetesen ezt az értelmezést alkalmazza. 4. A csoport forgalmából le kell vonni a csoporton belüli értékesítés árbevételének összegét (lásd a 22. pontot). (1) Lásd a Bizottságnak az érintett vállalkozások fogalmáról szóló köz- leményét (26–29. pont). 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 221 39. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet azzal a sajátos forgató- könyvvel is foglalkozik, amely akkor áll elő, amikor egy ügy- letben érintett két vagy több vállalkozás közös irányítást gya- korol egy másik vállalkozás fölött. Az 5. cikk (5) bekezdésének a) pontja értelmében a közös vállalat és az érintett vállalkozások mindegyike, vagy a velük az 5. cikk (4) bekezdése szerint kapcsolatban álló bármely egyéb vállalko- zás között lebonyolított termékértékesítésből vagy szolgálta- tások nyújtásából keletkező forgalmat ki kell zárni. Ennek a szabálynak a célja a kettős beszámítás lehetőségének kizá- rása. A közös vállalat harmadik féllel folytatott tevékenysé- géből származó forgalmat illetően az 5. cikk (5) bekezdésé- nek b) pontja úgy rendelkezik, hogy azt egyenlő arányban kell felosztani az érintett vállalkozások között, ezzel is érzé- keltetve a közös irányítást (1). tartoznak. Például, ha „A” és „B” vállalkozás leányvállalataik- kal együtt összeolvadnak, nem az újonnan létrejött jogi sze- mélyiség, hanem „A” és „B” vállalkozás minősül az érintett vállalkozásnak, ami azt jelenti, hogy a két csoport forgalmát egymástól függetlenül kell meghatározni. 42. Mivel e rendelkezés célja egyszerűen a meglévő csoportok- hoz tartozó gazdasági vállalkozások azonosítása a forgalom nagyságának kiszámításához, a vállalkozás ügyeinek 5. cikk (4) bekezdése szerinti vitelére vonatkozó jog vizsgálata (3) valamelyest eltér a 3. cikk (3) bekezdése szerinti irányítás vizsgálatától, mivel utóbbi a vizsgálat tárgyát képező ügylet- tel megszerzett irányításra vonatkozik. Mivel az előbbi a tényszerű bizonyítékok alapján egyszerűbben és könnyebben bizonyítható, az utóbbi nehezebb feladat, hiszen az irányítás megszerzésének hiányában összefonódás nem jön létre. 40. Az 5. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett elv analó- giájára az érintett vállalkozások és harmadik fél között létre- jött közös vállalatok esetében a Bizottság elfogadott gyakor- lata értelmében a közös vállalatban irányítást biztosító részesedéssel rendelkező vállalkozások forgalmát egyenlő arányban osztják el valamennyi érintett vállalkozás között. Azonban a közös irányítást mindezekben az esetekben bizo- nyítani kell. 3. 5. Állami tulajdonú vállalkozások A gyakorlat azt mutatja, hogy ebben a közleményben lehe- tetlen áttekinteni a közös vállalatok vagy a közös irányítás alatt álló vállalkozások forgalmának kiszámításával kapcso- latos összes lehetséges forgatókönyvet. A kétséges esetek vizsgálatánál mindig elsőbbséget kell élvezniük azoknak az általános elveknek, amelyek a kettős beszámítás elkerülésére, valamint az ügyletben résztvevő vállalkozások gazdasági ere- jének lehető legpontosabb megjelenítésére vonatkoznak. (2) 41. Meg kell jegyezni, hogy az 5. cikk (4) bekezdése nem vonat- kozik az összefonódás következményeként létrejött új struk- túrákra, hanem csak az ügylet időpontjában már létező cso- portokra, vállalkozáscsoportokra, amelyekhez az egyes, a művelet által érintett vállalkozások azokra vagyis a közötti diszkrimináció megelőzése 43. Miközben az 5. cikk (4) bekezdése azt a módszert rögzíti, amellyel a forgalom nagyságának kiszámítása céljából meg- határozható az a gazdasági csoportosulás, amelyhez egy érin- tett vállalkozás tartozik, addig a fenti bekezdést az állami tulajdonú vállalatok vonatkozásában a 4064/89/EGK rende- let (12) preambulumbekezdésével együtt kell értelmezni. A preambulumbekezdés leszögezi, hogy az állami és a magán- szféra érdekében figyelembe kell venni az „a független döntési jogkörrel ren- delkező gazdasági egységeket alkotó vállalkozásokat, függet- lenül attól, hogy tőkéjüket milyen módon birtokolják, illetve milyen igazgatási felügyeleti szabályok vonatkoznak rájuk”. Az a puszta tény, hogy két vállalkozás állami tulajdonban van, még nem jelenti automatikusan azt, hogy ezek az 5. cikk szerinti értelemben vett csoport részei. Inkább azt kell mér- legelni, hogy elégséges indokok támasztják-e alá azt a véle- kedést, hogy mindegyik vállalkozás független gazdasági egy- ségnek minősül. (1) Például „A” és „B” vállalkozás alapít egy „C” közös vállalatot. A két anyavállalat ezzel egyidejűleg közös ellenőrzést gyakorol „D” vállal- kozás fölött, bár „A” részesedése 60 %, „B” részesedése pedig 40 %. Amennyiben meg kell határozni „A” és „B” forgalmát „C” alapításának időpontjában, „D” harmadik felekkel lebonyolított forgalmát egyenlő arányban kell felosztani „A” és „B” között. (2) Lásd például a IV/M. 806 sz. ügyet – BA/TAT, 1996. augusztus 26. 44. Ha tehát egy állami tulajdonú vállalkozás nem tartozik vala- mely nagy ipari holdingtársaságnak és nem tárgya a más, álla- milag irányított holdingokkal folytatott koordinációknak,ak- kor ezt az állami vállalkozást az 5. cikk alkalmazásában független csoportként kell kezelni, és az adott állam tulajdo- nában álló más vállalkozások forgalmát nem kell figyelembe (3) Lásd például a IV/M. 126 sz. ügyet – Accor/Wagons-Lits, 1992. ápri- lis 28. , és a IV/M. 940 sz. ügyet – UBS/Mister Minit, 1997. július 9. 222 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet venni. Amennyiben azonban egy tagállam részesedései hol- dingtársaságokban összpontosulnak, vagy együttesen keze- lik őket, vagy ahol egyéb okoknál fogva egyértelműen kide- rül, hogy az állami tulajdonú vállalkozások „önálló döntési jogkörrel rendelkező gazdasági egység” részét képezik, ott az említett vállalkozások forgalmát az 5. cikk alkalmazásában az érintett vállalkozás csoportja által lebonyolított forgalom részeként kell kezelni. egyetlen helyen vásárolta meg – mondjuk Párizsban, Berlin- ben vagy Madridban. Ez a megállapítás az olyan szolgáltatá- sok esetében is igaz, amelyeknél különválasztható a szolgál- tatás megvásárlása annak teljesítésétől. Például csomagtúrák esetében az utazási irodák versenye helyi jellegű, ugyanúgy, mint a kiskereskedelemben, akkor is, ha a szolgáltatás telje- sítésére több, tőle távol eső helyen kerülhet sor. Ez a forga- lom azonban helyben keletkezik, és nem az üdülés helyszí- nén. II. A FORGALOM FÖLDRAJZI MEGOSZLÁSA 1. Általános szabály 45. Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és az 1. cikk (3) eltérő bekezdésének a) pontjában meghatározottaktól küszöbértékek olyan esetek kiválasztására szolgálnak, ame- lyeknél a Közösségen belüli forgalom nagysága elegendő ahhoz, hogy közösségi jelentőségűnek minősüljenek, és ame- lyek elsősorban határokon átnyúló jellegűek. Ehhez szükség van a forgalom földrajzi megoszlására. Az 5. cikk (1) bekez- désének második albekezdése úgy rendelkezik, hogy a forga- lom helyét a vevőknek az ügylet idején fennálló elhelyezke- dése határozza meg: „A Közösségen és a tagállamon belüli forgalom az esettől füg- gően a Közösségen vagy a tagállamon belüli vállalkozások- nak vagy fogyasztóknak értékesített termékeket és teljesített szolgáltatásokat foglalja magában. ” 46. Az „értékesített termékek” és a „teljesített szolgáltatások” fogalmának említése nem arra szolgál, hogy az áruk és szol- gáltatások között aszerint tegyen különbséget, hogy az áruk esetében hol történik az értékesítés, a szolgáltatások esetében pedig a teljesítés (ami eltérhet a szolgáltatások értékesítésé- nek helyétől). A forgalmat mindkét esetben ahhoz a helyhez kell kapcsolni, ahol a vevő található, mivel az esetek többsé- gében ez az a hely, ahol az üzletet megkötötték, ahol a szó- ban forgó szállító tekintetében a forgalom megvalósult, és a lehetséges szállítók közötti piaci versenyre sor került (1). Az 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdése nem arra helyezi a hangsúlyt, hogy hol veszik igénybe az árut, illetve szolgáltatást, vagy hol keletkezik az áru, illetve szolgáltatás haszna. Egy olyan mobil áru esetében, mint amilyen egy gép- jármű is, a vevő egész Európát bejárhatja vele, azonban csak (1) Ha a vevő székhelye az áruk vagy a szolgáltatások megvásárlásának idején más volt, mint az a hely, ahol később a számla kiállítása meg- történt, akkor a forgalmat az előbbihez kell kapcsolni. 47. Ez arra az esetre is vonatkozik, amikor egy multinacionális társaság az egész Közösségre kiterjedő vásárlási stratégiával rendelkezik, és valamely áru vagy szolgáltatás iránti igényét egyetlen helyről elégíti ki. Az a tény, hogy az alkatrészeket ezt követően a legkülönbözőbb helyeken, több tagállam terü- letén működő tíz különféle üzemben használják fel, nem vál- toztat azon a tényen, hogy valamely, a csoporthoz nem tar- tozó vállalkozással lebonyolított ügyletre egyetlen országban került sor. Az ezt követő elosztás más helyekre kifejezetten az érintett társaság belső ügye. 48. Bizonyos ágazatokban azonban nagyon konkrét problémák merülnek fel a forgalom földrajzi megosztása tekintetében (lásd a III. szakaszt). 2. A forgalom átszámítása ECU-re 49. A forgalmi adatok ECU-re történő átszámítása során nagy körültekintéssel kell megválasztani az átszámítási árfolyamot. Egy vállalkozás éves forgalmát az érintett tizenkét hónapra vonatkozó átlagos árfolyamon kell átszámítani. Ezt az átla- gárfolyamot a Bizottságtól lehet beszerezni. Az auditált éves forgalmi számadatokat nem kell negyedéves, havi vagy heti értékesítési részadatokra bontani, majd külön-külön átszámí- tani ezeket a megfelelő átlagos negyedéves, havi vagy heti árfolyamokon úgy, hogy majd az ECU számadatok összea- dásával kapjuk meg az éves összeget. 50. Amennyiben egy vállalkozás többféle pénznemben értékesíti termékeit, az eljárás nem különbözik a fentiektől. A vállalko- zás auditált összevont (konszolidált) beszámolóiban a vállal- kozás elszámolási pénznemében meghatározott teljes forgal- mat a tizenkét hónap átlagos árfolyamán kell átszámítani ECU-re. A helyi valutában keletkezett értékesítési árbevételt nem kell közvetlenül ECU-re váltani, hiszen ezek a számada- tok nem a vállalkozás auditált összevont (konszolidált) beszá- molóiból származnak. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 223 III. HITEL- ÉS EGYÉB PÉNZINTÉZETEK ÉS BIZTOSÍTÓTÁRSA- – garancia- és kötelezettségvállalások, SÁGOK 1. Fogalommeghatározások 51. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet hivatalosan elfogadja a banki és biztosítási tevékenység sajátos jellegét és olyan különleges rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az említett ágazatok forgalmának kiszámítására vonatkoznak (1). Bár az összefonódás-ellenőrzési rendelet az 5. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti értelemben vett „hitelintézetek és más pénzintézetek” fogalom meghatározását nem adja meg, a Bizottság a gyakorlatban következetesen alkalmazza az első és második banki irányelvben megfogalmazott meghatározá- sokat: – „A hitelintézet olyan vállalkozás, amelynek tevékenysége abból áll, hogy betéteket vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközöket gyűjt a nagyközönségtől és hiteleket nyújt saját számlára (2)”. – „A pénzintézet olyan, a hitelintézettől eltérő vállalkozás, amelynek alaptevékenysége részesedések megszerzése, vagy a melléklet 2–12. pontjában felsorolt egy vagy több tevékenység végzése (3)”. 52. A „pénzintézet” fenti meghatározásából egyértelműen kide- rül, hogy egyrészt a holdingtársaságokat, másrészt a fent említett melléklet 2–12. pontjában kifejezetten megemlített egy vagy több tevékenységet rendszeres alaptevékenységként végző vállalkozásokat az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében vett pénzintéze- teknek kell tekinteni. Az alábbi tevékenységek tartoznak ide: – hitelezés (többek között fogyasztási hitel, jelzáloghitel, faktoring, ………………………………………………), – pénzügyi lízing, – pénzátutalási szolgáltatások, – pénzpiaci eszközök, deviza, határidős és opciós ügyletek, árfolyam és kamatláb eszközök, valamint átruházható értékpapírok saját számlás és megbízásos kereskedelme, – részvétel részvénykibocsátásokban és az ilyen kibocsátá- sokhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtása, – tanácsadás vállalkozások részére a tőkeszerkezetről, ága- zati stratégiáról és egyéb kapcsolódó kérdésekről, vala- mint összefonódásokra, továbbá vállalkozások megvásár- lására vonatkozó tanácsadás és szolgáltatások, – pénzügynöki tevékenység, – portfolió-kezelés és tanácsadás, – értéktári szolgáltatások és értékpapírok kezelése. 2. A forgalom kiszámítása 53. A hitel- és más pénzintézetek, valamint a biztosítótársaságok forgalmának kiszámításánál alkalmazott módszereket az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (3) bekezdése tartalmazza. E szakasz célja azoknak a pótlólagos kérdések- nek a megválaszolása, amelyek a fentiekben felsorolt vállal- kozások forgalmának kiszámítása vonatkozásában az összefonódás-ellenőrzési rendelet alkalmazásának első évei- ben merültek fel. 2. 1. Hitel- és pénzintézetek (a pénzügyi holdingtársaságok kivé- telével) – fizetési eszközök (hitelkártyák, utazási csekkek és bank- váltók) kibocsátása és kezelése, 2. 1. 1. Általános rész (1) Lásd az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (3) bekezdését. (2) A hitelintézetek tevékenységének megkezdésére és folytatására vonat- kozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehango- lásáról szóló, 1977. december 12-i 77/780/EGK első tanácsi irányelv 1. cikke (HL L 322. , 1977. 12. 17. , 30. o. ). (3) A hitelintézetek létesítésére, üzleti tevékenységének megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendel- kezések összehangolásáról szóló, 1989. december 15-i 89/646/EGK irányelv 1. cikkének (6) bekezdése (HL L 386. , második tanácsi 1989. 12. 30. , 1. o. ). 54. A hitelintézetek és egyéb pénzintézetek világméretű forgal- mának meghatározása során a banktevékenységből származó jövedelem kritériumának alkalmazása általában nem okoz nehézséget. Nehézségek a Közösségen és az egyes tagállamo- kon belül keletkezett forgalom meghatározása során merül- hetnek fel. Itt a megfelelő kritérium a fiók vagy részleg szék- helye, amint arról az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében az a) pont v. alpontjának máso- dik albekezdése rendelkezik. 224 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 2. 1. 2. Lízingtársaságok forgalma 55. Alapvető különbséget kell tenni a pénzügyi és az operatív lízing között. A finanszírozó lízingek alapvetően hosszabb időszakra szólnak, mint az operatív lízingek, és a lízingszer- ződésben rögzített elővásárlási opció érvényesítésével a lízing tartamának lejártakor a tulajdonjogot általában átruházzák a bérlőre. Ezzel szemben az operatív lízing alapján a lízing tar- tamának lejártával a tulajdonjogot nem ruházzák át a lízingbe vevőre, és a karbantartás, a javítás és a biztosítás költségeit a lízingdíj tartalmazza. Ennek megfelelően a finanszírozó lízing kölcsönként működik, amelyet a lízingbe adó nyújt a lízingbe vevőnek egy adott eszköz megvásárlásához. Egy finanszírozó lízinggel foglalkozó társaság ilyen módon az 5. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében pénzintézetnek minősül, és forgalmát a hitel- és más pénzintézetek forgalmának meg- határozására vonatkozó sajátos szabályok alkalmazásával kell megállapítani. Tekintettel arra, hogy az operatív lízing- tevékenységnek nincs ilyen kölcsönt nyújtó funkciója, ezért azt nem lehet pénzintézet által végzett tevékenységnek – leg- alábbis elsődleges tevékenységnek – minősíteni, így itt a for- galom meghatározásának az 5. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabályait kell alkalmazni (1). 2. 2. Biztosítótársaságok 2. 2. 1. Lekötött bruttó biztosítási díjak 56. A lekötött bruttó biztosítási díjak a biztosítótársaságok for- galmának mértékeként való alkalmazása az összefonódás- ellenőrzési rendelet 5. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt meghatározás ellenére további kérdéseket vet fel. Az alábbi tisztázó megjegyzések szükségesek: – a lekötött „bruttó” biztosítási díj a befolyt biztosítási díjak összege (amely tartalmazhatja a viszontbiztosítási biztosítótársaság díjakat, amennyiben érintett az viszontbiztosítással is foglalkozik). A kimenő viszontbiz- tosítási díjak, azaz az érintett vállalkozások által a viszont- biztosítási fedezet fejében kifizetett és kifizetendő össze- gek már szerepelnek az összefonódás-ellenőrzési rendelet szerinti lekötött bruttó biztosítási díjak között, – ahol a „biztosítási díjak” fogalmat használják [lekötött bruttó biztosítási díjak, nettó (befolyt) biztosítási díjak, kifizetett viszontbiztosítási díjak stb. ], ott ezek a díjak nem csak a mérlegelés tárgyát képező pénzügyi év folya- mán létrehozott új biztosítási szerződésekre vonatkoz- nak, hanem beletartoznak az előző években létrejött és a figyelembe vett időszakban még hatályos biztosítási szer- ződések díjai is. 2. 2. 2. Biztosítótársaságok befektetései 57. Ahhoz, hogy legyen elegendő tartalék a kárigények kifizeté- séhez, az intézményi befektetőnek minősülő biztosítási vál- lalkozások általában hatalmas befektetési portfolióval rendel- keznek részvényben, kamatozó értékpapírban, földben és egyéb ingatlanban, továbbá más eszközökben, amelyekből származó éves jövedelem nem minősül a biztosítótársaságok forgalmának. 58. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet alkalmazását illetően alapvető különbséget kell tenni a befektetések között, a kife- jezetten pénzügyi befektetéseknél a biztosítási vállalkozás nem vesz részt azoknak a vállalkozásoknak a vezetésében, amelybe befektetett, ezzel szemben azoknál a befektetések- nél, ahol a befektető-társaság irányításhoz jut a befektetés- ként kiválasztott vállalkozásban, a biztosítótársaság megha- tározó befolyást gyakorol az érintett leányvállalat vagy kapcsolt vállalkozás tevékenységére. Ez utóbbi esetekre vonatkozik az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (4) bekezdése, és a leányvállalat vagy kapcsolt vállalkozás for- galmát az összefonódás-ellenőrzési rendeletben megállapított küszöbértékek túllépésének meghatározása céljából hozzá kell adni a biztosítási vállalkozás forgalmához (2). (1) Lásd a IV/M. 234 sz. ügyet – GECC/Avis Lease, 1992. július 15. (2) Lásd a IV/M. 018 ügyet – AG/AMEV, 1990. november 21. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2. 3. Pénzügyi holdingok (1) 59. A pénzügyi holdingtársaság pénzintézetnek minősül, ezért forgalmának kiszámítása során a hitel- és pénzintézetek for- galmának kiszámításához az 5. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított kritériumokat kell követni. Mivel azonban egy pénzügyi holding fő célja egyéb vállalkozá- sokban való részesedés megszerzése és igazgatása, az 5. cikk (4) bekezdése (a biztosítótársaságokhoz hasonlóan) azokra a részesedésekre is vonatkozik, amelyek lehetővé teszik, hogy a holdingtársaság érvényre juttassa meghatározó befolyását a szóban forgó vállalkozások üzleti magatartása felett. Ennek megfelelően egy pénzügyi holding forgalmát alapvetően az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban kell meghatározni, de szükség lehet az 5. cikk (4) bekezdésében meghatározott kategóriákhoz tartozó vállalkozások [„az 5. cikk (4) bekez- dése szerinti vállalkozások”] forgalmának hozzáadására is. A gyakorlatban mindenekelőtt a pénzügyi holdingtársaság (nem konszolidált) forgalmát kell figyelembe venni. Ehhez kell hozzáadni az 5. cikk (4) bekezdése szerinti társaságok forgalmát, ugyanakkor le kell vonni az említett társaságok által a pénzügyi holdingtársaságoknak kifizetett osztalékok és egyéb jövedelem összegét. Az alábbiakban egy példán szem- léltetjük ezt a számítási módot:. 1. 2. Pénzügyi tevékenységekből származó forgalom [nem összevont (konszolidált) eredménykimu- tatásból] Az 5. cikk (4) bekezdése szerinti biztosítótársa- ságokhoz kapcsolt forgalom (lekötött bruttó biztosítási díjak) millió ECU: 3 000 300 3. 4. 5. A 5. cikk (4) bekezdése szerinti ipari vállalko- zások forgalma A 2. és 3. pontban említett, 5. cikk (4) bekez- dése szerinti vállalkozásoktól származó oszta- lék és egyéb jövedelem levonása A pénzügyi holdingnak és csoportjának teljes forgalma 225 2 000 (200) 5 100 60. Az ilyen számításoknál előfordulhat, egymástól eltérő szám- viteli szabályokat kell figyelembe venni, különösen az össze- vont (konszolidált) beszámolók készítésére vonatkozóan, amelyek a Közösségben bizonyos mértékben összehangoltak, de nem azonosak. Ez a megfontolás az összefonódás- ellenőrzési rendelet által érintett összes típusú vállalkozásra érvényes ugyan, de különösen fontos a pénzügyi holdingtár- saságok esetében (2), ahol az irányított vállalkozások száma és sokfélesége és a holding által leányvállalatai, kapcsolt vál- lalkozásai és egyéb olyan vállalkozások fölött gyakorolt irá- nyítás mértéke, amelyekben részesedéssel rendelkezik, gon- dos vizsgálatot igényel. 61. A pénzügyi holdingtársaságok forgalmának kiszámítása a gyakorlatban esetenként rendkívül megterhelő feladat. Ezért ennek a módszernek a szigorú és részletes alkalmazása csak azokban az ügyekben indokolt, ahol egy pénzügyi holding- társaság forgalma vélhetően közelít az összefonódás- ellenőrzési rendeletben megállapított küszöbértékekhez; más esetekben nyilvánvaló lehet, hogy a forgalom messze esik az összefonódás-ellenőrzési rendelet küszöbértékeitől, ezért a közzétett pénzügyi beszámolók alkalmasak a joghatóság megállapítására. (1) Ebben a bekezdésben a pénzügyi holdingtársaságok vonatkozásában megfogalmazott elvek bizonyos mértékben a befektetési alapkezelő társaságokra is alkalmazhatók. (2) Ld. a IV/M. 166 sz. ügyet – Torras/Sarrió, 1992. február 24. , a IV/M. 213 ügyet – Hongkong és Shanghai Bank/Midland, 1992. május 21. és IV/M. 192 sz. ügyet – Banesto/Totta, 1992. április 14


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 534/98 dell'on. Raimo ILASKIVI alla Commissione. Seguito: tariffe postali uniformi

eurovoc_concepts:
Finland
postal charges
postal service
price increase
reduced price
residence
secondary residence
tariff preference
tax system

formats: html pdf print

text: 2. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 304/127 › Azione 3 › Formazione e mobilita‘ di professionisti del settore; 14 progettiselezionati sui 92 presentati, per una dotazione di bilancio di 742. 000 ecu; › Azione 4 › Studio, salvaguardia e restauro delle facciate decorate in Europa; 10 progetti selezionati sui 65 presentati, per una dotazione di bilancio di 1,74 Mecu; › Azione 5 › Studio, salvaguardia ed incremento del patrimonio culturale europeo preindustriale: 12 progetti selezionati sui 70 presentati, per una dotazione di bilancio di 2,66 Mecu. Il contributo finanziario della Comunita‘ ai progetti selezionati viene ripartito fra tutte le parti impegnate nell(cid:146)attuazione dei singoli progetti per il tramite del coordinatore o del responsabile del progetto, il quale riceve la sovvenzione comunitaria. In questo contesto, data la dimensione europea prescritta per i progetti, i progetti non possono essere raggruppati per nazione. Quanto al contributo finanziario concesso ai singoli progetti, la Commissione sta attualmente procedendo all(cid:146)invio, direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare ed al Segretariato del Parlamento, di un elenco completo delle parti impegnate nei singoli progetti (il primo dei quali e‘, appunto, il coordinatore), degli obiettivi da raggiungere e degli importi concessi. (98/C 304/192) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0533/98 di Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Aiuti al governo messicano per far luce sui massacri di Acteal Il massacro perpetrato il 22. 12. 1997 nel villaggio messicano di Acteal, situato nello stato di Chiapas, ha sconvolto il mondo intero. Per risalire ai colpevoli e chiarire i motivi del fatto di sangue, il governo messicano ha avviato indagini su vasta scala in tutto il paese; sono state altres(cid:14)‘ organizzate operazioni di soccorso in aiuto degli abitanti di Acteal. Alla luce di quanto sopra, puo‘ la Commissione far sapere quali azioni concrete ha adottato per inviare aiuti umanitari alle vittime della catastrofe, nonche· per fornire al governo messicano l(cid:146)aiuto di specialisti per indagare sui crimini? Risposta data dal signor Marin in nome della Commissione (31 marzo 1988) Dopo i tragici fatti di Acteal del dicembre 1997 e in linea con la risoluzione adottata in proposito dal Parlamento nel gennaio del 1998, la Commissione ha esaminato la possibilita‘ di fornire aiuti umanitari alle popolazioni sradicate a seguito del massacro. Il 19 febbraio 1998 la Commissione ha approvato un pacchetto di aiuti umanitari per un totale di 1,45 Mecu. L(cid:146)aiuto sara‘ canalizzato attraverso la Croce rossa tedesca e spagnola e l(cid:146)organizzazione non governativa Medicos del Mundo, in collaborazione con ONG locali (Croce rossa messicana e Caritas Mexico). Le attivita‘ previste da tale decisione comprendono aiuti alimentati e sanitari e alloggi provvisori per la popolazione colpita. (98/C 304/193) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0534/98 di Raimo Ilaskivi (PPE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Seguito: tariffe postali uniformi In data 29. 1. 1998 il Commissario Bangemann ha risposto all(cid:146)interrogazione (E-3942/97) (1) sulla questione in oggetto, sostenendo che la prassi delle poste finlandesi non e‘ contraria ai principi prescritti dalla proposta di direttiva sulle norme comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali della Comunita‘ e il miglioramento della qualita‘ di servizio, a condizione che l(cid:146)importo della tariffa sia proporzionale ai costi supplementari causati


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 693/98 af Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. Gennemførelse af handlingsprogrammet på området for turisme (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Greece
harbour installation
operational programme
public expenditure
tourism
tourist infrastructure

text: C 402/22 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (5. maj 1998) Kommissionen henleder det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229), at i de finansielle overslag frem til 1999, andrager bevillingsrammen for de to fłrste (cid:229)r af Altener-programmet, 30 mio. ECU › heraf 14,4 mio. ECU i 1998 og 15,6 mio. ECU i 1999. Til trods for, at budgetmyndigheden kun har regnet med et belłb p(cid:229) 11 mio. ECU for 1998 › budgettet, har Kommissionen i sit forslag til et fler(cid:229)rigt program for aktioner inden for energisektoren (1) medtaget de selvsamme belłb til stłtte for vedvarende energiformer (Altener-programmet) for de fłrste to regnskabs(cid:229)r (1998/99). Den samlede bevillingsramme for 1998-2002 belłber sig for denne aktions vedkom- mende til 81,1 mio. ECU. Kommissionen er af den opfattelse, at udarbejdelsen af f(cid:230)lleseurop(cid:230)iske standarder udgłr et vigtigt aspekt af stłtten til de vedvarende energiformer. Med henblik herp(cid:229) er der planlagt en konkret aktion under Altener II med henblik p(cid:229) at viderefłre den aktion, der blev indledt under Altener I. Som led heri er der ved at blive udviklet fire standarder i Den Europ(cid:230)iske KomitØ for Standardisering (CEN) og i Den Europ(cid:230)iske KomitØ for Elektroteknisk Standardisering (CENELEC). (1) KOM(97) 550 endelig udg. (98/C 402/028) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0693/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Gennemfłrelse af handlingsprogrammet p(cid:229) omr(cid:229)det for turisme Kommissionen havde i sit svar p(cid:229) min forespłrgsel H-0813/96 (1) om gennemfłrelsen af det gr(cid:230)ske handlings- program for turisme, p(cid:229)peget den lave udnyttelsesgrad af bevillingerne og kr(cid:230)vet, at de nationale myndigheder p(cid:229)tog sig de resterende forpligtelser. Endvidere manglede de endelige beslutninger og planer fra de nationale myndigheder med hensyn til marinaerne og omr(cid:229)derne for integreret udvikling af turismen. Eftersom der nu er g(cid:229)et over et (cid:229)r siden Kommissionens svar, og eftersom handlingsprogrammet udlłber den 31. december 1999, bedes Kommissionen oplyse fłlgende: 1. Hvad er den nuv(cid:230)rende udnyttelsesgrad for handlingsprogrammet for turisme? 2. Er placeringen af omr(cid:229)derne for integreret udvikling af turismen blevet fastlagt? 3. Er det blevet vedtaget, hvilke kategorier af omkostninger, der skal finansieres? 4. Vil disse blive finansieret alene for offentlige arealers vedkommende eller ogs(cid:229) for private? (1) EP(cid:146)s fuldst(cid:230)ndige forhandlingsreferat nr. 4-489 (oktober 1996). Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. maj 1998) I det gr(cid:230)ske operationelle program for turisme og kultur, der blev (cid:230)ndret den 7. december 1997, er der afsat et samlet forpligtelsesbelłb p(cid:229) 55,1 mio. ECU for perioden 1995-1997, heraf 19,5 mio. ECU til delprogrammet for turisme. Samtlige forpligtelser og planlagte betalinger indtil udgangen af 1997 er blevet gennemfłrt. De offentlige udgifter til delprogrammet for turisme udgłr 24,33 % af samtlige udgifter til delprogrammet ved udgangen af februar 1998. Regionen Messinia er blevet udpeget til det omr(cid:229)de, hvor der skal oprettes en POTA (omr(cid:229)de for integreret udvikling af turismen). Udgifterne hertil er fastsat i den gr(cid:230)ske lov nr. 1892/90. N(cid:230)vnte POTA vil blive gennemfłrt p(cid:229) privat ejendom


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 529/98 van Ludivina GARCÍA ARIAS aan de Commissie. Achterstand in Spanje bij de erkenning van universitaire titels die in andere lidstaten zijn behaald

eurovoc_concepts:
Spain
approval
national implementing measure
national law
organisation of teaching
recognition of diplomas

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 759/98 de Christa RANDZIO-PLATH à la Commission. Précisions sur l'importance des crédits de l'Union européenne attribués à Hambourg de 1995 à aujourd'hui (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Germany
employment policy
environmental protection
metropolis
research and development
social policy
teaching
trading operation

text: 9. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 310/123 Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (29 avril 1998) La Commission ne dispose pas des informations demande·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire, e·tant donne· que l(cid:146)origine nationale ou non d(cid:146)un investissement n(cid:146)entre pas dans les crite‘res d(cid:146)e·valuation de la compatibilite· d(cid:146)une aide d(cid:146)E· tat avec le marche· commun. Cette information ne fait donc pas partie des donne·es fournies par les E· tats membres dans le cadre des notifications de leurs projets d(cid:146)aides ni dans les rapports annuels d(cid:146)application des aides approuve·es par la Commission. La Commission n(cid:146)est pas non plus au courant de statistiques nationales faisant appara(cid:14)(cid:136)tre ces diffe·rences. (98/C 310/165) QUESTION E· CRITE E-0753/98 pose·e par Joan Colom i Naval (PSE) a‘ la Commission Objet: Cre·dits RAL de certains programmes communautaires (18 mars 1998) La Commission peut-elle indiquer le montant des cre·dits restant a‘ liquider (RAL) a‘ la date du 31 de·cembre 1997 pour les programmes et lignes budge·taires e·nume·re·s ci-apre‘s (en pre·cisant si ces cre·dits ont e·te· engage·s en 1997, 1996, 1995, 1994, 1993 ou avant cette date): 1. programme-cadre de recherche, 2. PHARE, 3. TACIS, 4. MEDA, 5. 6. ligne B7-30 (coope·ration avec les pays asiatiques en voie de de·veloppement), ligne B7-31 (coope·ration avec les pays latino-ame·ricains en voie de de·veloppement)? Re·ponse donne·e par M. Liikanen au nom de la Commission (26 mai 1998) La Commission transmet directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement un tableau contenant les informations demande·es. (98/C 310/166) QUESTION E· CRITE P-0759/98 pose·e par Christa Randzio-Plath (PSE) a‘ la Commission (2 mars 1998) Objet: Pre·cisions sur l(cid:146)importance des cre·dits de l(cid:146)Union europe·enne attribue·s a‘ Hambourg de 1995 a‘ aujourd(cid:146)hui Au titre de quels programmes et de quels fonds des cre·dits de la Communaute· europe·enne ont-ils e·te· attribue·s a‘ Hambourg depuis 1995, d(cid:146)une part, et quelle fut leur importance, d(cid:146)autre part, et ce: 1. pour y promouvoir l(cid:146)emploi a) au titre du Fonds europe·en de de·veloppement re·gional, b) au titre du Fonds social europe·en, c) au titre du Fonds europe·en d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) et d(cid:146)autres instruments de l(cid:146)Union europe·enne, d) au titre d(cid:146)initiatives spe·cifiques de promotion de la femme; 2. pour lutter contre le cho(cid:136)mage de longue dure·e; 3. pour promouvoir des projets dans les secteurs de la recherche et du de·veloppement a) en faveur de l(cid:146)Universite· de Hambourg, b) en faveur de l(cid:146)Institut d(cid:146)enseignement technique supe·rieur de Hambourg (Technische Hochschule Hamburg),


title: WRITTEN QUESTION No. 529/98 by Ludivina GARCÍA ARIAS to the Commission. Delays by Spain in validating university diplomas gained in other Member States


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 503/98 af Dominique SOUCHET til Kommissionen. Forbud mod anvendelse af drivgarn

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Baltic Sea
UN resolution
anti-discriminatory measure
fishing area
fishing net
fishing regulations
fishing rights
fishing vessel
sea fishing

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/21 For at styrke de kommende f(cid:230)llesskabsinitiativers effektivitet, synlighed og fornyende karakter p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen derfor i sit forslag til generel forordning for den n(cid:230)ste programmeringsperiode for strukturfon- dene (1), at dens indsats udelukkende koncentreres p(cid:229) tre emner af f(cid:230)lles interesse med 5 % af midlerne: det gr(cid:230)nseoverskridende, landdistrikterne og lige muligheder i forbindelse med de menneskelige ressourcer. Budgetstigningen til fordel for strukturfondene błr trods en relativ nedgang i den del, der er afsat til f(cid:230)llesskabsinitiativerne, alligevel głre det muligt at gennemfłre aktioner af en bedre kvalitet. tv(cid:230)rnationale og tv(cid:230)rregionale samarbejde, udviklingen i Samtidig med at antallet af emner reduceres, er Kommissionen imidlertid klar over, at det er nłdvendigt at fastholde kvaliteten af den metode og de procedurer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinitiativerne, for at bevare aktionernes fornyende karakter og deres v(cid:230)rditilv(cid:230)kst for EU samt omfanget af de partnerskaber, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes. (1) KOM(98) 131 endelig udg. (98/C 386/025) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0503/98 af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Forbud mod anvendelse af drivgarn De Forenede Nationers resolution af 22. december 1989 fastsl(cid:229)r klart et forsigtighedsprincip, der har til hensigt at forbyde »store drivgarn« til havfiskeri, uanset hvilke omr(cid:229)der og fiskepladser, det drejer sig om. F(cid:230)llesskabet har allerede afgjort spłrgsm(cid:229)let vedrłrende en definition af »store drivgarn«, idet man ved forordning af 27. januar 1992, der er udarbejdet p(cid:229) grundlag af denne resolution, har fastsat deres l(cid:230)ngde til hłjst 2,5 km for fiskeri i Atlanterhavet og Middelhavet. Hvorfor łnsker Kommissionen at forbyde anvendelsen af drivgarn i Atlanterhavet, n(cid:229)r de allerede er begr(cid:230)nset til 2,5 km, og den tillader fiskeri med drivgarn p(cid:229) 21 km i (cid:216)stersłen? Mener Kommissionen, at dette tiltag er rimeligt, ikke-diskriminerende og retf(cid:230)rdigt? (98/C 386/026) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0505/98 af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Forbud mod anvendelse af drivgarn Ifłlge de seneste forslag fra Kommissionen, vil brugen af drivgarn blive forbudt i forbindelse med hłjsłfiskeri, men forsat v(cid:230)re tilladt i kystomr(cid:229)derne. Derved bliver fiskeri med drivgarn forbudt for franske fiskere, der fanger langfinnet tun, der lever i (cid:229)bent hav (den acoriske strłm), men tilladt alene for spanske fiskere, da en af denne arts vandreruter passerer forbi de spanske kantabriske kyster (den ibiriske strłm). Med andre ord bliver drivgarn et »tilladt fangstredskab« (det vil sige et selektivt fangstredskab, som er uskadeligt for sejladsen, tunens naturlige vandring osv. ) inden for 12 › słmilegr(cid:230)nsen, og et »forbudt fangstredskab« udenfor i internationalt farvand mere end 500 km fra kysterne. Kan Europa-Kommissionen redegłre for de videnskabelige, łkologiske eller tekniske sammenh(cid:230)nge, der retf(cid:230)rdigłr en s(cid:229)dan forskel i ordningerne, s(cid:229)ledes at de franske fiskere ikke fłler, at Spanien og Portugal bliver favoriseret p(cid:229) deres bekostning?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 525/98 af Iñigo MÉNDEZ DE VIGO til Kommissionen. Direktiv 93/109 af 6. december 1993

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU Member State
EU national
European Parliament
European election
national implementing measure
report
residence
right to stand for election
right to vote

text: 21. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 323/45 R(cid:229)det vil desuden gerne henlede det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) Europa-Parlamentets beslutninger af 28. juli 1994 (2) og af 12. juli 1995 (3). R(cid:229)det og Kommissionen, der er bekymrede over de negative łkonomiske og sociale konsekvenser, som forbuddet mod anvendelse af drivgarn vil f(cid:229) p(cid:229) kort sigt, er enige om, at det p(cid:229) EF-niveau er nłdvendigt at fastl(cid:230)gge relevante ledsageaktioner og -foranstaltninger til fordel for fartłjernes bes(cid:230)tninger og redere. Disse foranstaltninger błr dog v(cid:230)re undtagelser og under alle omst(cid:230)ndigheder ikke overskride budgetterne for de berłrte medlemsstaters igangv(cid:230)rende strukturprogrammer Kommissionen vil derfor hurtigst muligt med hjemmel i traktatens artikel 43 forel(cid:230)gge R(cid:229)det et forslag til ad hoc-afgłrelse om en r(cid:230)kke ledsageforanstaltninger. Disse foranstaltninger kan bl. a. omfatte ombygning af fartłjerne, s(cid:229) de kan benytte mere sikre og selektive fangstmetoder, specielt hvad ang(cid:229)r de samme arter, med udelukkelse af overfiskede arter, udbetaling af erstatning for at imłdeg(cid:229) de łkonomiske fłlger af, at fartłjernes bes(cid:230)tninger og redere indstiller fiskeriet med drivgarn, fiskernes omstilling til andre aktiviteter eller omskoling til andre erhverv og ophugning af fiskerfartłjer, der fisker med drivgarn. (1) EFT L 9 af 15. 1. 1998. (2) PE 182. 123/9. (3) PE 192. 559/67-68. (98/C 323/60) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0525/98 af In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Direktiv 93/109 af 6. december 1993 I direktiv 93/109/EF (1) af 6. december 1993 fasts(cid:230)ttes de n(cid:230)rmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bop(cid:230)l i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere. I hvilken udstr(cid:230)kning er direktiv 93/109 af 6. december 1993 blevet gennemfłrt i medlemsstaterne? (1) EFT L 329 af 30. 12. 1993, s. 34. (98/C 323/61) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0527/98 af In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Valg til Europa-Parlamentet Der henvises i Maastricht-traktatens artikel 8 B om unionsborgerskabet til, at »enhver unionsborger, der har bop(cid:230)l i en medlemsstat, hvor han ikke er statsborger, (har) valgret og er valgbar ved valg til Europa-Parlamentet i den medlemsstat, hvor han har bop(cid:230)l, p(cid:229) samme betingelser som statsborgerne i denne stat. « I forbindelse med de kommende valg til Europa-Parlamentet, som vil finde sted i oktober 1999, łnskes det oplyst, om der findes medlemsstater, hvor fastboende, der er statsborgere i andre medlemsstater, ikke kan udłve deres stemmeret?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 693/98 do Deputado Mihail PAPAYANNAKIS à Comissão. Execução do programa operacional para o sector do turismo (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

text: C 402/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 12. 98 Resposta dada pelo ComissÆrio Papoutsis em nome da Comissªo (5 de Maio de 1998) A Comissªo chama a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para o facto de que, no quadro das perspectivas financeiras atØ 1999, o envelope or(cid:231)amental indicado para os dois primeiros anos do Programa Altener se elevava a 30 mil milhıes de ecus, dos quais 14,4 mil milhıes de ecus para 1998 e 15,5 mil milhıes de ecus para 1999. Com efeito, apesar do facto da autoridade or(cid:231)amental ter previsto apenas um montante de 11 mil milhıes de ecus a t(cid:237)tulo do or(cid:231)amento de 1998, a Comissªo, na sua proposta do programa-quadro plurianual para as ac(cid:231)ıes no sector da energia (1) retomou estes mesmos montantes a favor das energias renovÆveis (Altener) para estes dois primeiros exerc(cid:237)cios 1998/1999. O envelope global 1998 a 2002 eleva-se a 81,1 mil milhıes de ecus para esta ac(cid:231)ªo. A Comissªo Ø do parecer que a elabora(cid:231)ªo de normas paneuropeias constitui um aspecto importante da promo(cid:231)ªo das energias renovÆveis. Para este fim, estÆ prevista no quadro de Altener II uma ac(cid:231)ªo concreta destinada a prosseguir a ac(cid:231)ªo encetada em Altener I. No quadro deste programa, quatro normas (solar/tØrmica, fotovoltaica, e(cid:243)lica e biodiesel) sªo actualmente desenvolvidas no ComitØ Europeu de Normaliza(cid:231)ªo (CEN) e igualmente no ComitØ Europeu de Normaliza(cid:231)ªo das Normas de Electricidade (CENELEC). (1) COM(97) 550 final. (98/C 402/028) PERGUNTA ESCRITA P-0693/98 apresentada por Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (2 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Execu(cid:231)ªo do programa operacional para o sector do turismo Em resposta (cid:224) minha pergunta no H-0813/96 (1), sobre a execu(cid:231)ªo do programa operacional grego para o sector do turismo, a Comissªo assinalou o baixo n(cid:237)vel de absor(cid:231)ªo das respectivas dota(cid:231)ıes e solicitou (cid:224)s autoridades nacionais o reembolso do remanescente. Complementarmente, aguarda as decisıes finais e a programa(cid:231)ªo das autoridades nacionais relativamente (cid:224)s marinas e (cid:224)s zonas de desenvolvimento tur(cid:237)stico integrado (POTA). Dado que jÆ passou mais de um ano ap(cid:243)s a resposta da Comissªo e que o programa operacional termina a 31. 12. 1999, pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. Qual a actual taxa de execu(cid:231)ªo do programa operacional para o sector do turismo 2. Se foram seleccionadas as localiza(cid:231)ıes para a cria(cid:231)ªo de POTA e quais sªo. 3. Se foi definido que categorias de despesa serªo financiadas e, 4. Se serªo financiadas apenas Æreas pœblicas ou tambØm privadas. (1) Debates do Parlamento Europeu no 4-489 (Outubro de 1996). Resposta complementar dada por Monika Wulf-Mathies em nome da Comissªo (7 de Maio de 1998) O programa operacional grego turismo-cultura, alterado em 7 de Dezembro de 1997, prevŒ um montante total de autoriza(cid:231)ıes de 55,1 milhıes de ECU para os anos 1995-1997, de entre os quais 19,5 milhıes de ECU para o subprograma turismo. AtØ (cid:224) data efectuou-se a totalidade das autoriza(cid:231)ıes e pagamentos programados atØ fim de 1997. As despesas pœblicas efectuadas para o subprograma turismo correspondem a 24,33 % da totalidade do subprograma, no fim de Fevereiro de 1998. A regiªo de Messinia foi escolhida para a cria(cid:231)ªo duma POTA (zona de desenvolvimento tur(cid:237)stico integrado). As despesas que serªo tomadas em considera(cid:231)ªo sªo as previstas pela lei grega no 1892/90. A referida POTA serÆ realizada numa propriedade privada


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 527/98 του Inigo MENDEZ DE VIGO προς την Επ τροπή. Εκλογές για το Ευρωπαiκό Κοινοβούλιο

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/45 Eja·lloy, to Symboy·lio epishmai·nei ston ajio·timo boyleyth· ta chfi·smata toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy thw 28hw Ioyli·oy 1994 (2) kai thw 12hw Ioyli·oy 1995 (3). Anhsyxv· ntaw gia tiw dysmenei·w oikonomike·w kai koinvnike·w epiptv· seiw poy ua e·xei braxyproue·smvw h apago·reysh tvn parasyro·menvn apladiv· n gia orisme·noyw sto·loyw to Symboy·lio kai h EPitroph· symfv· nhsan o·ti pre·pei na problefuei· se koinotiko· epi·pedo e·na kata·llhlo fa· sma energeiv· n kai eidikv· n me·trvn sth·rijhw ype·r tvn aliergatv· n kai tvn ploiokthtv· n. Ta en lo·gv me·tra ua pre·pei pa·ntvw na ei·nai kai na paramei·noyn e·ktakta kai, en pa·sh periptv· sei, na entaxuoy·n sta dhmosionomika· plai·sia tvn shmerinv· n diarurvtikv· n programma·tvn tvn uigo·menvn kratv· n melv· n. H Epitroph· ua ypoba·lei prow toy·to sto Symboy·lio, to syntomo·tero, pro·tash miaw ad hoc apo·fashw, basizo·menhw sto a·ruro 43 thw synuh·khw, poy ua afora· e·na sy·nolo synodeytikv· n me·trvn. Metajy· tvn me·trvn aytv· n ei·nai dynato·n na perilhfuoy·n: h metatroph· tvn alieytikv· n skafv· n v· ste na ei·nai dynato·n na xrhsimopoioy·n asfale·sterew kai epilektiko·terew texnike·w aliei·aw, idiai·tera gia ta i·dia ei·dh alieyma·tvn, apokleiome·nvn ekei·nvn poy e·xoyn ypostei· yperbolikh· ekmeta·lleysh, h katabolh· apozhmi·vshw v· ste oi alierga·tew kai oi ploiokth·tew na mpore·soyn na antimetvpi·soyn tiw oikonomike·w syne·peiew thw pay·shw thw alieytikh·w drasthrio·thtaw me parasyro·mena di·xtya, h strofh· tvn alie·vn prow a·llew drasthrio·thtew ekto·w aliei·aw h· h apo·kthsh ne·vn epaggelmatikv· n proso·ntvn kai paroplismo·w tvn skafv· n sta opoi·a xrhsimopoi- oy·ntai parasyro·mena di·xtya. (1) EE L 9 thw 15. 1. 1998. (2) RE 182. 123/9. (3) RE 192. 559/67-68. (98/C 323/60) GRAPTH ERVTHSH E-0525/98 ypobolh·: In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Odhgi·a 93/109, thw 6hw Dekembri·oy 1993 Lamba·nontaw ypo·ch o·ti h Odhgi·a 93/109/EK (1), thw 6hw Dekembri·oy 1993, ori·zei toyw tro·poyw a·skhshw toy dikaiv· matow toy ekle·gein kai ekle·gesuai, stiw ekloge·w gia to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, ek me·royw tvn politv· n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw poy katoikoy·n se kra·tow me·low dia·foro ekei·noy toy opoi·oy ei·nai yph·kooi. Se poio· baumo· e·xoyn ta kra·th me·lh metafe·rei sthn eunikh· toyw nomouesi·a thn Odhgi·a 93/109, thw 6hw Dekembri·oy 1993; (1) EE L 329 thw 30. 12. 1993, sel. 34. (98/C 323/61) GRAPTH ERVTHSH E-0527/98 ypobolh· : In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Ekloge·w gia to Eyrvpa(cid:14)¤ko· Koinoboy·lio Lamba·nontaw ypo·ch o·ti to a·ruro 8 B thw Synuh·khw toy Ma·astrixt, sxetika· me thn iuage·neia thw (cid:201)nvshw, anafe·rei o·ti «ka·ue poli·thw thw (cid:201)nvshw poy katoikei· se kra·tow me·low toy opoi·oy den ei·nai yph·koow e·xei to dikai·vma toy ekle·gein kai ekle·gesuai stiw ekloge·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy sto kra·tow me·low thw katoiki·aw toy, ypo· toyw i·dioyw o·royw me toyw yphko·oyw toy en lo·gv kra·toyw». (cid:211)son afora· tiw prosexei·w ekloge·w gia to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, oi opoi·ew ua diejaxuoy·n ton Oktv· brio toy 1999, ypa·rxei ka·poio kra·tow me·low toy opoi·oy oi ka·toikoi poy ei·nai yph·kooi a·lloy kra·toyw me·loyw den ua mpore·soyn na askh·soyn to eklogiko· toyw dikai·vma;