title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 708/98, 30. märts 1998, koorimata riisi ülevõtmise kohta sekkumisasutuse poolt ja kohaldatavate korrigeerivate summade ning hinnatõusude ja -alandamiste kindlaksmääramise kohta

eurovoc_concepts:
food inspection
intervention agency
intervention buying
product quality
rice

text: 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31998R0708 31. 3. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 708/98, 30. märts 1998, 355 L 98/21 koorimata riisi ülevõtmise kohta sekkumisasutuse poolt ja kohaldatavate korrigeerivate summade ning hinnatõusude ja -alandamiste kindlaksmääramise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, et sekkumiskava oleks võimalikult lihtne ja tõhus, tuleks pakku- mised esitada kaupade ladustamispaigale kõige lähemal asuvale sekkumiskeskusele ja sätestada veokulud kauba vedamiseks lattu, kus sekkumisasutus selle vastu võtab; võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 192/98, (2) eriti selle artikli 8 punkti b, ning arvestades, et: määruses (EÜ) nr 3072/95 on sätestatud, et konkreetse stan- dardkvaliteediga toorriisi sekkumishind on fikseeritud ja kui sekkumiseks pakutavate toodete kvaliteet erineb asjaomasest standardkvaliteedist, kohandatakse sekkumishinda hinnatõusude või -alandamiste abil; tuleks täpselt ette näha kontroll, et tagada pakutavate kaupade massi ja kvaliteedi vastavus nõuetele; tuleb teha vahet ühelt poolt kauba ülevõtmise vahel pärast seda, kui on kontrollitud selle kogus ja vastavus kvaliteedi miinimumnõuetele, ja teiselt poolt pakkujale kauba eest makstava hinna kindlaksmääramise vahel pärast seda, kui tüüpilise proovi põhjal on vajalike analüüsidega kindlaks tehtud iga partii täpsed omadused; tuleks kehtestada erisätted, mida kohaldatakse juhul, kui kaup võetakse üle pakkuja laos; sel juhul tuleks arvestada pakkuja laoseisu, mida tuleb kontrollida täiendavalt, et tagada vastavus sekkumisasutuse kehtestatud ülevõtunõuetele; käesoleva määrusega nr 1528/96 (4); seepärast tuleb kõnealune määrus tühistada; asendatakse komisjoni määrus (EÜ) nõukogu määrusega (EÜ) nr 3073/95 (3) on kindlaks määratud standardkvaliteet koorimata riisi puhul, mille sekkumishind on fikseeritud, muutes rangemaks varasema korra alusel kehtinud nõudmisi; teraviljaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust esitanud, sekkumise rahuldava korraldamise tagamiseks tuleks iga pakku- mise puhul kindlaks määrata miinimumkogus; siiski tuleb ette näha kõrgema määra kehtestamine mõne liikmesriigi hulgikau- bandustavade ja -tingimuste arvessevõtmiseks; koorimata riisi, mille kvaliteet ei võimalda nõuetekohast kasuta- mist või ladustamist, ei tohiks sekkumiseks vastu võtta; mada- tuleks eelkõige pöörata laima kvaliteedi kindlaksmääramisel tähelepanu ilmastikuoludele; ühenduse ühetaoliste partiide ülevõtmiseks tuleks täpsustada, et partii peab koosnema ühe sordi riisist; riisikasvatusalade hinnatõusude ja -alandamiste kohaldamisel tuleks arvesse võtta koorimata riisi põhiomadusi, mis võimaldavad selle kvaliteeti objektiivselt hinnata; seda nõuet saab täita, hinnates lihtsate ja tõhusate meetoditega niiskusesisaldust, töötlemisjärgset saagist ja teradefekte; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 4 lõikes 1 kindlaksmää- ratud kokkuostuaja jooksul on igal vähemalt 20 tonni suuruse ühenduses koristatud koorimata riisi partii omanikul õigus pakkuda kõnealust riisi sekkumisasutusele. Partii peab koos- nema ühe sordi riisist. (1) EÜT L 329, 30. 12. 1995, lk 18. (2) EÜT L 20, 27. 1. 1998, lk 16. (3) EÜT L 329, 30. 12. 1995, lk 33. Liikmesriigid võivad kehtestada kõrgema miinimumkoguse. (4) EÜT L 190, 31. 7. 1996, lk 25. 356 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd 2. Kui partii tarnitakse mitmes osas (veoauto, praami, raud- teevaguniga jne), peab iga osa olema vastavuses nõutavate miinimumomadustega, olenemata artikli 8 lõike 1 viimasest lõigust. Artikkel 2 Sekkumiseks vastu võetav koorimata riis peab olema 1. veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Koorimata riis on veatu ja standardse turustuskvaliteediga, 2. kui see on lõhnatu ega sisalda elus putukaid ja kui selle: — niiskusesisaldus ei ületa I lisas sätestatud protsendimäära, — saagis pärast töötlemist on vähemalt 14 % väiksem kui II lisas loetletud põhisaagised, — määruse (EÜ) nr 3073/95 lisas määratletud rikutud terade protsent, mitmesuguste prügilisandite protsent, muud tüüpi riisiterade protsent ja teist sorti riisi protsent ei ületa järg- misi piirnorme: Ümarateraline riis CN kood 1006 10 92 Keskmine ja A-kvoodi pikateraline riis CN koodid 1006 10 94 ja 1006 10 96 B-kvoodi pikateraline riis CN kood 1006 10 98 Kriitjad terad Punasetriibulised terad Täpilised terad Värvunud terad Klaasjad terad Kollased terad Mitmesugused prügilisandid Teist sorti riis 6 10 3 1 1 0,175 1 5 4 5 2 0,75 0,50 0,175 1 5 4 5 2 0,75 0,50 0,175 1 5 — radioaktiivsuse tase ei ületa ühenduse õigusaktides lubatud maksimumtaset. Riisi radioaktiivset saastatust kontrollitakse üksnes juhul, kui olukord seda nõuab ja vajaliku aja jooksul. Vajaduse korral määratakse kontrollmeetmete kestvus ja ulatus kindlaks määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 22 sätes- tatud korras. 2. Koorimata riisi, mis sisaldab rohkem kui 3 % teisi riisi- sorte, võib sekkumisel vastu võtta ainult 0,1 % alandatud hinnaga iga 0,1 % kõrvalekalde eest. 3. Kui sekkumiseks pakutud koorimata riisi niiskusesisaldus ületab ettenähtud koorimata riisi standardkvaliteedi niiskusesi- salduse, kohaldatakse hinnaalandusi vastavalt I lisas esitatud korrale. Artikkel 3 1. Koorimata riisi, mis sisaldab rohkem kui 0,1 % mitmesu- guseid prügilisandeid, võib sisse osta ainult 0,02 % alandatud hinnaga iga 0,01 % kõrvalekalde kohta. Mitmesugused prügilisandid on võõrkehad, mis pole riis ja mis koosnevad mittesöödavatest, mittetoksilistest taimsetest või mineraalainetest, muudest teradest või nende osadest, surnud putukatest ja nende osadest. söödavatest Kui sekkumiseks pakutud riisi 4. töötlemisjärgne saagis erineb asjaomase sordi puhul vastavalt II lisa B osale sätestatud töötlemisjärgsest põhisaagisest, kohaldatakse hinnatõstmisi ja -alandusi vastavalt II lisa A osas esitatud korrale. Kui sekkumiseks pakutud koorimata riisi 5. teradefektid ületavad koorimata riisi standardkvaliteedi puhul lubatud hälbe, kohaldatakse hinnaalandusi vastavalt III lisas esitatud korrale. 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 357 6. Eespool nimetatud hinnatõstmised ja -alandused arvuta- takse, kohaldades turustusaasta alguses kehtivate sekkumishin- dade suhtes lisades märgitud protsendimäärasid. Kohaldamine on kumulatiivne. 3. Kui sekkumisasutus ei võta koorimata riisi üle kooskõlas lõikega 1 kindlaks tehtud lähimas sekkumiskeskuses, kannab lisanduvad veokulud sekkumisasutus. Artikkel 4 Artikkel 6 1. Kõik tehtavad müügipakkumised esitatakse sekkumisasu- tusele kirjalikult selle koostatud näidisvormi kohaselt. Nõuetele vastav pakkumine peab sisaldama järgmisi andmeid: — pakkuja nimi, — pakutud riisi ladustamise koht, — riisi kogus, sort, põhiomadused ja saagikoristusaasta, — sekkumiskeskus, millele pakkumine tehakse. Avaldus peab sisaldama kinnituse selle kohta, et toode on ühen- dusest pärit. Avalduses tuleb esitada andmed taimekaitsevahendite kasuta- mise kohta ja täpsustada kasutatud kogused. sidevahendite võib aktsepteerida ka Sekkumisasutus teel esitatud kirjalikku pakkumist tingimusel, et see sisaldab eespool nimetatud andmeid. Sellisel juhul võib pakkumisasutus siiski nõuda, et pärast pakkumise tegemist tuleb saata posti teel või tuua isiklikult kirjalik avaldus. Selle kirjaliku avalduse esitamise päevana käsitletakse päeva, mil pakkumisamet sai sidevahendi teel esitatud pakkumise. Sekkumisasutus teatab pakkujale pakkumise aktsepteeri- 2. misest kümne tööpäeva jooksul pärast pakkumise esitamist. Kui pakkumist ei võeta vastu, teatab sekkumisamet asja- 3. omasele ettevõtjale sellest kümne tööpäeva jooksul pärast pakkumise esitamist. Sekkumisasutus määrab 1. ja ülevõtva sekkumiskeskuse ning teatab sellest viivitamata aval- duse esitajale. Need tingimused võib vaidlustada kahe tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamist. tarnekuupäeva kindlaks Tegelik ülevõtmine peab aset leidma enne pakkumise saamise kuule järgneva teise kuu lõppu ja igal juhul hiljemalt jooksva turustusaasta 31. augustiks. tuleb partii viimane osa tarnida vastavalt käesolevale lõigule. Järgustatud tarnete korral Sekkumisasutus võtab kauba üle pakkuja või 2. nõuetekohaselt volitatud esindaja juuresolekul. tema 3. Sekkumisasutus võtab pakutud riisi üle, kui sekkumis- asutus või selle volitatud esindaja on kindlaks teinud sekkumis- lattu toimetatud kaupade artiklites 1 ja 2 ette nähtud miini- mumkoguse ja omadused vastavalt artikli 8 lõikele 1. Artikli 7 kohaldamisel ühtib ülevõtmiskuupäev kuupäevaga, mil kontrolliti artiklis 9 osutatud ülevõtmiskirjes nimetatud miinimumomadusi. 4. Tarnitud kogus kaalutakse pakkuja ja sekkumisasutuse esindaja juuresolekul, kellel ei tohi olla mingeid suhteid pakku- jaga. 5. Sekkumisasutuse esindaja võib olla laopidaja. Sel juhul teostab kontrolli sekkumisasutus ise 30 päeva jooksul pärast tarnimist. Vähemalt massi kontrollimisel tuleb kasutada mahumõõtmist. Artikkel 5 Kui mahumõõtmine näitab, et: 1. Kõik sekkumisasutusele tehtavad pakkumised esitatakse sekkumiskeskusele, mis on pakkumise tegemise ajal koorimata riisi asukohale kõige lähemal. Lähim sekkumiskeskus on keskus, kuhu koorimata riisi saab vedada kõige väiksemate kuludega. Need kulud määrab kindlaks sekkumisasutus. 2. Pakkuja kannab kauba veokulud hoidlast, kus nad on pakkumise esitamise ajal ladustatud, kooskõlas lõikega 1 kind- laks tehtud lähimasse sekkumiskeskusesse. a) mass on kuni 6 % väiksem laopidaja äridokumentides regist- reeritud kogusest, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud järgmistel registreeritud puuduvate kogustega, võrreldes arvepidamises (ülevõtmisel) registree- ritud massiga; kaalumistel b) kui mass on rohkem kui 6 % väiksem laopidaja äridokumen- tides registreeritud kogusest, kaalutakse kaup viivitamata. Kui kindlaks tehtud mass on väiksem kui arvepidamises registreeritud mass, kannab kaalumisega seotud kulud laopi- daja. Vastupidisel juhul kannab kaalumiskulud sekkumis- asutus. 358 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd Artikkel 7 sekkumisasutus võtab proovi avalduse esitaja või seaduslikult volitatud esindaja juuresolekul. Igal proovivõtmisel võetakse kolm proovi, mis on ette nähtud: Sekkumisasutus võib võtta koorimata riisi üle kohas, kus ja mitte pakkuja ladustatud pakkumise esitamise ajal, 1. riis oli nimetatud sekkumiskeskuses. juhul Sellisel 2. tehakse kogus kindlaks laoseisuarvestuse põhjal, kui see on koostatud kutsealastele ja sekkumisasutuse nõuetele vastavalt, tingimusel et: — arvestuses märgitakse kaalumisel kindlakstehtud mass, kvali- teediomadused kaalumise hetkel, eelkõige niiskusesisaldus, ja mis tahes töötlemine. Kaalumisest ei punkrivahetused, tohi olla möödunud rohkem kui 10 kuud, — laopidaja tõendab, et pakutud partii vastab igati arvestuses esitatud andmetele. Sel juhul: — registreeritakse mass, mis on märgitud laoseisuarvestusse, ja mida on kohandatud, võttes arvesse erinevusi kaalumise käigus kindlaks tehtud niiskusesisalduse ja tüüpilise proovi põhjal kindlaks tehtud niiskusesisalduse vahel, — sekkumisasutus teeb mahukontrolli 30 päeva jooksul alates ja Erinevus tohi koguse ülevõtmise mahumõõtmismeetodiga hinnatud koguse vahel ei ületada 6 %. kaalutud päevast. Kui mahumõõtmine osutab, et: — mass on kuni 6 % väiksem laopidaja äridokumentides registreeritud kogusest, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud järgmisel kaalumisel registreeritud puuduvate kogustega, võrreldes äridokumentides (ülevõtmisel) regist- reeritud massiga, — kui mass on rohkem kui 6 % väiksem laopidaja arvepida- mises registreeritud kogusest, kaalub laopidaja kauba viivita- mata. Kui kindlaks tehtud mass on registreeritust väiksem, kannab kaalumiskulud laopidaja. Vastasel korral kannab kulud EAGGF. Artikkel 8 — pakkujale, — laole, kus ülevõtmine toimub, — sekkumisasutusele. a) Tarne korral võetakse igast osatarnest (veoauto, praami, raudteevaguniga jne) proovid iga 10 tonni riisi kohta. nõutavatele Vastavust osatarne puhul koosneb ladustamiseks ettenähtud proovidest. iga tüüpilise proovi põhjal. Tüüpiline proov kontrollitakse tingimustele b) Artikli 7 kohaldamisel, kui ülevõtmine toimub pakkuja laos, kontrollitakse pakutava partii tüüpilist proovi. Tüüpiline proov koosneb ladustamiseks ette nähtud proovide keskmi- sest. Võetavate proovide arv saadakse, jagades partii koguse kahekümnega; tüüpiline proov ei koosne siiski rohkem kui kahekümnest proovist. Kontrollimisel tuleks kindlaks teha kaupade vastavus kvali- teedi miinimumnõuetele. Vastasel korral partiid üle ei võeta. Tarne korral kontrollitakse enne partii jõudmist sekkumislattu iga osatarne puhul ainult niiskusesisaldust ja prügilisandite hulka ja seda, et partiis ei ole elus putukaid. Kui hiljem kontrolli lõpuks siiski ilmneb, et osatarne ei vasta kvaliteedi miinimum- nõuetele, keeldutakse partii ülevõtmisest. Kogu partii saadetakse tagasi pakkuja kulul. liikmesriigi sekkumisasutus suudab enne tarne lattujõud- Kui mist kontrollida iga osatarne vastavust kõikidele kvaliteedi miinimumnõuetele, keeldub ta kõigi osatarnete ülevõtmisest, mis ei vasta eespool nimetatud nõuetele. 2. Kui kaup võetakse pärast vastavalt lõikele 1 tehtud kont- rolli vastu, määratletakse kauba täpsed omadused pakkujale makstava hinna kindlaksmääramiseks. Pakutud partiile määra- takse hind lõikes 1 määratletud tüüpiliste proovide kontrolli tulemuste kaalutud keskmise põhjal. Sekkumiseks võetava toote vastavust kvaliteedinõuetele 1. kontrollitakse järgmiselt: Pakkujale teatatakse kontrolli tulemus artiklis 9 ette nähtud ülevõtmisprotokollis. 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 359 3. Kui pakkuja vaidlustab lõike 2 kohaselt hinna määrami- seks tehtud kontrolli tulemused, teeb pädevate ametiasutuste poolt heaks kiidetud laboratoorium kauba omaduste täiendava üksikasjaliku analüüsi uute tüüpiliste proovide põhjal, mis koosnevad võrdsest arvust pakkuja ja sekkumisasutuse valduses olevatest proovidest. Tulemus on nende tüüpiliste proovide kontrolli tulemuste kaalutud keskmine. Nende analüüside tulemus on lõplik ja selle põhjal määratakse kindlaks pakkujale makstav hind. Kõnealuste uute analüüside kulud kannab kaotaja osapool. Artikkel 9 Sekkumisasutus koostab iga partii kohta ülevõtmisprotokolli. Pakkuja või tema esindaja võivad olla protokolli koostamise juures. Protokollis märgitakse: — koguse ja miinimumomaduste kontrollimise kuupäev, — tarnitud sort ja mass, — tüüpilise proovi koostamiseks võetud proovide arv, — täheldatud füüsilised ja kvaliteediomadused. Artikkel 10 1. Müüjale makstav hind on hoidlasse tarnitud mahalaadi- mata kauba eest vastavalt määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 4 lõikele 2 kindlaksmääratud hind, mis kehtib esimese tarnepäe- vana fikseeritud kuupäeval, võttes arvesse artikli 5 sätteid veokulude kohta ja I–III lisas sätestatud hinnatõuse ja -alandusi. Kui riis võetakse artikli 7 kohaselt üle pakkuja laos, tehakse makstav hind kindlaks pakkumise vastuvõtmise päeval kehtinud sekkumishinna põhjal, mida on kohandatud kohaldatavate hinnatõstmiste ja -alanduste võrra ja millest on lahutatud kõige soodsamad veokulud koorimata riisi ülevõtmiskoha ja artikli 5 lõike 1 kohaselt määratletud lähima sekkumiskeskuse vahel ning laost äravedamise kulud. Kõnealused kulud määrab kind- laks sekkumisasutus. 2. Makse tehakse 32. ja 37. päeva vahel pärast käesoleva määruse artikli 6 lõikes 3 osutatud ülevõtmispäeva. Kui kohal- datakse artikli 8 lõiget 3, tehakse makse niipea kui võimalik pärast viimase kontrolli tulemuste teatamist pakkujale. Kui pakkuja peab esitama enne maksmist arve ja kui seda arvet ei esitata eelmises lõigus ettenähtud tähtaja jooksul, tehakse makse viie tööpäeva jooksul pärast arve tegelikku esitamist. Artikkel 11 sekkumisasutuse nimel sisseostetud tooteid Ettevõtjad, kes ladustavad, tooteid ja nende säilivust ning teavitavad sekkumisasutust viivitamata asjaomastest probleemi- dest. jälgivad pidevalt Sekkumisasutus kontrollib ladustatud toote kvaliteeti vähemalt kord aastas. (EÜ) nr 2148/96 (1) ette nähtud aastainventuuri ajal. võib võtta proovi määruses Selleks Artikkel 12 Et võtta arvesse kõnealuses liikmesriigis valitsevaid eritingimusi, võtavad sekkumisasutused vajaduse korral vastu ülevõtmise täiendava korra ja tingimused, mis on kooskõlas käesoleva määruse sätetega. Artikkel 13 Käesolevaga tühistatakse määrus (EÜ) nr 1528/96. Artikkel 14 Käesolev määrus jõustub päev pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 30. märts 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 288, 9. 11. 1996, lk 6. 360 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd I LISA HINNAALANDUSED NIISKUSESISALDUSE PROTSENDI ALUSEL Määr Hinnaalandus Turustusaasta 1997/98 13–15 % 13–14,5 % Miinus protsent, mis on võrdne 13 % ületava niiskusesisal- duse protsendiga Turustusaasta 1998/99 Miinus protsent, mis on võrdne 13 % ületava niiskusesisal- duse protsendiga 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 361 A. Hinnatõstmised ja -alandused töötlemisjärgse saagise puhul II LISA Koorimata riisi kogusaagis kroovitud riisina Hinnatõstmised ja alandused saagiseühiku kohta Suurem kui põhisaagis Väiksem kui põhisaagis 1 % hinnatõus 1 % hinnaalandus Koorimata riisi kogusaagis kroovitud riisina Hinnatõstmised ja alandused saagiseühiku kohta Suurem kui põhisaagis Väiksem kui põhisaagis 0,80 % hinnatõus 0,80 % hinnaalandus B. Põhisaagis peale töötlemist Riisi kvaliteedirühm Saagis tervete teradena (%) Kogusaagis (%) Carillon Argo, Selenio, Couachi Alpe, Balilla, Balilla GG, Balilla Sollana, Bomba, Bombon, Colina, Elio, Frances, Lido, Liso, Matusaka, Monticili, Pegonil, Strella, Thainato, Thaiperla, Ticinese, Veta, Leda, Mareny, Clot, Albada, Guadiamar Ispaniki A, Makedonia Europa, Loto, Riva, Rosa Marchetti, Veneria Tolima Inca Arôme Alfa, Ariete, Bahia, Carola, Cigalon, Corallo, Cripto, Cristal, Drago, Girona, Graldo, Indio, Italico, Jucar, Koral, Lago, Lemont, Miara, Molo, Navile, Niva, Onda, Padano, Panda, Pierina, Marchetti, Ribe, Ringo, Rio, S. Andrea, Senia, Sequial, Smeraldo, Star, Stirpe, Vela, Vitro, Calca, Dion Strymonas Anseatico, Arlesienne, Baldo, Belgioioso, Betis, Euribe, Italpatna, Mara- thon, Redi, Ribello, Rizzotto, Rocca, Roma, Romanico, Romeo, Tebre, Volano Bonnet Bell, Rita, Silla, Thaibonnet, L 202, Puntal Evropi, Melas Arborio, Arlatan, Blue Belle, Blue Belle "E", Blue Bonnet, Calendal, Razza 82, Rea 65 64 63 62 61 61 61 60 60 60 59 58 58 56 69 71 71 71 70 69 68 71 70 69 70 70 68 70 362 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd Riisi kvaliteedirühm Saagis tervete teradena (%) Kogusaagis (%) Cesariot, Maratelli, Precoce Rossi Carnaroli, Elba, Vialone Nano Delta Axios Roxani Irat 348, Mana Pygmalion Täpsustamata sordid 56 55 55 55 55 54 45 50 63 68 70 68 65 64 69 65 69 71 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 363 III LISA HINNAALANDUSED DEFEKTIDEGA TERADELE 1996/97. turustusaasta: Defektid Ümarateraline riis CN-kood 1006 10 92 Defektiprotsent Keskmine ja A-kvoodi pikateraline riis CN-koodid 1006 10 94 ja 1006 10 96 B-kvoodi pikateraline riis CN-kood 1006 10 98 Hinnaalandus Kriitjad Punasetriibulised Täpilised Värvunud Klaasjad Kollased Aastast 1997/98: 2,5–6 % 1–10 % 0,5–3 % 0,25–1 % 0,05–1 % 2,5–4 % 1–5 % 0,5–2 % 0,25–0,75 % 0,05–0,50 % 2–4 % 1–5 % 0,5– % 0,25–0,75 % 0,05–0,50 % 0,02–0,175 % 0,02–0,175 % 0,02–0,175 % 1 % ½ punkti kohta 1 % punkti kohta 1,25 % ½ punkti kohta 1,25 % ¼ punkti kohta 1,25 % ¼ punkti kohta 6 % ⅛ punkti kohta Defektid Ümarateraline riis CN-kood 1006 10 92 Kriitjad Punasetriibulised Täpilised Värvunud Klaasjad Kollased 2–6 % 1–10 % 0,5–3 % 0,25–1 % 0,05–1 % Defektiprotsent Keskmine ja A-kvoodi pikateraline riis CN-koodid 1006 10 94 ja 1006 10 96 2–4 % 1–5 % 0,5–2 % 0,25–0,75 % 0,05–0,50 % B-kvoodi pikateraline riis CN-kood 1006 10 98 Hinnaalandus 1,5–4 % 1–5 % 0,5–2 % 0,25–0,75 % 0,05–0,50 % 1 % ½ punkti kohta 1 % punkti kohta 1,25 % ½ punkti kohta 1,25 % ¼ punkti kohta 1,25 % ¼ punkti kohta 0,02–0,175 % 0,02–0,175 % 0,02–0,175 % 6 % 1/8 punkti kohta


title: 98/266/EG: Beschluss des Rates vom 30. März 1998 über die Grundsätze, Prioritäten, Zwischenziele und Bedingungen der Beitrittspartnerschaft mit der Republik Bulgarien

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU programme
accession to the European Union
cooperation policy

formats: html pdf print

text: L 121/36 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 23. 4. 98 BESCHLUSS DES RATES vom 30. März 1998 über die Grundsätze, Prioritäten, Zwischenziele und Bedingungen der Beitrittspartnerschaft mit der Republik Bulgarien (98/266/EG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 622/98 des Rates vom 16. März 1998 über die Hilfe für die beitrittswilli- gen Länder im Rahmen der Heranführungsstrategie, ins- besondere über die Gründung von Beitrittspartnerschaf- ten (1), insbesondere auf Artikel 2, Die Stellungnahme der Kommission enthielt eine objek- tive Analyse der Vorbereitungen der Republik Bulgarien auf die Mitgliedschaft und nannte eine Reihe prioritärer Bereiche für die weitere Arbeit. Die Republik Bulgarien sollte ein nationales Programm für die Übernahme des gemeinschaftlichen Besitzstands erstellen. Dieses Programm sollte einen Zeitplan für die Verwirklichung der Prioritäten und Zwischenziele enthal- ten, die im Rahmen der Beitrittspartnerschaft festgelegt worden sind — auf Vorschlag der Kommission, BESCHLIESST: in Erwägung nachstehender Gründe: Artikel 1 Der Europäische Rat von Luxemburg hat erklärt, daß die Beitrittspartnerschaft ein neues Instrument und den Schwerpunkt der intensivierten Heranführungsstrategie darstellt. In der Verordnung (EG) Nr. 622/98 heißt es, daß der Rat auf Vorschlag der Kommission mit qualifizierter Mehr- heit die Grundsätze, Prioritäten, Zwischenziele und Bedingungen für jede der Beitrittspartnerschaften, die den einzelnen beitrittswilligen Ländern unterbreitet werden, sowie über spätere signifikante Änderungen daran beschließt. Die Hilfe der Gemeinschaft setzt voraus, daß wesentliche Voraussetzungen erfüllt sind; sie hängt insbesondere von der Einhaltung der in den Europa-Abkommen vorgesehe- nen Verpflichtungen und von Fortschritten im Hinblick auf die Erfüllung der Kopenhagener Kriterien ab. Fehlt eine dieser Voraussetzungen, so kann der Rat auf Vor- schlag der Kommission mit qualifizierter Mehrheit geeig- nete Maßnahmen hinsichtlich der Gewährung der Heran- führungshilfe treffen. Der Europäische Rat von Luxemburg hat beschlossen, daß die Umsetzung der Beitrittspartnerschaft und die Fortschritte bei der Übernahme des gemeinschaftlichen Besitzstands von den im Rahmen der Europa-Abkommen eingesetzten Gremien geprüft werden. Im Einklang mit Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 622/98 werden die Grundsätze, Prioritäten, Zwischenziele und Bedingungen der Beitrittspartnerschaft mit der Repu- blik Bulgarien im Anhang festgelegt, der Bestandteil die- ses Beschlusses ist. Artikel 2 Die Umsetzung der Beitrittspartnerschaft wird in den im Rahmen der Europa-Abkommen eingesetzten Gremien und von den zuständigen Stellen des Rates geprüft, denen die Kommission regelmäßig Bericht erstatten wird. Artikel 3 Dieser Beschluß tritt am dritten Tag nach seiner Veröf- fentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaf- ten in Kraft. Geschehen zu Brüssel am 30. März 1998. Im Namen des Rates Der Präsident M. BECKETT (1) ABl. L 85 vom 20. 3. 1998, S. 1. 23. 4. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 121/37 ANHANG BULGARIEN 1. Ziele Ziel der Beitrittspartnerschaft ist es, in einem einheitlichen Rahmenwerk die in der Stellungnahme der Kommission zum Antrag Bulgariens auf Beitritt zur Europäischen Union ermittelten prioritären Bereiche für die weiteren Arbeiten, die verfügbaren finanziellen Mittel zur Unterstützung Bulgariens bei der Umsetzung dieser Maßnahmen und die Bedingungen für diese Unterstützung festzulegen. Die Beitrittspartnerschaft liefert ein Rahmenwerk für das politische Instrumentarium zur Unterstützung der Beitrittskandidaten bei ihrer Vorbereitung auf die Mitgliedschaft. Zu diesen Instrumenten gehören unter anderem das von Bulgarien anzunehmende Nationale Programm für die Übernahme des gemeinschaftlichen Besitzstands, die Gemein- same Bewertung der wirtschaftspolitischen Prioritäten, der Pakt gegen die organisierte Kriminalität und der Fahrplan für den Binnenmarkt. Für die Vorbereitung und Umsetzung dieser verschiedenen Instrumente gelten jeweils spezifische Verfahren. Sie sind zwar nicht Bestandteil dieser Beitrittspartnerschaft, jedoch sind ihre Prioritäten mit ihr kompatibel. 2. Grundsätze Für jedes Beitrittsland wurden die prioritären Bereiche nach seiner Fähigkeit ausgewählt, der Verpflichtung nachzukommen, die Kopenhagener Kriterien zu erfüllen, wonach die Mitgliedschaft folgendes voraussetzt: — institutionelle Stabilität des Beitrittslands als Garantie für demokratische und rechtsstaatliche Ordnung, für die Wahrung der Menschenrechte und den Schutz der Minderheiten; — funktionsfähige Marktwirtschaft sowie die Fähigkeit, dem Wettbewerbsdruck und den Marktkräften innerhalb der Union standzuhalten; — Fähigkeit zur Erfüllung der Verpflichtungen aus der Mitgliedschaft, einschließlich der Übernahme der Ziele der politischen Union sowie der Wirtschafts- und Währungsunion. Auf seiner Tagung in Madrid hob der Europäische Rat hervor, daß die Beitrittsländer ihre Verwaltungs- strukturen anpassen müssen, um ein reibungsloses Funktionieren der Gemeinschaftspolitik nach dem Beitritt zu gewährleisten. In Luxemburg wies er darauf hin, daß die Übernahme des gemeinschaftlichen Besitzstands in einzelstaatliches Recht zwar notwendig, aber nicht ausreichend ist; entscheidend ist seine tatsächliche Anwendung. 3. Prioritäten und Zwischenziele In den Stellungnahmen der Kommission und den darauffolgenden Erörterungen im Rat wurde hervorgeho- ben, welche Anstrengungen die Beitrittsländer im Hinblick auf den Beitritt in bestimmten Bereichen noch unternehmen müssen, und darauf hingewiesen, daß gegenwärtig keines dieser Länder alle Kopenhagener Kriterien vollständig erfüllt. Daher müssen für die Prioritäten Zwischenstufen definiert werden, für die in Zusammenarbeit mit den betreffenden Ländern konkrete Ziele vereinbart werden. Davon, inwieweit diese Ziele erreicht werden, hängt dann das Ausmaß der gewährten Hilfe, der Fortschritt der laufenden Verhandlungen mit einigen Ländern und die Aufnahme von Verhandlungen mit den anderen ab. Diese Prioritäten und Zwischenziele wurden in zwei Gruppen eingeteilt, und zwar kurzfristige und mittelfristige Ziele und Prioritäten. Grundlage für die Auswahl der kurzfristigen Ziele war die realistische Annahme, daß Bulgarien sie im Laufe oder bis Ende des Jahres 1998 erreichen oder sich ihnen nähern wird. Da bis dahin nur wenig Zeit verbleibt und ein gewisses Maß an Verwaltungskapazität erforderlich ist, wurde nur eine begrenzte Zahl von kurzfristigen Prioritäten ausgewählt. Die Maßnahmen mittelfristiger Priorität dürften mehr als ein Jahr in Anspruch nehmen, obwohl auch sie bereits 1998 in Angriff genommen werden können und sollten. Bulgarien wird aufgefordert, bis Ende März ein Nationales Programm für die Übernahme des gemeinschaft- lichen Besitzstands anzunehmen, das einen Zeitplan für die Erreichung dieser Prioritäten und Zwischenziele und, soweit möglich und sachdienlich, Angaben über die erforderlichen personellen und finanziellen Ressourcen enthält. In der Beitrittspartnerschaft wird festgestellt, daß Bulgarien in sämtlichen in der Stellungnahme aufgezeigten Bereichen Fortschritte machen muß. Die Übernahme des gemeinschaftlichen Besitzstands in einzelstaatliches Recht allein ist nicht ausreichend, darüber hinaus kommt es darauf an, daß er nach den gleichen Normen wie in der Union angewandt wird. In allen im folgenden aufgeführten Bereichen steht eine glaubhafte und effiziente Umsetzung und Durchsetzung des gemeinschaftlichen Besitzstands noch aus. L 121/38 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 23. 4. 98 Auf der Grundlage der Stellungnahme der Kommission und der darauffolgenden Erörterung im Rat wurden für Bulgarien die folgenden kurz- und mittelfristigen Prioritäten ermittelt. 3. 1. K u r z f r i s t i g e P r i o r i t ä t e n ( 1 9 9 8 ) Wirtschaftliche Reform: Festlegung mittelfristiger wirtschaftspolitischer Prioritäten und gemeinsame Bewer- tung im Rahmen des Europa-Abkommens; Weiterverfolgung des von der Regierung eingeleiteten Programms, einschließlich der transparenten Privatisierung staatlicher Betriebe und Banken sowie der Umstrukturierungsmaßnahmen in der gewerblichen Wirtschaft, dem Finanzsektor und der Landwirtschaft, Maßnahmen zur Förderung der ausländischen Direktinvestitionen. Steigerung der Leistungsfähigkeit der Verwaltungsbehörden: Verabschiedung des Entwurfs des Gesetzes über den öffentlichen Dienst und Fortschritte bei der Reform des öffentlichen Dienstes sowie Stärkung der Verwaltung in den Bereichen interne Finanzkontrolle, Umweltschutz, Zoll; Ausbau der Verwaltungsbehör- den im Veterinär- und Pflanzenschutzbereich, vor allem in bezug auf die Einrichtungen an der Außengrenze, Beginn des Aufbaus der für die Umsetzung der Regional- und der Strukturpolitik erforderlichen Behörden. Binnenmarkt: Rechtsangleichung unter anderem in den Bereichen Rechte an geistigem Eigentum und gewerbliche Schutzrechte (effizientere Durchsetzung des Schutzes), Finanzdienstleistungen, Steuern, Annahme der für die Überwachung der staatlichen Beihilfen erforderlichen Rechtsvorschriften und Aufstel- lung einer vorläufigen Liste der staatlichen Beihilfen, Verabschiedung eines neuen Wettbewerbsgesetzes. Justiz und Inneres: konkrete Schritte zur Bekämpfung der Korruption und der organisierten Kriminalität und zur Verbesserung der Grenzüberwachung. Umwelt: weitere Umsetzung der Rahmenvorschriften und der horizontalen Rechtsvorschriften, Ausarbeitung und Umsetzung detaillierter Angleichungsprogramme und Umsetzungsstrategien für einzelne Gesetze. Planung und Beginn der Umsetzung dieser Programme und Strategien. Energie: insbesondere die Ausarbeitung einer umfassenden langfristigen Energiestrategie, Beachtung der nuklearen Sicherheitsnormen und realistische Verpflichtungen im Hinblick auf die Stillegung bestimmter Kernkraftanlagen gemäß dem Abkommen über den Fonds für nukleare Sicherheit (Nuclear Safety Account Agreement). 3. 2. M i t t e l f r i s t i g e P r i o r i t ä t e n Politische Kriterien: weitere Anstrengungen zur Integration der Roma und Konsolidierung des Schutzes der persönlichen Freiheiten. Wirtschaftliche Reform: Vollendung der Privatisierungen. Weitere Stärkung der marktwirtschaftlichen Einrichtungen. Wirtschaftspolitik: regelmäßige Prüfung der wirtschaftspolitischen Prioritäten im Rahmen des Europa- Abkommens, vor allem der Erfüllung der Kopenhagener Kriterien für die Mitgliedschaft in der Union und der Übernahme des gemeinschaftlichen Besitzstands im Bereich der Wirtschafts- und Währungspolitik (Koordinierung der Wirtschaftspolitik, Vorlage von Konvergenzprogrammen, Vermeidung übermäßiger Defizite); auch wenn nicht erwartet wird, daß Bulgarien den Euro unmittelbar nach dem Beitritt übernimmt, sollte die Politik Bulgariens auf die Verwirklichung der tatsächlichen Konvergenz im Einklang mit dem Ziel der Union, den wirtschaftlichen und sozialen Zusammenhalt zu stärken, und der nominalen Konvergenz gemäß den Anforderungen für die Übernahme des Euro ausgerichtet sein. Steigerung der Leistungsfähigkeit der Verwaltungsbehörden: Vollendung der Reformen auf allen Ebenen, einschließlich Ausbildungsmaßnahmen für Beamte; Verbesserung der Arbeitsweise der Justiz und Ausbil- dungsmaßnahmen im Bereich Gemeinschaftsrecht und seiner Anwendung; weiterer Ausbau des staatlichen Rechnungshofs und der internen Finanzkontrollbehörden; Aufbau von Aufsichtsorganen in den Bereichen Kartelle und staatliche Beihilfen; Verbesserung der Behörden für Rechnungsprüfung und Statistik und Stärkung der Atomaufsichtsbehörde; Stärkung der Behörden für Justiz und Inneres (genug qualifiziertes Personal, vor allem bei Polizei und Grenzschutz sowie in Ministerien und Gerichten), Reform der Finanzverwaltung (Zölle und Steuern) zur Gewährleistung der Fähigkeit, den gemeinschaftlichen Besitzstand anzuwenden, und Stärkung der Behörden für die Lebensmittelüberwachung. 23. 4. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 121/39 Binnenmarkt: unter anderem Rechtsangleichung, in den Bereichen Wettbewerbspolitik, staatliche Beihilfen, Zoll, Steuern, Politik im audiovisuellen Bereich, öffentliches Auftragswesen (und Transparenz), Modernisie- rung der Konformitätsbewertungs- und Normungseinrichtungen und Aufbau eines Marktaufsichtsystems sowie Harmonisierung der technischen Vorschriften über Industrienormen. Weitere Angleichung und wirksame Durchsetzung des Wettbewerbsrechts, Stärkung der Wettbewerbsbehörden, Förderung der Ent- wicklung der Unternehmen, insbesondere der kleinen und mittleren Unternehmen (KMU), Angleichung an den gemeinschaftlichen Besitzstand in den Bereichen Telekommunikation, Verbraucherschutz und Binnen- markt für Energie. Justiz und Inneres: Aufbau eines effizienten Grenzüberwachungs- und -kontrollsystems, Umsetzung der Migrationspolitik und Anwendung des Asylverfahrens; Angleichung der Visumpolitik an die der Union und Vollendung der Angleichung an internationale Übereinkünfte; Bekämpfung der organisierten Kriminalität (insbesondere Geldwäsche, Drogen- und Menschenhandel) und der Korruption, insbesondere im Hinblick auf den Schengen-Besitzstand. Landwirtschaft: unter anderem Landrückgabe, Einrichtung eines Katasters und Aufbau eines funktionieren- den Marktes für Grund und Boden, Angleichung an den gemeinschaftlichen Besitzstand im Agrarbereich (einschließlich Veterinär- und Pflanzenschutzbereich, insbesondere Kontrollen an der Außengrenze), Berück- sichtigung der umweltrelevanten Aspekte der Landwirtschaft und der Artenvielfalt. Aufbau der erforderli- chen Verwaltung zur Umsetzung und Durchführung der gemeinsamen Agrarpolitik (GAP), insbesondere der wesentlichen Mechanismen und Verwaltungsbehörden für die Überwachung der Agrarmärkte und für die Umsetzung von Maßnahmen für die Strukturreform und für die ländliche Entwicklung, Annahme und Umsetzung der Anforderungen im Veterinär- und Pflanzenschutzbereich, Modernisierung bestimmter Lebensmittelverarbeitungsbetriebe sowie Prüf- und Diagnoseeinrichtungen, Umstrukturierung der Agrar- und Ernährungswirtschaft. Fischerei: Aufbau der erforderlichen Kapazitäten für die Umsetzung und die Durchsetzung der gemeinsamen Fischereipolitik. Energie: Umsetzung einer auf Effizienz und Diversifizierung basierenden umfassenden Energiestrategie, die unter anderem folgendes vorsieht: Einhaltung der von Bulgarien eingegangenen Verpflichtungen zur Stillegung bestimmter Blöcke des Kernkraftwerks von Kozloduj, Stillegungsplan und Entsorgungsplan für radioaktive Abfälle. Verkehr: weitere Anstrengungen zur Angleichung an den gemeinschaftlichen Besitzstand, insbesondere in den Bereichen Seeverkehr, Luft- und Straßengüterverkehr (Sicherheitsvorschriften) sowie erforderliche Investitionen in die Verkehrsinfrastruktur, vor allem in den Ausbau der transeuropäischen Netze. Beschäftigung und Soziales: Entwicklung geeigneter Arbeitsmarktstrukturen und gemeinsame Prüfung der Beschäftigungspolitik in Vorbereitung der Beteiligung an der unionsweiten Koordinierung der Beschäfti- gungspolitik, Angleichung des Arbeitsrechts sowie der Rechtsvorschriften in den Bereichen Arbeitsmedizin und -schutz, sowie Aufbau der entsprechenden Durchsetzungsstrukturen, vor allem frühzeitige Annahme der Rahmenrichtlinie über Gesundheitsschutz und Sicherheit am Arbeitsplatz; Durchsetzung der Chancengleich- heit; Intensivierung eines aktiven und autonomen sozialen Dialogs; Weiterentwicklung des sozialen Schutzes; Maßnahmen zur Angleichung der Standards im Gesundheitswesen an die Normen der Union. Umwelt: unter anderem Aufbau leistungsfähiger Kontroll- und Durchsetzungsstrukturen, kontinuierliche Planung und Umsetzung der Angleichungsprogramme in bezug auf einzelne Gesetze. Besondere Beachtung sollten die Bereiche, Luftverschmutzung, Abfallwirtschaft, Wasser, einschließlich der entsprechenden institu- tionellen Erfordernisse, finden. Die Umweltbelange und die Notwendigkeit nachhaltiger Entwicklung sind bei der Entwicklung und Umsetzung der nationalen und sektoralen Politik zu berücksichtigen. Regionalpolitik und Kohäsion: Annahme von Rechtsgrundlagen und Aufbau von Verwaltungsbehörden und Haushaltsverfahren. Stärkung der Finanzinstrumente und Kontrollmechanismen, um nach dem Beitritt in die Strukturprogramme der Union einbezogen werden zu können. 4. Programmierung Bulgarien wurden im Zeitraum 1995—1997 PHARE-Mittel von insgesamt 212 Mio. ECU zugewiesen. Vorbehaltlich der Genehmigung des PHARE-Haushalts für den verbleibenden Zeitraum wird die Kommis- sion die Zuweisungen für 1998 und 1999 bestätigen. Darüber hinaus kann Bulgarien Unterstützung aus der für 1998 geplanten Aufholfazilität (catch-up facility) erhalten. Die Finanzierungsvorschläge werden gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 3906/89 dem PHARE-Verwaltungsausschuß vorgelegt. Sämtliche Investitions- vorhaben erfordern eine gemeinsame Finanzierung mit den Beitrittskandidaten. Ab 2000 umfaßt die finanzielle Unterstützung auch Agrarbeihilfen und ein strukturpolitisches Instrument, das ähnliche Prioritä- ten wie der Kohäsionsfonds setzen wird. L 121/40 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 23. 4. 98 5. Konditionalität Die Unterstützung der Gemeinschaft setzt voraus, daß Bulgarien seinen Verpflichtungen gemäß dem Europa-Abkommen nachkommt und Fortschritte bei der Erfüllung der Kopenhagener Kriterien sowie bei der Umsetzung dieser Beitrittspartnerschaft macht. Die Nichterfüllung dieser Bedingungen könnte einen Ratsbeschluß über die Aussetzung der finanziellen Unterstützung nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 622/98 zur Folge haben. 6. Überwachung Die Umsetzung der Beitrittspartnerschaft wird im Rahmen des Europa-Abkommens bereits ab 1998 überwacht, bevor die Kommission dem Rat den ersten regelmäßigen Bericht über die Fortschritte Bulgariens, auch bei der Umsetzung dieser Beitrittspartnerschaft, vorlegt. Die einzelnen Bereiche der Beitrittspartnerschaft werden in den entsprechenden Unterausschüssen behandelt. Der Assoziationsausschuß erörtert die allgemeinen Entwicklungen, Fortschritte und Probleme bei der Verwirklichung der Prioritäten und Zwischenziele sowie die spezifischeren Fragen, die die Unterausschüsse an ihn verweisen. Der Assoziationsausschuß erstattet dem Assoziationsrat Bericht über die Umsetzung der Beitrittspartnerschaft. Der PHARE-Verwaltungsausschuß stellt die Vereinbarkeit der Finanzierungsbeschlüsse mit den Beitrittspart- nerschaften sicher. Die Beitrittspartnerschaft wird erforderlichenfalls gemäß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 622/98 angepaßt. Die Kommission schlägt vor Ende 1999 und anschließend in regelmäßigen Zeitabständen vor, diese Partnerschaft zu überprüfen, worüber der Rat förmlich beschließen wird. Dabei wird auch geprüft, inwiefern die Zwischenziele unter Berücksichtigung der Fortschritte Bulgariens bei der Erreichung der Ziele dieser Partnerschaft genauer zu bestimmen sind


title: WRITTEN QUESTION No. 969/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Greek companies in the FYROM

eurovoc_concepts:
Greece
Macedonia
direct investment
foreign investment
industrial cooperation
processing industry
restriction on competition
tobacco
trade licence

text: 9. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 310/151 (98/C 310/208) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0964/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): David Thomas (PSE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Erityisen riskimateriaalin kielta¤minen Katsooko komissio, etta¤ erityisiin riskimateriaaleihin liittyvien ma¤a¤ra¤ysten ehdotettu siirta¤minen alueelliselle tasolle sopii yhteen mm. sopimusten 2 ja 3 artiklaan sisa¤ltyvien yhtena¤ismarkkinoita koskevien perusperiaattei- den kanssa? Miten komissio katsoo ta¤llaisten ma¤a¤ra¤ysten antavan kuluttajille tehokkaan suojan, kun otetaan huomioon, etta¤ ehdotettujen toimien valvonta on mahdotonta? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Komissio pyyta¤a¤ kunnianarvoisaa ja¤senta¤ tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi ha¤nen esitta¤ma¤a¤nsa¤ suulliseen kysymykseen H-0282/98 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla maaliskuussa II 1998 (1). (1) Parlamentin keskustelut (maaliskuu 1998). (98/C 310/209) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0969/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Kreikkalaiset yritykset FYROMissa Kreikkalainen yritys Kapniki Mihailidis (Leaf Tobacco A. Mihailidis SA) on perustanut entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan (FYROM) tupakkatehtaan, joka tyo¤llista¤a¤ 278 vakituista ja 151 kausityo¤ntekija¤a¤. Lisa¤ksi yritys investoi huomattavia summia (5 miljoonaa dollaria hallituksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti). Heina¤kuussa 1997 asiasta vastaava ministeri myo¤nsi yritykselle maan voimassa olevan lainsa¤a¤da¤n- no¤n vastaisesti osittaisen luvan, jossa yritys velvoitettiin ostamaan tupakkaa yksinomaan maan lounaisosasta. Mita¤ Euroopan komissio aikoo tehda¤ tutkiakseen valitukset ja saadakseen aikaan kyseisen maan lakien noudattamisen? Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kreikan taloudelliset suhteet ovat parantuneet merkitta¤va¤sti vuoden 1995 lopun ja¤lkeen. Komissio tieta¤a¤ ongelmista, joita useilla kreikkalaisilla sijoittajilla on entisessa¤ Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, myo¤s arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsemasta tapauksesta. Komissiolla ei ole mahdollisuuksia tarkistaa, ovatko entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaiset kyseisessa¤ tapauksessa myo¤nta¤neet tupakkaa koskevan aluekohtaisen ostoluvan maan asiaa koskevan lainsa¤a¤- da¤nno¤n mukaisesti. Komissio on kuitenkin maininnut tapauksesta useaan otteeseen muun muassa Skopjessa 20. (cid:150)21. maaliskuuta 1998 pidetyssa¤ yhteiso¤n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhteistyo¤sopimuk- sella perustetun yhteistyo¤neuvoston ensimma¤isessa¤ kokouksessa. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisille muistutettiin, miten ta¤rkea¤a¤ on luoda asianmukaiset yleiset edellytykset maan kipea¤sti tarvitsemille ulkomaisille suorille sijoituksille seka¤ edista¤a¤ yhteiso¤n kanssa teollisuuden alalla tehta¤va¤a¤ yhteistyo¤ta¤ yhteistyo¤sopimuksen 4 ja 6 artiklan mukaisesti. Maan viranomaiset vakuuttivat komissiolle, etta¤ ratkaisu kyseiseen tapaukseen on lo¤ydetta¤vissa¤ niin, etta¤ tupakan valmistajat voivat ostaa tupakkaa maan kaikista osista


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1096/98 af John CUSHNAHAN til Kommissionen. Forbrugerbeskyttelse i Irland

eurovoc_concepts:
Ireland
aid system
consumer information
consumer movement
consumer protection
financial aid
invitation to tender
non-governmental organisation
non-profit organisation
serial publication

text: 21. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 323/113 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (30. april 1998) Kommissionen har ikke udarbejdet en undersłgelse af de łkonomiske konsekvenser af dette direktivforslag. M(cid:229)let med direktivet er en tiln(cid:230)rmelse mellem medlemsstaternes love, forordninger og administrative bestemmelser vedrłrende reklamer for tobaksvarer og sponsorering fra tobaksindustrien for at fjerne hindringer i det indre marked. Som s(cid:229)dan vil det v(cid:230)re vanskeligt at vurdere direktivets virkninger p(cid:229) grund af de eksisterende restriktioner p(cid:229) medlemsstatsniveau og virkningerne for alle de berłrte sektorer som fłlge af de overgangspe- rioder, der er fastlagt i den f(cid:230)lles holdning, som blev vedtaget af R(cid:229)det den 12. februar 1998. Et andet element som der skal tages hensyn til, er den forventede nedgang i forbruget af tobaksvarer, som ifłlge Verdenssund- hedsorganisationens skłn er ansvarlig for mere end 500 000 dłdsfald pr. (cid:229)r i EU. (98/C 323/173) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1096/98 af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen (30. marts 1998) Om: Forbrugerbeskyttelse i Irland Forbrugerforeningen i Irland er en almennyttig, ikke-statslig organisation, der siden 1996 har arbejdet for de irske forbrugeres interesser. Er Kommissionen bekendt med, at foreningen af GD XXIV har f(cid:229)et meddelelse om, at dens bevillingsansłgning for 1998 ikke vil blive efterkommet? Hvilke skridt vil Kommissionen i sammenh(cid:230)ng med Amsterdam-traktatens understregning af vigtigheden af at fremme forbrugerbeskyttelsen tage for at sikre, at de irske forbrugeres rettigheder bliver fremmet og repr(cid:230)senteret af en uafh(cid:230)ngig forbrugerorganisation, lige som dem, der findes i alle andre EU-medlemsstater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (27. april 1998) Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at den modtog en ansłgning om finansiering af tre indbyrdes forbundne projekter fra den irske forbrugerorganisation (CAI) i forbindelse med en almindelig indkaldelse af ansłgninger, Kommissionen havde organiseret. Kommissionen modtog omkring 380 ansłgninger. Der blev udvalgt ca. 60 til finansiel stłtte. P(cid:229) grund af det stramme budget var det ikke muligt at finansiere flere projekter. CAI havde indsendt en ansłgning om stłtte til et blad med titlen »Consumers Choice«. Kommissionen har stłttet dette blad finansielt i en (cid:229)rr(cid:230)kke, men er nu kommet til den slutning, at det ikke kan v(cid:230)re et m(cid:229)l for F(cid:230)llesskabets forbrugerpolitik at understłtte den samme aktion finansielt p(cid:229) et vedvarende grundlag. En s(cid:229)dan finansiering kunne f(cid:229) den uheldige fłlge, at projektet blev afh(cid:230)ngigt af F(cid:230)llesskabets finansiering, hvilket hverken Kommissionen eller budgetmyndigheden łnsker. Beslutningen om ikke at tildele stłtte til CAI(cid:146)s projekt skal ses i denne kontekst. P(cid:229) et młde for nylig har Kommissionen haft lejlighed til at redegłre for sine synspunkter over for CAI(cid:146)s leder. I łvrigt vil Kommissionen gerne understrege, at to andre projekter fra forbrugerorganisationer i Irland faktisk blev udvalgt. Disse projekters emner havde en t(cid:230)ttere tilknytning til de prioriteter, Kommissionen havde udvalgt til finansiel stłtte i 1998. I łvrigt planl(cid:230)gger Kommissionen at samfinansiere en stłrre konference i Irland i (cid:229)r. Emnet for denne konference bliver de nye bestemmelser om forbrugerpolitik i Amsterdam-traktaten


title: PERGUNTA ESCRITA n. 944/98 do Deputado Allan MACARTNEY à Comissão. Apoio do FEOGA a projectos relativos às pescas

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
FIFG
aid system
aquaculture
common fisheries policy
fishery product
marketing

text: 19. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 354/43 (98/C 354/78) PERGUNTA ESCRITA E-0943/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Difusa(cid:152)o de experie(cid:136)ncias entre parcerias subsidiadas Que medidas esta(cid:152)o a ser tomadas para assegurar que todos os participantes envolvidos nos programas subsidiado pelo FEDER, FSE e FEOGA divulgam a‘s parcerias as «boas pra·ticas» obtidas com base nas experie(cid:136)ncias recolhidas nos diversos programas e nos Estados-membros? Resposta de Monika Wulf-Mathies em nome da Comissa(cid:152)o (14 de Maio de 1998) Ainda que os beneficia·rios dos fundos estruturais nos Estados-membros na(cid:152)o estejam formalmente obrigados a transferir a sua experie(cid:136)ncia em proveito de outros beneficia·rios, muitos desejam conhecer pra·ticas de melhor qualidade doutros Estados-membros. A Comissa(cid:152)o fomenta esse interca(cid:136)mbio de experie(cid:136)ncias e garante uma grande diversidade de actividades informativas. Publica-se anualmente um grande nu·mero de documentos, ana·lises e relato·rios, em papel ou na Internet. Realizam-se, por iniciativa da Comissa(cid:152)o, numerosos semina·rios e congressos sobre assuntos tema·ticos (por ex. : igualdade de oportunidades, meio ambiente, avalia(cid:231)a(cid:152)o), ou entre os que te(cid:136)m interesses comuns (por ex. : regio(cid:152)es do objectivo 1, colaboradores sociais, etc. ). Por u·ltimo, a insta(cid:136)ncias da Comissa(cid:152)o, os Estados-membros e as regio(cid:152)es empregam as dota(cid:231)o(cid:152)es de assiste(cid:136)ncia te·cnica inclu(cid:14)·das nos programas para realizar um interca(cid:136)mbio de experie(cid:136)ncias com outros beneficia·rios dos fundos estruturais. (98/C 354/79) PERGUNTA ESCRITA E-0944/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Apoio do FEOGA a projectos relativos a‘s pescas Os regulamentos que abrangem as a·reas do Objectivo 5a da(cid:152)o aos Estados-membros algum campo de manobra para financiar empresas que na(cid:152)o estejam directamente envolvidas no processamento ou comercializa(cid:231)a(cid:152)o de produtos de pesca? Para ser mais espec(cid:14)·fico: uma empresa que produz alimentos congelados ou que concebe e constro·i ve(cid:14)·culos refrigerados › um elemento fundamental para o fornecimento de produtos de pesca desde o cais ate· ao supermercado › e· eleg(cid:14)·vel para financiamento? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Maio de 1998) O Fundo Europeu de Orienta(cid:231)a(cid:152)o e Garantia Agr(cid:14)·cola (FEOGA) dedica-se ao ajustamento das estruturas agr(cid:14)·colas. Os investimentos em projectos de pescas que correspondam a‘s a·reas do objectivo 5a podem receber ajuda no a(cid:136)mbito do Instrumento Financeiro de Orienta(cid:231)a(cid:152)o da Pesca (IFOP). Esses investimentos te(cid:136)m de estar em conformidade com o Regulamento (CE) no 3699/93 do Conselho, de 21 de Dezembro de 1993, que define os crite·rios e condi(cid:231)o(cid:152)es das interven(cid:231)o(cid:152)es comunita·rias com finalidade estrutural no sector das pescas, da aquicultura e da transforma(cid:231)a(cid:152)o e comercializa(cid:231)a(cid:152)o dos seus produtos (1). Nessa perspectiva os investimentos duma empresa que fabrique ve(cid:14)·culos transportadores refrigerados na(cid:152)o sa(cid:152)o selecciona·veis para a assiste(cid:136)ncia quer do IFOP, quer do FEOGA. (1) JO L 346 de 31. 12. 1993


title: 98/252/PESC: Posición común de 30 de marzo de 1998 definida por el Consejo sobre la base del artículo J.2 del Tratado de la Unión Europea, sobre Rwanda

eurovoc_concepts:
Rwanda
crime against humanity
democracy
human rights
ruling
settlement of disputes

text: 7. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 108/1 (Actos adoptados en aplicación del título V del Tratado de la Unión Europea) POSICIÓN COMÚN de 30 de marzo de 1998 definida por el Consejo sobre la base del artículo J. 2 del Tratado de la Unión Europea, sobre Rwanda (98/252/PESC) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, — al fomento de la reconciliación nacional, la recons- trucción y el desarrollo y la transición a la democra- cia, Visto el Tratado de la Unión Europea y, en particular, su artículo J. 2, — a la protección y el fomento de los derechos humanos y de las libertades fundamentales. Considerando que en la Posición común 94/697/PESC, de 24 de octubre de 1994, adoptada sobre la base del artículo J. 2 del Tratado de la Unión Europea, el Consejo definió los objetivos y las prioridades de la Unión Euro- pea en relación con Rwanda (1); Considerando que mediante la Acción común 96/250/ PESC, de 25 de marzo de 1996, adoptada por el Consejo sobre la base del artículo J. 3 del Tratado de la Unión Europea, se nombró a un enviado especial para la región de los Grandes Lagos de África (2); Considerando que, teniendo en cuenta los acontecimien- tos sucedidos en Rwanda desde 1994, debe adaptarse la Posición común 94/697/PESC, HA DEFINIDO LA PRESENTE POSICIÓN COMÚN: Artículo 1 Los objetivos y prioridades de la Unión Europea en sus relaciones con Rwanda consisten en alentar, estimular y respaldar el proceso iniciado por el Gobierno de Rwanda en lo referente: — a la recuperación tras el genocidio, (1) DO L 283 de 29. 10. 1994, p. 1. (2) DO L 87 de 4. 4. 1996, p. 1. Artículo 2 La Unión Europea afirma que el progreso en dichos lugar, responsabilidad del ámbitos es, en primer Gobierno de Rwanda. Para respaldar los esfuerzos de e´ste, la Unión Europea, incluso a trave´s de la mediación de su enviado especial a la región de los Grandes Lagos: — intentará hallar formas de ayudar a poner fin a la prosecución del conflicto desestabilizador, entre otros medios respaldando los trabajos de la Comisión Inter- nacional de Investigación (Rwanda), y a todas las violaciones de los derechos humanos que son el resultado de dicho conflicto; — alentará y respaldará los esfuerzos del Gobierno de Rwanda destinados a proteger y fomentar los dere- chos humanos de todos los ciudadanos de Rwanda, tambie´n mediante una estrecha asociación con la Operación para los Derechos Humanos en Rwanda de las Naciones Unidas; — alentará y respaldará los esfuerzos del Gobierno de Rwanda para reconciliar a todos los ciudadanos de dicho país, tambie´n mediante el diálogo con todos los grupos que rechazan el uso de la violencia, sobre todo en lo que se refiere al pluralismo y la protección de las minorías, con miras al fortalecimiento de las instituciones y procesos democráticos; — alentará y respaldará los esfuerzos del Gobierno de Rwanda destinados a mejorar el sistema judicial del país, entre otras cosas haciendo que respondan de sus acciones los autores de crímenes contra la humanidad, incluido el genocidio; L 108/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 7. 4. 98 — alentará al Gobierno de Rwanda a actuar con la máxima precaución respecto de la imposición y la ejecución de la pena de muerte, con vistas a su total abolición, así como a cumplir plenamente las obliga- ciones que le incumben con arreglo al Pacto Interna- cional de Derechos Civiles y Políticos, y a observar las demás salvaguardias internacionales relativas a la pena de muerte; — continuará respaldando el trabajo del Tribunal Inter- nacional de Arusha, incluida la intensificación de sus esfuerzos para garantizar que todos los Estados entre- guen al Tribunal a todas las personas acusadas de genocidio y otras violaciones graves del derecho humanitario internacional; — alentará y respaldará la adopción por parte del Gobierno de Rwanda de medidas no privativas de libertad destinadas a tratar a determinadas categorías de presos acusados de participación menor en críme- nes contra la humanidad; — alentará y respaldará los esfuerzos del Gobierno de Rwanda destinados a facilitar la reinserción en la sociedad nacional de los supervivientes del genocidio, de las tropas desmovilizadas y de otras personas desplazadas, tambie´n mediante una estrecha coopera- ción con las organizaciones internacionales correspon- dientes; — alentará la mejora de las condiciones de vida de todos los ciudadanos de Rwanda, teniendo en cuenta los efectos perjudiciales de la pobreza generalizada y del subdesarrollo en la estabilidad política; — alentará al Gobierno de Rwanda a que de´ los pasos necesarios para dar cumplimiento a la Resolución 52/167 de la Asamblea General de las Naciones Unidas sobre seguridad del personal humanitario. Artículo 3 El Consejo toma nota de que la Comisión tiene intención de encaminar su acción a la consecución de la objetivos y prioridades de la presente Posición común, en su caso mediante las medidas comunitarias pertinentes. Artículo 4 Al aplicar la presente Posición común, la Unión Europea cooperará estrechamente con las Naciones Unidas, la Organización para la Unidad Africana y las demás orga- nizaciones interesadas. Artículo 5 Se efectuará un seguimiento permanente de la aplicación de la presente Posición común. La Posición común se revisará en un plazo de doce meses. Artículo 6 La presente Posición común surtirá efecto el día de su adopción. Artículo 7 La presente Posición común se publicará en el Diario Oficial. Hecho en Bruselas, el 30 de marzo de 1998. Por el Consejo El Presidente M. BECKETT