title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 510/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 4ης Μαρτίου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 5. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 65/1 I (Pq(cid:145)neir cia tgm isw(cid:151) tym opo(cid:148)ym apaite(cid:148)tai dglos(cid:148)eusg) JAMOMISLOS (EJ) aqih. 510/98 TGS EPITQOPGS tgr 4gr Laqt(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2375/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992, swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qo- mtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jaho- q(cid:148)fomtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 5 Laqt(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 4 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 325 tgr 14. 12. 1996, s. 5. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. L 65/2 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 5. 3. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 4gr Laqt(cid:148)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 204 624 999 068 999 220 999 052 204 624 999 052 204 212 600 624 999 052 204 73,1 175,5 124,3 93,1 93,1 159,0 159,0 138,2 131,1 177,6 149,0 57,4 37,6 40,3 38,0 47,8 44,2 67,1 38,0 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 400 600 999 060 388 400 404 508 512 528 720 728 999 388 400 512 528 999 39,5 81,9 56,6 40,5 127,8 94,9 103,1 108,3 109,3 92,0 64,5 81,0 91,3 84,5 106,0 94,2 77,3 90,5 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»


title: Rapport från kommissionen om utvecklingen av förbindelserna med Turkiet sedan tullunionens ikraftträdande

eurovoc_concepts:
EU relations
Türkiye
customs union
economic situation
political situation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 03. 1998 KOM0998) 147 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN OM UTVECKLINGEN AV FÖRBINDELSERNA MED TURKIET SEDAN TULLUNIONENS IKRAFTTRÄDANDE RAPPORT OM UTVECKLINGEN AV FÖRBINDELSERNA MED TURKIET SEDAN TULLUNIONENS IKRAFTTRÄDANDE Inledning Denna rapport läggs fram i enlighet med det åtagande som kommissionen gjorde hösten 1995 i samband med debatten i Europaparlamentet om samtycket till tullunionen mellan HG och Turkiet. Det rör sig om en årlig rapport om genomförandet av tullunionen och om de ekonomiska och politiska aspekterna, inbegripet den demokratiska processen och situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna i Turkiet. I. Genomförande av tullunionen Diagnosen i kommissionens förra rapport gäller fortfarande, två år efter tullunionens ikraftträdande. Tullunionen fungerar fortfarande på ett tillfredsställande sätt och i överensstämmelse med associeringsrådets beslut 1/95 och 2/95, som utgör grunden för tullunionens sista etapp. Turkiet har sedan oktober 1996 fortsatt ansträngningarna för att harmonisera sin lagstiftning med gemenskapslagstiftningen. Vad beträffar konkurrens inrättade Turkiet den 6 mars 1997 en konkurrensmyndighet som i fortsättningen kommer att kunna kontrollera den faktiska tillämpningen av bestämmelserna i beslut 1/95 på detta område. Vad gäller handelspolitiken är Turkiet förpliktat att före utgången av år 2000 anpassa sig till l'Xi:s förmänsordning, och stora framsteg har redan gjorts. Frihandelsavtal med Ungern, Rumänien, Litauen, listland och Tjeckiska republiken har undertecknats under 1997. Avtal med Lettland och Slovakien har paraferats, och förhandlingar pågår med Polen, Slovenien och Bulgarien. Kommissionen angav i sin förra rapport att merparten av de problem som uppstått i samband med tullunionen hade sin grund i olikheterna mellan tullordningarna inom ramen lor Turkiets respektive gemenskapens politik beträffande förmånsbehandling i tull hänseende. När harmoniseringen slutförts (och förmånsavtal slutits med samtliga associerade länder i Central- och Östeuropa samt med Maghreb- och Mashrekländerna och de länder som omfattas av Allmänna preferenssystemet) borde dessa problem i stor utsträckning kunna lösas. I enlighet med de åtaganden som gjordes den 6 mars 1995 paraferades dessutom i april 1997 ett avtal om ömsesidigt förbättrat tillträde till parternas respektive marknader för jordbruksprodukter. När förfarandena för antagande väl har avslutats bör detta avtal kunna träda i kraft under de första månaderna 1998. Vad beträffar genomförandet av tullunionen bekräftade associeringsrådet vid sitt möte den 29 april 1997 associeringskommitténs rekommendationer i ett antal handelsfrågor som diskuterades (jordbruk, konkurrens, bilar, ursprungsregler, tullkonventioner). På vart och ett av dessa områden har parterna nått enighet om vilka åtgärder som bör vidtas för att förstärka tullunionen. A Gemensamma kommittén rekommenderat ömsesidigt tillfredsställande uppstått. lor tullunionen har sammanträtt liera gånger och lösningar pä de särskilda problem som till gemenskapens. Ilarmoniseringen måste slutföras lor att slutföra anpassningen av sin Turkiet måste fortsätta sina ansträngningar lagstiftning tull (införlivande av gemenskapens tullkodex), konkurrens (anpassning till gemenskapens ordning för statligt stöd samt avskaffande av monopol), skydd för immaterialrätt (särskilt antagande av lagstiftning om läkemedelspatent före utgången av 1998) samt tekniska standarder och föreskrifter (fullständigt införlivande av gemenskapens regelverk före utgången av 2000). i fråga om I sitt meddelande av den 15 juli 1997 till rådet och parlamentet beträffande den framtida utvecklingen av förbindelserna med Turkiet lade kommissionen fram ett antal förslag vars syfte framför allt var att bidra till ett slutförande av harmoniseringen av lagstiftning inom ramen för tullunionen och att utsträcka denna harmonisering till tjänste- och jordbrukssektorerna. I sitt meddelande i mars 1998 till rådet och parlamentet lade kommissionen fram ett arbetsprogram för genomförandet av en europeisk strategi för Turkiet. Vad beträffar tullunionens ekonomiska konsekvenser visar siffrorna för 1996 att handelsutbytet mellan gemenskapen och Turkiet har ökat kraftigt sedan tullunionen trädde i kraft. Kxporten frän gemenskapen till Turkiel har ökat frän 13 till 18 miljarder ecu (dvs. med 36%) och importen till gemenskapen från Turkiet från 9 till 10 miljarder ecu (dvs. med 10%). Överskottet i gemenskapens handelsbalans ökade från 4 till 8 miljarder ecu. Den kraftiga ökningen av importen till Turkiet från gemenskapen under 1996 motsvarade ett ökat behov av producentkapitalvaror till stöd för den turkiska ekonomins tillväxt pä lång sikt. Vad beträffar importen av konsumtionsvaror från gemenskapen visar de tillgängliga uppgifterna ingen större ökning. Det bör för övrigt noteras att tullunionen trädde i kraft vid en tidpunkt då den turkiska ekonomin (som befann sig under kraftig tillväxt) och den europeiska ekonomin (vars tillväxt minskade) befann sig i olika lägen i konjunkturcykeln, vilket i viss män förklarar varför exporten frän Turkiet till gemenskapen var av mindre omfattning. De statistiska uppgifterna för de första åtta månaderna 1997 tycks emellertid tyda pä en svag återhämtning (or exporten frän Turkiet till gemenskapen, men Turkiets underskott i handelsbalansen 1997 kommer sannolikt att ligga kvar pä 1996 års nivå. Vad beträffar tullunionens konsekvenser för de turkiska företagen, slutligen, tycks dessa ha anpassat sig relativt väl till konkurrensen från gemenskapen på den turkiska marknaden. II. Andra aspekter av genomförandet av avtalet av den 6 mars 1995 Ekonomiskt samarbete: Rådets åtaganden (den 6 mars 1995) i fråga om det ekonomiska samarbetet innefattar fem finansiella instrument som skall ställas till Turkiets förfogande. Det är kommissionens önskan att samtliga dessa instrument skall fås att fungera. Det särskilda budgelstöd avseende tullunionen som är avsett att hjälpa Turkiet att göra de nödvändiga industriella anpassningarna har ännu inte kunnat antas av rådet, eftersom enhällighet inte har kunnat uppnås. EIB har inte kunnat hörsamma rådeta uppmaning att bevilja Turkiet lån på upp till 750 miljoner ecu. Gemenskapen har också åtagit sig att på vissa villkor bevilja Turkiet makroekonomiskt bistånd. Dessa villkor (svårigheter med betalningsbalansen och ett program med Internationella valutafonden) har hittills inte uppfyllts. MEDA-förordningen antogs av rådet i juli 1996. Ett belopp på 33 miljoner ecu anslogs under 1996 till förmån för Turkiet för finansiering av fem samarbetsprogram avseende små och medelstora företag, yrkesutbildning, utbildning och hälsovård. Inom ramen för 1997 års M Kl)A-program anslog kommissionen 70,2 miljoner ecu. De 35 projekt som valls ut syftar (ill att förstärka det civila samhället och de mänskliga rättigheterna i Turkiet, främja små och medelstora företag och förbättra levnadsvillkoren för de befolkningsgrupper som har det sämst ställt. Till följd av Kuropaparlamentets resolution i september 1996 kunde det budgetmässiga mål som för budgetåret 1997 ursprungligen fastställts för genomförandet av MEDA- programmet för Turkiet inte uppnås. Det var tyvärr också omöjligt att finansiera ett projekt fattigaste befolkningsgrupperna i sydöstra Turkiet. för yrkesutbildning på jordbruksområdet till förmån för de Rådets åtaganden omfattade slutligen en möjlighet för Turkiet att inom ramen för den nya Medelhavspolitiken (1992-1996) få tillgång till lån från EIB för finansiering av vissa infrastrukturprojekt. Turkiet har i detta sammanhang beviljats 340 miljoner ecu. Utveckling av samarbetet: Pä grund av den ovan beskrivna situationen i fråga om det ekonomiska samarbetet har det inte varit möjligt att genomföra associeringsrädels resolution av den 6 mars 1995 om utveckling av samarbetet. Den 13 maj 1996 förelade kommissionen rådet och parlamentet tre förslag till beslut om ändring av de grundläggande besluten om programmen Socrates, Ungdom för Europa III och Leonardo, i syfte att lägga Turkiet till de deltagande länderna. Parlamentet har ännu inte avgivit sitt yttrande om dessa förslag. I sitt meddelande om den vidare utvecklingen av förbindelserna med Turkiet, antaget den 15 juli 1997, och i sitt meddelande i februari 1998 om upprättande av en europeisk strategi för Turkiet påpekade kommissionen att merparten av de förslag som läggs fram i dessa meddelanden i syfte att förstärka tullunionen och utveckla förbindelserna mellan Europa och Turkiet utöver tullunionen inte kommer att kunna genomföras utan bidrag frän gemenskapens budget, åtminstone inte under den inledande fasen. I delta sammanhang anser kommissionen att den särskilda finansieringslbrordningen for tullunionen snarast bör antas, sä att Turkiet kan anpassa sin industrisektor till de nya konkurrensförhällanden som tullunionen ger upphov till, förbättra ibrbindelserna mellan sin egen och unionens infrastruktur och minska klyftan mellan den inhemska ekonomin och gemenskapens ekonomi. I meddelandena noteras även att det är möjligt att utnyttja MEDA för det ekonomiska samarbetet med Turkiel, och det uttrycks önskemål om all de förutsättningar som är nödvändiga för ell fullständigt utnyttjande av detta instrument skall åstadkommas. Politisk dialog: Under den tid som gått sedan den förra rapporten har kontakterna mellan KU och Turkiet på olika nivåer utvecklats. Den dåvarande premiärministern Ciller bjöds in till Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 och i Amsterdam i juni 1997, vid det senare tillfallet i sin egenskap av utrikesminister. Den gemensamma parlamentariska kommittén sammanträdde i Ankara i april 1997. Två möten med den politiska ledartrojkan har också ägt rum. Turkiet har fortsatt att spela en viktig roll i till ett antal Barcelonaprocessen multilaterala möten pä både minister- och tjänstemannanivå. för Europa-Medelhavet, som har givit upphov Associeringsrädet KG-Turkict sammanträdde den 29 april 1997, varvid läget beträffande ett antal frågor sammanfattades. De möten mellan de europeiska och turkiska ministrar som ansvarar för olika sektorer med anknytning till tullunionen (handel, inre marknad, transport os-v. ), som nämns i associeringsrädels resolutioner 1995, har emellertid ännu inte ägt rum. Till följd av Kuropeiska rådets möte i Luxemburg i december 1997 beslutade de turkiska myndigheterna att tillfälligt avbryta den politiska dialogen med Europeiska unionen. III. Turkiets ekonomiska situation Som framgår av kommissionens förra rapport kännetecknas den turkiska ekonomin onekligen av en kraftig uppgång. BNP:s tillväxt under 1997 kommmer sannolikt att ligga kvar pä en hög nivå (en tillväxt pä 6 % förväntas, jämfört med 7 % 1996) tack vare stor inhemsk efterfrågan, privata investeringar och ett i stor utsträckning exportinriktat näringsliv. Den turkiska privata sektorn har särskilt kunnat dra fördel av de nya möjligheter som erbjudit sig i länderna kring Svarta havet. Den har också visat god förmåga att anpassa sig till den allt intensivare konkurrensen inom ramen för tullunionen. Vad beträffar utrikeshandeln har Turkiet fortfarande underskott i handelsbalansen, men underskottet i betalningsbalansen 1997 kommer sannolikt att ligga kvar på ungefär samma nivå som 1996, framför allt tack vare stora intäkter från turismen och omfattande överföringar från turkiska arbetstagare utomlands. Valutareserven ligger dessutom kvar på en mycket tillfredsställande nivå (omkring 19 miljarder USD i december 1997). Det största problemet är fortfarande Turkiets svårigheter med att ta sig ur den onda cirkel som utgörs av inflation, budgetunderskott och depreciering av valutan. Inflationen uppgick 1997 till 9 9% (konsumentpriser). Budgetunderskottet kommer troligen att uppgå till omkring 10% av BNP, framför allt till följd av statsskuldens stora andel av den nationella budgeten. Allt detta ledde till alt deprecieringen av den turkiska valutan fortsatte under 1997 (deprecieringen gentemot ecun uppgick till 60 % mellan januari och december 1997). finanserna, bromsa Hittills har Turkiet alltså inte lyckats fastställa en trovärdig ekonomisk strategi för att fä kontroll över de offentliga inflationen, stabilisera valutan och samtidigt säkerställa en hållbar ekonomisk tillväxt. Kn stabilisering på medellång sikt skulle dessutom kräva en rad strukturella reformer (reformering av det sociala trygghetssystemet och av skattesystemet, omstrukturering av de offentliga företagen samt privatisering) som flera turkiska regeringar efter varandra inte har lyckats genomföra. Den nuvarande regeringskoalitionen fastställde inom ramen för 1998 års budget ett antal mål för den ekonomiska politiken under detta är, särskilt i fråga om inflationskontroll och kontroll över de offentliga finanserna, och dessa mål måste uppmuntras. Dessutom fortsätter överläggningarna med Internationella valutafonden. Målsättningen med makroekonomisk stabilisering är av grundläggande betydelse även för tullunionen. Om den turkiska ekonomin lyckas anpassa sig till konkurrensen från den europeiska industrin till följd av tullunionen skulle den i större utsträckning kunna dra fördel av tullunionen om den makroekonomiska situationen hade stabiliserats på ett varaktigt sätt och de nödvändiga strukturella reformerna var genomförda. Turkiet har lack vare tullunionen möjlighet alt modernisera sin ekonomi och anpassa det sätt varpå dess marknad fungerar till gemenskapens regler. För att nä detta mål krävs stora utländska investeringar trädde emellertid legat pä en nivå långt under den förväntade. investeringar. Sedan i kraft har dessa tullunionen IV. Politisk situation 1. Inrikespolitik Koalitionsregeringen mellan RKTAII, premiärminister Krbakans parti, och DYP, vice premiärminister och utrikesminister Cillers parti, kom till maklen i juni 1996 och satt kvar i ett är. lifter liera veckors regeringskris efterträddes den den 13 juni 1997 av en minoritelskoalitionsregering, bestående av ANAP och DSP under premiärminister Yilmaz (ANAP) ledning. Den nya premiärministerns regering har inte egen majoritet i parlamentet utan är beroende av stöd från CHP som leds av Baykal. Regeringens lagstiftande verksamhet har huvudsakligen inriktats på en förlängning av den obligatoriska skolgången från fem till åtta år. Islamiska grupper motsatte sig kraftigt detta lagforslag, som blev föremål för intensiva debatter i det turkiska parlamentet. Lagen antogs slutligen den 15 augusti 1997 och fick till följd att ett stort antal islamiska gymnasieskolor stängdes på grund av elevbrist. Den 16 januari 1998 beslutade den turkiska författningsdomstolen att upplösa partiet RKTAI I, beslagta samtliga dess tillgångar och förbjuda dess viktigaste ledare alt under de närmaste fem åren tillhöra en politisk gruppering. Det brittiska ordförandeskapet avgav den 21 januari 1998 en förklaring om denna händelse pä Kuropeiska unionens vägnar, vilken till fullo stöds av kommissionen. Kommissionen erkänner att detta beslut fattades i -5 enlighet med bestämmelserna i den turkiska författningen, men beklagar ändå beslutet och är bekymrad över dess konsekvenser för den demokratiska pluralismen och yttrandefriheten. Kommissionen hoppas att Turkiet kommer att visa att landet fortfarande stödjer dessa grundläggande demokratiska principer. 2. Situationen i ttgeiska havet Läget i området är fortfarande spänt. Det irländska ordförandeskapets ansträngningar för att åstadkomma ett närmande mellan de två sidorna fortsattes av det nederländska ordförandeskapet under första halvåret 1997. Vid mötet i rådet (allmänna frågor) den 15 juli 1996 (vid vilket M Kl) A-förordningen godkändes) antogs en förklaring där det framhölls att vissa principer (goda grannförbindelser, respekt för folkrätten osv. ) borde ligga till grund lor förbindelserna mellan KU och Turkiet. Turkiet har i ett brev från vice premiärminister Ciller till Nederländernas utrikesminister van Mierlo av den 21 februari 1997 givit sin syn pä de principer som nämns i denna förklaring. Detta svar ledde emellertid inte till någon lösning pä problemen. Tvisten fortsätter att negativt påverka Turkiets förbindelser inte bara med Grekland utan också med KU. Vid associeringsrädets möte den 29 april 1997 kom Turkiet och Grekland överens om att tillsälta en kommitté av politiska rådgivare med uppgift att undersöka problemen i Kgeiska havet. Denna kommilté har emellertid ännu inte kunnat sammanträda, pä grund av oenighet mellan de båda parterna i fråga om de förfaranden som skall gälla for dess arbete. I samband med NATO:s toppmöte i Madrid i juli 1997 enades Grekland och Turkiet om en gemensam förklaring i vilken de båda länderna förklarade sig villiga att upprätthålla goda grannförbindelser. De båda parterna bekräftade också sin avsikt att i positiv anda och pä ett fredligt sätt lösa meningsskiljaktigheterna dem emellan (t. ex. i fråga om Kgeiska havet). Såsom anges i Agenda 2000 delar kommissionen detta synsätt liksom del som framkom vid mötet i Associeringsrädel KG-Turkiet den 29 april 1997, nämligen att spänningarna i Kgeiska havet endast kan lösas om folkrättsliga principer respekteras, särskilt genom att ärendet hänförs till Internationella domstolen. I slutsatserna frän Kuropeiska rådets möte i Luxemburg den 12-13 december 1997 erinras om denna princip. 3. Cypern som rådet tidsplan Kommissionen bekräftade i Agenda 2000 att förhandlingarna om Cyperns anslutning skulle inledas sex månader efter det att regeringskonferensen avslutats, i enlighet med den att anslutningsförhandlingarna skulle underlättas om vissa framsteg hade gjorts genom de kontakter som knutits mellan parterna inom ramen för FN. I en förklaring av den 22 augusti 1997 beklagade kommissionen att de förhandlingar som under samma månad ägt rum i Glion i FN:s regi inte hade varit framgångsrika. Kommissionen läster mycket stor vikt vid att förhandlingarna inom ramen för FN återupptas. i mars 1995. Kommissionen fastställde anser Kommissionen hoppas att det skall vara möjligt att finna ett sätt att låta det turkcypriotiska samfundet delta i anslutningsprocessen. Vid sitt möte i Luxemburg - 6- uppmanade Kuropeiska rådet C'y perns regering att handla i enlighet med sin vilja all låta företrädare för det lurkcypriotiska samfundet ingå i den delegation som skall förhandla om anslutningen. Europeiska rådet gav ordförandeskapet och kommissionen i uppgift att inleda diskussioner i detta syfte. I detta sammanhang har ett antal kontakter knutits. V. Situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna Analysen av den tid som gäll sedan den förra rapporten visar att situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna och demokratiseringsprocessen i Turkiet inte har utvecklats i någon större omfattning. I Yilmaz regeringsprogram betonas vikten av att förbättra den människorättsliga situationen i Turkiet. Denna målsättning har ännu inte lett till någon påtaglig förbättring av situationen. Den förfaltningsreform som inleddes 1995 återspeglas bara till viss del i den turkiska lagstifningen, trots att ett särskilt parlamentsutskott tätt i uppgift att förbereda detla arbete. Antagandet av lagen om frihetsberövande under polisutredning i mars 1997 utgör det enda viktiga framsteg som det turkiska parlamentet gjort pä detta område. Det officiella erkännandet pä högsta nivå i Turkiet av den turkiska demokratins brister och bekräftelsen av att det är nödvändigt att ändra eller avskaffa praxis som är oförenlig med dessa principer utgör framsteg. I sitt tal vid parlamentets öppnande hänvisade president Demirel till vikten av att Turkiet anpassar sig till Köpenhamnskriterierna. Ministern med ansvar för mänskliga rättigheter, Tlikmet Sami Turk, erkände nyligen att brott mot de mänskliga rättigheterna förekommer i Turkiet. Utrikesminister Cem har i en tidningsartikel påtalat de brott mot de mänskliga rättigheterna och de fängslanden för åsiktsbrott som förekommer i Turkiet. Den höga samordningskommittén för de mänskliga rättigheterna (ledd av Hikmet Sami Turk och bestående av företrädare för premiärministern samt för utrikes-, inrikes-, justitie, utbildnings- och hälsoministrarna), som inrättades av den förra regeringen i april 1997, fortsätter sill arbete. Kommittén har till uppgift att samordna och övervaka i fråga om de mänskliga genomförandet av åtgärder för att förbättra situationen rättigheterna. Den kan även lägga fram förslag om detla för regeringen. Företrädare för de lurkiska icke-statliga organisationerna inbjuds regelbundet till den höga kommitténs sammanträden. Det är ännu för tidigt att bedöma inverkan av denna kommittés verksamhet pä demokratiseringsprocessen. Kort efter det att den nya regeringen hade tillträtt, den 13 augusti 1997, röstade parlamentet igenom en amnestilag. Tack vare denna kunde sju tidningschefredaktörer som dömts för "separatistisk propaganda och understödjande av terrorism" friges. Genom denna lag upphävdes den fällande domen mot dessa personer, under förutsättning att de inte återfaller i brott under de närmaste tre åren. Artikel 8 i antiterroristlagen, som reviderades och gjordes mera liberal under 1995, har fortsatt att utgöra grunden för rättsliga åtgärder mot journalister, förläggare eller personer som yttrat sig offentligt och givit uttryck för förbjudna åsikter. Liksom i den förra rapporten kan det konstateras att vissa artiklar i strafflagen (artiklarna 312 och 315) 7- fortfarande används som grund för rättsliga åtgärder av samma typ som de som tidigare grundades på artikel 8. I november 1996 inrättade de turkiska myndigheterna inom inrikesministeriet en enhet för efterspaning av försvunna personer. Denna enhet har ännu inte visat sig effektiv. frihelsberövande under polisutredning. Denna Det turkiska parlamentet antog den 6 mars 1997 under den förra regeringen en lag om förkortal lag utgör del viktigaste lagstiflningsmässiga framsteget pä området för de mänskliga rättigheterna sedan den förra rapporten offentliggjordes. Lagens viktigaste bestämmelse gäller rättigheterna för personer som berövats sin frihet för kollektiva brott (dvs. brott begångna av minst tre personer). Sådana mål prövas av domstolarna för mål gällande rikets säkerhet (samtliga brott riktade mot staten, t. ex. terrorbrott). Frihetsberövandet av dessa personer måste prövas av en domstol inom fyra dagar efter gripandet (jämfört med femton dagar enligt den gamla lagen), med möjlighet till förlängning upp till sju dagar. I de provinser där undantagstillstånd införts (sex av de åttio provinserna) har perioden förkortats från trettio till högst tio dagar. Även om det förkortade frihelsberövande som införs genom denna lag ändå är längre än del som i allmänhet gäller i Europeiska unionen har Turkiet närmat sig de europeiska normerna pä detta område. Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr anser att innehållet i denna lag är "ett viktigt steg i rätt riktning". tillämpningen av Den praktiska lagens nya bestämmelser bör övervakas. I detta sammanhang är det viktigt att notera att tillgäng till advokat nu garanteras även personer som berövats sin frihet inom ramen för förfaranden vid domstolarna för mål gällande rikets säkerhet. En person som är föremål för frihetsberövande under polisutredning i ett sådant fall har emellertid inte tillgång till advokat från den tidpunkt då han berövas sin frihet utan först från den tidpunkt då ett beslut om förlängning av frihetsberövandet fattas av en domstol, dvs. efter fyra dagar. Såsom kommissionen anger i Agenda 2000 bör Turkiet i sin kamp mot terrorismen i landets sydöstliga delar visa större måttlighet, i högre grad anstränga sig för att respektera rättsstatens principer och de mänskliga rättigheterna och eftersträva en civil hellre än en militär lösning. Regeringen Yilmaz har ett flertal gånger tillkännagivit sin avsikt att upphäva undantagstillståndet i de sydöstliga provinserna. Den 6 oktober 1997 upphävdes det i tre provinser (Batman, Bingöl och Bitlis) av nio. I de sex återstående provinserna har undantagstillståndet förlängts med fyra månader. Yilmaz koalition har för övrigt tillkännagivit sin avsikt att stödja den socio-ekonomiska utvecklingen i detta område. Åtgärder har aviserats som bl. a. bör kunna bidra till att främja privata investeringar och förbättra utbildningen och därmed främja en ökad jordbruks- och lag om decentralisering, enligt vilken endast rättsväsendet, rikets säkerhet, det nationella försvaret och utrikespolitiken skulle förbli' centralt styrda. En analys av dessa bestämmelsers verkliga effekt kommer att kunna göras först när lagtexterna föreligger. industriproduktion. Regeringen sägs också förbereda en Under den tid som gått sedan den förra rapporten har kommissionen avsevärt ökat sitt finansiella stöd till de turkiska icke-statliga organisationer som arbetar med att främja och försvara de mänskliga rättigheterna i Turkiet. Mer än 3 miljoner ecu har anslagits för finansiering av ett trettiotal åtgärder. Dessa har valts ut bland följande prioriterade områden: kvinnornas ställning, barns rättigheter och skydd, information, utbildning och yrkesutbildning, förstärkt administrativ kapacitet hos de icke-slatliga organisationerna och återanpassning av tortyroffer. I detta sammanhang har kommissionen bl. a. givit bidrag till Unuil Foundation, Society for Prevention of Child Abuse and Neglect, Turkish Democracy Foundation, World Academy for local government and democracy, Antalya Bar Association och Helsinki Citizens1 Assembly (Turkey branch). SLUTSATS I Agenda 2000, som antogs den 15 juli 1997, beskriver kommissionen den ekonomiska och politiska situationen i Turkiet. Den slutsats som dras av analysen i Agenda 2000 är att Europeiska unionen måste fortsätta att stödja Turkiet i dess ansträngningar för att lösa sina problem och för att upprätta närmare förbindelser med unionen. Genom associeringsavtalet och tullunionen har grunden lagts för en fördjupning av de politiska och ekonomiska förbindelserna mellan parterna, som bör ske parallellt med en ökad demokratisering i Turkiet, ett gradvist upprättande av hållbara goda grannförbindelser mellan Turkiet och Grekland samt ansträngningar för all åstadkomma en rättvis och hållbar lösning pä Cypern frågan. Europeiska rådet erkänner all de politiska och ekonomiska förutsättningarna för att inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet inte är uppfyllda och anser att en strategi för att förbereda Turkiet för anslutning måste utarbetas, genom vilken Turkiet kan närma sig Europeiska unionen på samtliga områden. Europeiska rådet har uppmanat kommissionen alt lägga fram förslag i detta syfte. I mars 1998 antog kommissionen sålunda ett meddelande rörande genomförandet av en europeisk strategi för Turkiet 9- ISSN 1024-4506 KOM(98) 147 slutlig DOKUMENT SV 11 02 06 Katalognummer : CB-CO-98-150-SV-C ISBN 92-78-31948-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Propuesta modificada de directiva del Consejo por la que se establece un procedimiento de evaluación de la seguridad de las aeronaves de terceros países que utilizan los aeropuertos de la Comunidad

eurovoc_concepts:
air safety
aircraft
exchange of information
international standard
third country

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 04. 03. 1998 COM(1998) 123 final 97/0039 (SYN) Propuesta modificada de DIRECTIVA DEL CONSEJO por la que se establece un procedimiento de evaluación de la seguridad de las aeronaves de terceros países que utilizan los aeropuertos de la Comunidad (presentada por la Comisión con arreglo al apartado 2 del artículo 189 A del Tratado CE) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS El 17 de febrero de 1997 la Comisión adoptó una Propuesta de Directiva del Consejo por la que se establece un procedimiento de evaluación de la seguridad de las aeronaves de terceros países que utilizan los aeropuertos de la Comunidad. El Parlamento Europeo aprobó la propuesta el 19 de noviembre de 1997, a reserva de algunas modificaciones La Comisión considera que puede incorporar las enmiendas 1, 3, 4, 5, 6, 7. 8. 9, 10, 11, 12, 14 y 15 en la medida en que no afectan al objetivo de la normativa propuesta, a saber, contribuir a mejorar la seguridad aérea mediante el control de las aeronaves de terceros países siempre que se sospeche que no se explotan con arreglo a las normas internacionales de seguridad, le recogida y difusión de la información relativa a las carencias, de forma que se pueda disponer de pruebas suficientes para decidir sobre las medidas necesarias para garantizar la seguridad de los viajeros y la provisión de medidas destinadas a corregir las carencias detectadas. Dichas enmiendas tratan fundamentalmente de precisar algunos detalles en las disposiciones previstas y las categorías de aparatos que deben ser objeto de inspección en pista, publicar información sobre los resultados de dicha inspección y prever la elaboración por la Comisión de un informe sobre la aplicación de la Directiva, acompañado en su caso de propuestas de revisión de esta última. En cambio, la Comisión no ha considerado pertinente tomar en consideración la enmienda 13, que prevé la supresión del artículo 12 de la propuesta de la Comisión. Efectivamente, la Comisión considera que dicho artículo, que prevé que los Estados miembros establezcan un sistema de sanciones por incumplimiento de las disposiciones nacionales de aplicación de la Directiva, es necesario para garantizar de forma eficaz el respeto de la legislación comunitaria, por ejemplo, en caso de negativa por parte de un operador de una aeronave de terceros países a someterse a una inspección. Z Propuesta modificada de DIRECTIVA DEL CONSEJO por la que se establece un procedimiento de evaluación de la seguridad de las aeronaves de terceros países que utilizan los aeropuertos de la Comunidad 3 Texto inicial de la propuesta' Propuesta modificada Considerando Considerando que tanto la Resolución adoptada por el Parlamento Europeo el 15 de febrero de 1996 como las conclusiones del Consejo de 11 de marzo de 1996 señalan la necesidad de que la Comunidad adopte una postura más activa y desarrolle una estrategia para mejorar la seguridad de sus ciudadanos que viajan en avión o viven cerca de aeropuertos; como Considerando que tanto las Resoluciones adoptadas por el Parlamento Europeo el 15 de febrero de 1996 y el 17 de julio de 1997(*) las conclusiones del Consejo de 11 de marzo de 1996 señalan la necesidad de que la Comunidad adopte una postura más activa y desarrolle una estrategia para mejorar la seguridad de sus ciudadanos que viajan en avión o viven cerca de aeropuertos; ñ D. O. C Artículo 1 El objetivo de la presente Directiva será contribuir a mejorar la seguridad aérea mediante el control de las aeronaves de terceros países siempre que se sospeche que no se explotan con arreglo a las normas internacionales de seguridad, la recogida y difusión de la información relativa a las carencias, de forma que se pueda disponer de pruebas suficientes para decidir sobre las medidas necesarias para garantizar los la seguridad de la provisión de medidas viajeros y destinadas a corregir carencias las detectadas. El objetivo de la presente Directiva será contribuir a mejorar la seguridad aérea mediante la inspección de las aeronaves de terceros países, de su explotación v de su tripulación siempre que se sospeche que no se explotan con arreglo a las normas internacionales de seguridad, la recogida y difusión de la información relativa a las carencias, de forma que se pueda disponer de pruebas suficientes para decidir sobre las medidas necesarias los para garantizar viajeros y de todas las personas en tierra (en particular los residentes de zonas cercanas a los aeropuertos) y la provisión de medidas destinadas a corregir las carencias detectadas. la seguridad de DO. n°C 124, de 21. 4. 1997, pág. 39. V Artículo 3, definiciones cuarta, quinta y sexta "normas internacionales de seguridad", las incluidas en los normas de seguridad Anexos del Convenio sobre Aviación Civil Internacional firmado en Chicago el 7 de diciembre de 1944 en la versión vigente en la fecha de adopción de la presente Directiva; incluidas en "normas internacionales de seguridad", las los normas de seguridad Anexos del Convenio sobre Aviación Civil Internacional firmado en Chicago el 7 de diciembre de 1944 en la versión vigente en el momento de la inspección; comprobar "inspección en pista", el examen a bordo de una aeronave o en torno a la misma para la documentación de la aeronave y de su tripulación y el estado aparente de la aeronave y su equipo; la validez de comprobar "inspección en pista", el examen a bordo de una aeronave o en torno a la misma para la documentación de la aeronave y de su tripulación y el estado aparente de la aeronave y su equipo; la validez de terceros países", las "aeronaves de aeronaves cuya explotación es realizada por una compañía aérea cuyo certificado de explotador de servicios aéreos es expedido por un Estado que no es un Estado miembro de la Comunidad. terceros países", "aeronaves de las aeronaves cuya explotación es realizada por una compañía aérea cuyo certificado de operador de servicios aéreos es expedido por un Estado que no es un Estado miembro de la Comunidad o las aeronaves que no se utilicen u operen bajo el control de una autoridad competente de un Estado miembro. Apartado 1 del artículo 4, introducción y primer guión los Las autoridades competentes de Estados miembros recogerán toda la información que se considere útil para el cumplimiento del objetivo fijado en el la presente Directiva, artículo 1 de incluida: los Las autoridades competentes de Estados miembros recogerán toda la información que se considere útil para el cumplimiento del objetivo fijado en el la presente Directiva, artículo 1 de incluida: - información importante en materia de - información importante en materia de seguridad, disponible en particular a partir seguridad, disponible en particular a partir de: de: - reclamaciones de los pasajeros, - informes de los pilotos, - informes de las entidades de mantenimiento, - reclamaciones de pasajeros y vecinos de aeropuertos, - informes de los pilotos, - informes de las entidades de - informes de incidentes; mantenimiento, - informes de incidentes, - informes pertinentes de otras las independientes entidades. autoridades competentes de los Estados miembros: de vT Artículo 5 1. La autoridad competente de cada Estado miembro garantizará que las aeronaves de terceros países que aterricen en cualquiera de sus aeropuertos y de las que se sospeche que infringen las normas sean internacionales sometidas a inspecciones en pista de acuerdo con el siguiente procedimiento: seguridad de a) todas las aeronaves: - que muestren indicios de malas condiciones de mantenimiento o con daños o defectos evidentes, - de las que se haya informado que han realizado maniobras anormales desde su entrada en el espacio aéreo de un Estado miembro; - que hayan sido sometidas a una inspección previa en pista en la que se hayan manifestado deficiencias, mientras sido dichas deficiencias corregidas; no hayan b) un 10% del tráfico, con un mínimo de una vez a la semana, de - las aeronaves cuyo operador haya sido objeto de un informe tipo en virtud del artículo 4, - las aeronaves cuyo operador o el país de su operador hayan sido objeto de una decisión en virtud del artículo 9. 2. La inspección en pista se realizará de acuerdo con el procedimiento descrito en el Anexo II y utilizando un modelo de informe de inspección en pista que incluya como mínimo los datos que se indican en el formulario adjunto al Anexo I. Una vez se realizada facilitará al comandante de la aeronave una copia del informe de inspección. inspección en pista, la 3 Cuando se realice una inspección en pista en virtud de lo dispuesto en la presente autoridad competente hará todo lo posible para evitar que la aeronave sufra demoras innecesarias. Directiva, la I La autoridad competente de cada Estado miembro garantizará que las aeronaves de terceros países que aterricen en cualquiera de sus aeropuertos y de las que se sospeche que infringen las normas sean seguridad internacionales sometidas a inspecciones en pista,, de 1 bis. En particular, las autoridades competentes someterán a inspecciones en pista a todas las aeronaves: - que muestren indicios o de las que se hayan recibido informaciones de malas condiciones de mantenimiento o daños o defectos evidentes, - de las que se haya informado que han realizado maniobras anormales desde su entrada en el espacio aéreo de un Estado miembro; deficiencias - que hayan sido sometidas a una inspección previa en pista en la que se que hayan manifestado la susciten las conformidad de internacionales v cuando al normas Estado miembro la posibilidad de que las deficiencias no hayan sido corregidas: serias dudas acerca de la aeronave con preocupe le que - respecto de las que se pueda sospechar autoridades las competentes del país de matrícula no la realicen seguridad: controles adecuados de la - en las que información recogida de conformidad con el artículo 4 suscite dudas con respecto al operador o cuando una inspección en pista realizada anteriormente en una aeronave utilizada por el mismo operador haya puesto de manifiesto deficiencias, hasta que el disposiciones operador satisfactorias las medidas correctoras; adopte sobre - cuyo operador o el país de su operador hayan sido objeto de un informe tipo en virtud del artículo 9. hasta que la autoridad competente de dicho tercer país adopte medidas correctoras satisfactorias. 6 2. La inspección en pista se realizará de acuerdo con el procedimiento descrito en el Anexo II y utilizando un modelo de informe de inspección en pista que incluya como mínimo los datos que se indican en el formulario adjunto al Anexo I. Una vez se realizada informará al comandante de la aeronave del contenido del informe de inspección y^ en caso de que el informe haya detectado informe al deficiencias, se enviará el operador de la aeronave así como a la autoridad competente del país de matrícula. inspección en pista, la Directiva, 3. Cuando se realice una inspección en pista en virtud de lo dispuesto en la autoridad presente competente hará todo lo posible para evitar que la aeronave sufra demoras innecesarias, de no ser que existan razones justificadas para una investigación más pormenorizada. la Título y apartado 1 del artículo 6 Intercambio de información Intercambio de información y cooperación 1. Las autoridades competentes de los 1. Los Estados miembros establecerán Estados miembros participarán en el disposiciones para el intercambio de información y cooperación entre sus intercambio mutuo de información. autoridades competentes, las autoridades competentes de todos los demás Estados miembros y la Comisión. Apartado I del artículo 7 información 1. La intercambiada de acuerdo con el artículo 6 se utilizará la exclusivamente para presente Directiva y el acceso a la misma autoridades a estará las competentes la a y participantes Comisión. fines de limitado los > los fines de información 1. La intercambiada de acuerdo con el artículo 6 se utilizará la exclusivamente para presente Directiva y el acceso a la misma autoridades estará las a participantes competentes la a y las perjuicio Comisión. disposiciones establecidas al respecto que prevean las inmovilizaciones en tierra. públicas limitado hacer sin de Apartado 2 del artículo 8 2. En el caso de que una aeronave haya sido inmovilizada en tierra, la autoridad competente del Estado miembro donde se informará haya realizado la inspección inmediatamente autoridades a competentes de los países interesados. las 2 En el caso de que una aeronave haya sido inmovilizada en tierra, la autoridad competente del Estado miembro donde se haya realizado la inspección informará inmediatamente por escrito al operador y a las autoridades competentes del país del operador y del Estado de matrícula de la aeronave. Apartado 5 del artículo 8 Artículo 8 bis Derecho de recurso contra 5. El propietario o el operador de la aeronave o su representante en el Estado miembro interesado tendrá derecho de recurso de inmovilización en tierra adoptada por la autoridad Estado miembro. La interposición del recurso por sí misma no dará lugar a la suspensión de la inmovilización en tierra competente decisión una del 1. El propietario o el operador de la aeronave o su representante en el Estado miembro interesado tendrá derecho de recurso de inmovilización en tierra adoptada por la autoridad competente. La interposición del recurso no dará lugar a la suspensión de la inmovilización en tierra. decisión contra una 2. Los Estados miembros establecerán y mantendrán en vigor los procedimientos adecuados para este fin, de conformidad con su legislación nacional. 3. La autoridad debidamente al aeronave acerca del derecho de recurso. competente comandante de informará la Primer guión del párrafo primero del artículo 9 - inspecciones en pista sistemáticas y otras medidas de vigilancia de un operador específico o de los operadores de un tercer país específico, - inspecciones en pista sistemáticas y otras medidas de vigilancia de un operador específico o de los operadores de un tercer país específico, hasta que se la adopten por el operador o por autoridad competente de dicho tercer país disposiciones satisfactorias sobre medidas correctoras: F Apartado 1 del artículo 10 1. Los Estados miembros informarán a la 1. Los Estados miembros informarán a lp_§ las medidas operativas demás Estados miembros y a la Comisión Comisión de adoptadas y de los recursos asignados de las medidas operativas adoptadas y de los recursos asignados para la aplicación para la aplicación de las disposiciones de de las disposiciones de los artículos 4, 5 y los artículos 4, 5 y 6. 6. Artículo 10 bis (nuevo) Artículo 10 fos Publicación de los casos de inmovilización en tierra 1. Cada autoridad competente publicará, como mínimo cada trimestre, información de acceso público relativa a las aeronaves inmovilizadas el en trimestre anterior. tierra durante 2. Esta información incluirá asimismo a todas aquellas aeronaves, operadores, países de operadores y Estados de matrícula cuyas aeronaves hayan sido inmovilizadas en tierra en más de una ocasión en los últimos 24 meses. 3. La información publicada incluirá en particular el tipo de aeronave, el nombre y el país del operador, el Estado de matrícula, el motivo de la inmovilización, así como el aeropuerto y la fecha de la inmovilización. 9 Artículo 13 bis (nuevo) Articulo 13 bis Informe de aplicación y revisión En un plazo máximo de dos años a partir de la entrada en vigor de la presente la Comisión elaborará un Directiva, informe sobre su aplicación, el cual, entre otras cosas, tendrá en cuenta la evolución de la situación en la Unión Europea y en los foros internacionales. Este informe podrá ir acompañado, si se considera apropiado, de propuestas de revisión de la presente Directiva. ^)o ISSN 0257-9545 COM(98) 123 final DOCUMENTOS ES 07 06 11 N° de catálogo : CB-CO-98-126-ES-C ISBN 92-78-31704-7 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo "M


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 565/98 van Karla PEIJS aan de Commissie. Doeltreffende wetgeving tegen fraude met elektronische betaalmiddelen

eurovoc_concepts:
European cooperation
action programme
approximation of laws
electronic money
fight against crime
fraud
theft

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 555/98 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Operationelles Regionalprogramm für Attika - Teilprogramm 1 Maßnahme 3

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financing
EU regional policy
Greece
flood
operational programme
public expenditure
town and country planning
watercourse


title: Rapport fra Kommissionen til Rådet - Den Europæiske Investeringsbanks muligheder for at yde lån i Bosnien- Hercegovina - (forelagt af Kommissionen)

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
European Investment Bank
aid for restructuring
financing policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 03. 1998 KOM(1998) 95 endelig udg. RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKS MULIGHEDER FOR AT YDE LÅN I BOSNIEN-HERCEGOVINA (forelagt af Kommissionen) DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKS MULIGHEDER FOR AT YDE LÅN I BOSNIEN-HERCEGOVINA 1. Indledning På baggrund af den seneste udvikling i Bosnien-Hercegovina anmodede ECOFIN den 16. februar Kommissionen om - i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) - at undersøge EIB's muligheder for at stille lån til rådighed i dette land. Foruden humanitær bistand modtager Bosnien-Hercegovina sammen med andre republikker i det tidligere Jugoslavien genopbygningsstøtte i henhold til Rådets forordning nr. 1628/96 af 25. juli 1996 og PHARE-forordningen. I betragtning af i Bosnien-Hercegovina mener det presserende behov for genopbygning Kommissionen, at EIB bør opfordres til at udvide sine låneaktiviteter til også at omfatte Bosnien-Hercegovina, og der bør i den forbindelse tages hensyn til de særlige politiske, økonomiske og finansielle forhold i landet. Muligheden for at yde EIB-lån i dette land skal betragtes som en speciel og exceptionel handling, der først og fremmest skal bidrage til en hurtig genopbygning af landet og til, som led i processen, at fremme kommunikationen mellem og integreringen af de forskellige befolkningsgrupper, der bor i området. EIB har tilkendegivet, at den i princippet er villig til at begynde at operere i Bosnien-Hercegovina, forudsat at der foreligger en formel afgørelse fra Rådet om en EU-garanti for EIB's transaktioner, og forudsat at Styrelsesrådet giver den grønt lys. EIB har fortalt, at den har indledt det forberedende arbejde med henblik på at identificere de områder, hvor den kan yde et bidrag inden for rammerne af det genopbygningsprogram, som det internationale samfund er nået til enighed om på de forskellige donorkonferencer, som Kommissionen og Verdensbanken har sponseret. 2. Den politiske, økonomiske og finansielle baggrund 2. 1. Den politiske baggrund I henhold til Dayton/Paris-fredsaftalen, som blev undertegnet den 14. december 1995, skulle Bosnien-Hercegovina forblive en samlet stat bestående af to enheder, nemlig Føderationen i Bosnien-Hercegovina og Republika Srpska. Implemente ringen af Dayton-aftalen omfatter såvel militære som civile aspekter, der i fællesskab bidrager til at genskabe tilliden og stabiliteten i landet, og som årligt kontrolleres af Fredsimplementeringsrådet. De militære aspekter er blevet løst med succes. Der vil imidlertid fortsat være behov for en militær tilstedeværelse i nogen tid fremover. Implementeringen af de civile aspekter er skredet en hel del langsommere frem. De koordineres af Den Høje Repræsentant, hvis beføjelser blev udvidet på Fredsimplementeringsrådets sidste konference i Bonn den 9. -10. december 1997. Udnævnelsen af en Dayton-venlig regering i Republika Srpska har banet vejen for et bedre samarbejde med det internationale samfund, og dermed ser de politiske og økonomiske udsigter gunstigere ud for landet som helhed. Da Bosnien-Hercegovina og EU ikke har indgået en protokol om finansielt samarbejde, som normalt danner rammen (i form afmål og betingelser) for EU's samarbejde med tredjelande, skal EIB's engagement i Bosnien-Hercegovina være i overensstemmelse med EU's politik over for landet og være til støtte for Dayton/Paris-aftalens målsætninger og andre forpligtelser. 2. 2. Den økonomiske udvikling I 1995 var BNP i Bosnien-Hercegovina faldet til under en tredjedel af niveauet før krigen, og BNP pr. indbygger var faldet til 500 USD. Befolkningstallet var faldet med 23% siden 1991, over 50% af befolkningen var blevet tvangsforflyttet, og over 1,2 mio. personer var blevet tvunget til at flygte til udlandet, hovedsagelig til EU. Den fysiske kapital og landets infrastrukturer lå i ruiner. Med krigens afslutning begyndte økonomien at vokse kraftigt, hjulpet på vej af bistand udefra. Det var især tilfældet i Føderationen. Væksten i det reale BNP nåede op på 50% i 1996 for landet som helhed, men væksten faldt igen til 30% i 1997 på grund af faldende finansiel bistand. Især Republika Srpska har lidt under sin selvforskyldte isolation fra det internationalt sponserede genopbygningsprogram og har kun modtaget humanitær bistand. Arbejdsløsheden er høj i både Føderationen og Republika Srpska (op til 50%), og den udgør en alvorlig trussel mod den sociale stabilitet og freden. Som følge af underskuddet på handelsbalancen (af IMF anslået til omkring 2 mia. USD i 1997 med en import på helt op til 2,7 mia. USD) vil en vækst i de økonomiske aktiviteter og i beskæftigelsen fortsat afhænge kraftigt af finansiering fra officielle kilder. I 1995 godkendte det internationale samfund et mellemsigtet program for genopbygnings- og fredsimplementeringsforanstaltninger i Bosnien-Hercegovina. Programmet beløber sig til 5,1 mia. USD i perioden 1996-99 og omfatter følgende prioriterede områder: fundamentale infrastrukturer, boliger, energi, telekommunikation, transport samt vandprojekter og affaldsbehandling. Efter afholdelsen af tre donorkonferencer har Bosnien-Hercegovina frem til udgangen af 1997 modtaget bistand på 1,6 mia. USD1. Heraf stammer de 45% fra EU og medlemsstaterne. I januar 1998 hilste Rådet dannelsen af en ny regering i Republika Srpska velkommen og besluttede dels at yde den øjeblikkelig støtte i form af et foreløbigt budgettilskud på 6 mio. ECU, dels at undersøge mulig hederne for yderligere bistand. I betragtning af den ringe implementerings- kapacitet i begge enheder af landet er Rådet i færd med at drøfte et forslag fra Kommissionen om en strømlining af finansforordningen for sin finansielle bistand til Bosnien-Hercegovina. 2. 3. Den eksterne finansielle situation og fremtidsudsigterne Bosnien-Hercegovinas gæld til udlandet skønnedes at beløbe sig til 4,6 mia. USD ved udgangen af 1996, og det svarer til over 160% af BNP. Med en akkumulering i Se Bosnia and Herzegovina: Implementation of the Priority Reconstruction Program, Status Report to the Donor Community, November 1997. af eksterne restancer på ca. 2 mia. USD har myndighederne forsøgt at normalisere forholdet til de eksterne kreditorer. Restancerne til IMF og Verdensbanken blev afviklet i henholdsvis december 1995 og juni 1996. 1 juli 1997 blev der indgået en aftale med London-klubben om omlægning af gæld på over 1 mia. USD. Forhandlingerne med Paris-klubben forventes afsluttet, så snart der er opnået enighed om et IMF-støttet program. Afviklingen af restancer til EIB, som udgjorde ca. 6 mio. ECU (inkl. morarenter) ved udgangen af 1997, vil også skulle behandles inden for rammerne af det IMF-støttede program. Det er faktisk en betingelse for, at EIB vil engagere sig effektivt i Bosnien-Hercegovina. for 1998 Muligheden for en hurtig aftale om et IMF-støttet program er blevet forbedret for nylig, men aftalen fordrer, at der vedtages tilfredsstillende og indbyrdes ledsaget af automatiske kompatible stats- og enhedsbudgetter mekanismer til betaling af renter og afdrag på udlandsgæld. Det forholder sig endvidere således, at der i juni 1997 blev vedtaget en række vigtige love om en fælles handelspolitik og gældspolitik over for udlandet. Bosnien-Hercegovinas nye centralbank begyndte sit virke i august 1997, og den nye fælles valuta (den konvertible marka) blev påtvunget alle parter i januar 1998. Trods disse resultater er der stadig behov for en stor indsats, hvis det skal lykkes at indføre en åben og markedsorienteret økonomisk politik. Det er også vigtigt at sikre, at principperne om god styring, gennemsigtighed og ansvarlighed overholdes i forbindelse med brugen af de donerede midler. 3. Udsigterne for EIB-transaktioner 3. 1 3. 2 Den generelle regel er, at EIB intervenerer uden for EU inden for rammerne af protokoller, samarbejds- eller associeringsaftaler indgået mellem EU og et bestemt land. Da EU og Bosnien-Hercegovina ikke har indgået en finansprotokol eller en finansiel aftale, skal EIB's virksomhed i Bosnien-Hercegovina være i overensstemmelse med EU's politik i landet. EIB's virksomhed i Bosnien-Hercegovina kræver, at Rådet vedtager en afgørelse i henhold til artikel 235 efter forslag fra Kommissionen og efter høring af Europa- Parlamentet. Denne afgørelse skal indeholde bestemmelser om EU's garantier og angive den relevante beløbsstørrelse. Det skal i Rådets afgørelse være angivet, at det nye udlånsmandat er en tilføjelse til mandatet i henhold til i Rådets afgørelse 97/256/EF af 14. april 1997. EIB's virke i Bosnien-Hercegovina vil være af exceptionel karakter. Der kunne tænkes et udlån på omkring 100 mio. ECU taget fra EIB's egne midler. Dette beløb kunne tages op til revision på grundlag af de indhøstede erfaringer. Til denne ende vil Kommissionen og EIB forelægge Rådet en rapport om situationen senest et år efter rådsafgørelsens ikrafttræden. 3. 3 Indgåelsen og gennemførelsen af et standby-arrangement med IMF og andre aftaler vil komme til at spille en afgørende rolle for Bosnien-Hercegovinas evne til at betale EIB's lån tilbage, og der vil til det formål også være behov for betydelig støtte udefra ydet på gunstige vilkår. 3. 4 Da Bosnien-Hercegovina er et land med kun få indtægter og opfylder IDA- kriterierne, vil det være nødvendigt, at EIB's lån kombineres med et betydeligt 3. 5 3. 6 støtteelement fra EU's budget. Derved vil EIB kunne intervenere mere effektivt. Dette støtteelement kunne tage form af rentesubsidier og/eller samfinansiering fra sag til sag. Desuden kunne EIB overveje at indrømme en henstandsperiode, der er længere end den sædvanlige. Foruden afgørelsen om et specifikt mandat og de fornødne garantiordninger er det også en betingelse for EIB's intervention i Bosnien-Hercegovina, at alle hidtidige restancer afvikles (se afsnit 2. 3). Inden for rammerne af det genopbygningsprogram, der er blevet aftalt på forskellige donorkonferencer, vil EIB operere inden for sektorer, hvor dens bidrag og ekspertise kan spille en meningsfuld rolle, og den vil søge at bidrage til den regionale integration i området. Blandt de sektorer, som EIB vil kunne tilbyde finansiering, kan nævnes generelle infrastrukturer, inkl. transport (især reparation af veje og broer), energi, telekommunikation, miljø (især projekter inden for vandforsyning og spildevandsrensning). På et senere tidspunkt, når strukturreformerne er blevet gennemført, vil også industrisektoren kunne komme på tale. 3. 7 De projekter, som støttes af EIB, skal opfylde EIB's lånekriterier, navnlig dem vedrørende økonomisk, teknisk og finansiel levedygtighed, og de skal være i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning. EIB's normale udlåns betingelser vil være gældende. 3. 8 I lighed med andre udlånsmandater skal EIB's eventuelle långivning i Bosnien- Hercegovina overholde reglerne i garantifondsforordningen. 4. Konklusion På baggrund af ovenstående vil Kommissionen - såfremt Rådet tilkendegiver en positiv holdning til EIB's virke i Bosnien-Hercegovina - udforme et forslag til en afgørelse om, at EU indrømmer EIB en budgetgaranti i forbindelse med EIB's virksomhed i landet. ISSN 0254-1459 KOM(98) 95 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 10 01 Katalognummer : CB-CO-98-136-DA-C ISBN 92-78-31795-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg C


title: 98/201/EG: Kommissionens beslut av den 4 mars 1998 om bemyndigande för medlemsstaterna att i enstaka fall medge undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 77/93/EEG för plantor av Vitis L., utom frukter, med ursprung i Ungern eller Rumänien

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
crop production
derogation from EU law
import
plant health control
plant propagation

formats: html pdf print

text: 13. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 76/39 KOMMISSIONENS BESLUT av den 4 mars 1998 om bemyndigande f(cid:148)r medlemsstaterna att i enstaka fall medge undantag fr(cid:134)n vissa best(cid:132)mmelser i r(cid:134)dets direktiv 77/93/EEG f(cid:148)r plantor av Vitis L. , utom frukter, med ursprung i Ungern eller Rum(cid:132)nien (98/201/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, Artikel 1 med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skydds(cid:134)tg(cid:132)rder mot att skadeg(cid:148)rare p(cid:134) v(cid:132)xter eller v(cid:132)xtprodukter f(cid:148)rs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), senast (cid:132)ndrat genom kommissionens direktiv s(cid:132)rskilt artikel 14. 1 i detta, 98/2/EG (2), med beaktande av (cid:153)sterrikes beg(cid:132)ran avseende plantor av Vitis L. , utom frukter, med ursprung i Ungern eller Rum(cid:132)nien, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt best(cid:132)mmelserna i direktiv 77/93/EEG f(cid:134)r man i princip i gemenskapen inte f(cid:148)ra in plantor av Vitis L. , utom frukter, med ursprung i tredje land. Anv(cid:132)ndningen av f(cid:148)r(cid:148)kningsmaterial av Vitis L. som importerats fr(cid:134)n Ungern eller Rum(cid:132)nien var etablerad innan (cid:153)sterrike ansl(cid:148)t sig till gemenskapen. Detta f(cid:148)r(cid:148)k- ningsmaterial var avsett att anv(cid:132)ndas f(cid:148)r produktion av ympmaterial i (cid:153)sterrike. Vad betr(cid:132)ffar denna import till gemenskapen av dessa plantor och p(cid:134) grundval av information som tillhandah(cid:134)l- lits av den ber(cid:148)rda medlemsstaten framg(cid:134)r det att plantor av Vitis L. kan odlas i Ungern eller Rum(cid:132)nien under tillfredsst(cid:132)llande h(cid:132)lsof(cid:148)rh(cid:134)llanden och att det inte finns n(cid:134)gon k(cid:132)lla f(cid:148)r inf(cid:148)rande av exotiska sjukdomar som drabbar plantor av Vitis L. till(cid:134)tas under en begr(cid:132)nsad Ett undantag b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r period, f(cid:148)rutsatt att det omfattar s(cid:132)rskilda villkor och utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av r(cid:134)dets direktiv 68/193/ EEG (3), senast (cid:132)ndrat genom Anslutningsakten f(cid:148)r (cid:153)ster- rike, Finland och Sverige, och andra genomf(cid:148)randebe- st(cid:132)mmelser i samband med detta. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga kommitt(cid:130)n f(cid:148)r v(cid:132)xtskydd. (1) EGT L 26, 31. 1. 1977, s. 20. (2) EGT L 15, 21. 1. 1998, s. 34. (3) EGT L 93, 17. 4. 1968, s. 15. 1. Medlemsstaterna bemyndigas h(cid:132)rmed att p(cid:134) de villkor som fastst(cid:132)lls i punkt 2 medge undantag fr(cid:134)n artikel 4. 1 i direktiv 77/93/EEG, vad g(cid:132)ller de f(cid:148)rbud som anges i del A, punkt 15 i bilaga III till detta, f(cid:148)r plantor av Vitis L. , utom frukter, med ursprung i Ungern eller Rum(cid:132)nien. 2. F(cid:148)ljande s(cid:132)rskilda villkor skall uppfyllas: a) Plantorna skall vara f(cid:148)r(cid:148)kningsmaterial i form av icke rotade sticklingar (nedan kallade sticklingar) av f(cid:148)ljande grundstamssorter: — Viti berlandieri x Vitis riparia, selektion Kober 5BB. — Vitis berlandieri x Vitis riparia, 5C. b) Sticklingarna skall vara (cid:132)mnade att anv(cid:132)ndas inom gemenskapen p(cid:134) de anl(cid:132)ggningar som anges i h, som grundstammar f(cid:148)r ympning f(cid:148)r produktion av ympade plantor inom gemenskapen. c) De sticklingar som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r gemenskapen skall uppfylla nedanst(cid:134)ende krav: — De skall vara sk(cid:148)rdade fr(cid:134)n stamplanteringsmaterial som v(cid:132)xt p(cid:134) vinodlingar som (cid:132)r officiellt registre- rade. F(cid:148)rteckningarna (cid:148)ver de registrerade vinod- lingarna skall g(cid:148)ras tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r de medlems- stater som utnyttjar undantaget och f(cid:148)r kommis- sionen senast den 1 februari 1998. Dessa f(cid:148)rteck- ningar skall omfatta grundstamssorternas namn, som planterats med dessa sorter, antalet antalet plantor per rad p(cid:134) varje ving(cid:134)rd – i den utstr(cid:132)ckning de har ansetts l(cid:132)mpliga f(cid:148)r leverans till gemenskapen under 1998 – i enlighet med de villkor som fastst(cid:132)lls i detta beslut. rader — De skall vara ordentligt f(cid:148)rpackade och emballaget skall g(cid:148)ras igenk(cid:132)nnligt genom en markering som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att identifiera den registrerade plantskolan och sorten i fr(cid:134)ga. — De skall (cid:134)tf(cid:148)ljas av ett sundhetscertifikat som (cid:132)r utf(cid:132)rdat i Ungern eller Rum(cid:132)nien i enlighet med artikel 7 i direktiv 77/93/EEG, p(cid:134) grundval av den L 76/40 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 3. 98 unders(cid:148)kning som fastst(cid:132)lls i artikel 6 i det direkti- vet, s(cid:132)rskilt frihet fr(cid:134)n f(cid:148)ljande skadeg(cid:148)rare: anv(cid:132)ndas som grundstammar och d(cid:132)r de ympade plantorna d(cid:132)refter skall planteras. — Daktulosphaira vitifoliae (Fitch), — Xylophilus ampelinus (Panagopoulos) Willems och andra. — Grapevine Flavescence dor(cid:130)e MLO. — Xylella fastidiosa (Well och Raju), — Trechispora brinkmannii (Bresad. ) Rogers, — Tobacco ringspot virus. — Tomato ringspot virus. — Blueberry leaf mottle virus. — Peach rosette mosaic virus. I sundhetscertifikatet skall under ”Ytterligare uppgifter” tillk(cid:132)nnages att ”denna s(cid:132)ndning uppfyller de krav som fastst(cid:132)lls i beslut 98/201/EG”. d) Ungerns eller Rum(cid:132)niens officiella v(cid:132)xtskyddsorganisa- tion skall s(cid:132)kerst(cid:132)lla identifieringen av sticklingarna fr(cid:134)n tiden f(cid:148)r sk(cid:148)rden enligt vad som anges i c, f(cid:148)rsta strecksatsen, till och med lastningen inf(cid:148)r exporten till gemenskapen. e) De inspektioner som kr(cid:132)vs enligt artikel 12 i direktiv 77/93/EEG skall utf(cid:148)ras av de ansvariga officiella organ som avses i n(cid:132)mnda direktiv, i de medlemsstater som utnyttjar undantagsf(cid:148)rfarandet, och, d(cid:134) det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)n- i samarbete med de n(cid:132)mnda organen i den digt, medlemsstat d(cid:132)r som grundstammar. Utan att det p(cid:134)verkar den kontroll som avses i artikel 19a. 3 andra strecksatsen, f(cid:148)rsta m(cid:148)jlighe- ten, skall kommissionen fastst(cid:132)lla i vilken utstr(cid:132)ckning de inspektioner som avses i artikel 19a. 3, andra streck- satsen, andra m(cid:148)jligheten i n(cid:132)mnda direktiv skall inte- greras i inspektionsprogrammet i enligthet med artikel 19a. 5 c i det direktivet. sticklingarna skall anv(cid:132)ndas f) Sticklingarna skall f(cid:148)ras in via de inf(cid:148)rselorter som (cid:132)r bel(cid:132)gna i den medlemsstat som till(cid:132)mpar detta undan- tagsf(cid:148)rfarande och som (cid:132)r angivna av den medlems- staten f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l. g) F(cid:148)re inf(cid:148)rsel i gemenskapen skall import(cid:148)ren anm(cid:132)la varje inf(cid:148)rsel i tillr(cid:132)ckligt god tid till de ansvariga offi- ciella organen i den medlemsstat till vilken plantorna inf(cid:148)rs, och denna medlemsstat skall utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l vidarebefordra uppgifterna i anm(cid:132)lan till kommis- sionen och ange — typ av material, — sort och m(cid:132)ngd, — anm(cid:132)lt datum f(cid:148)r inf(cid:148)rsel och bekr(cid:132)ftelse av inf(cid:148)r- selort, — namn p(cid:134), adress till och bel(cid:132)genhet f(cid:148)r de odlings- sticklingarna skall som avses i h d(cid:132)r platser Vid tidpunkten f(cid:148)r importen skall import(cid:148)ren bekr(cid:132)fta uppgifterna i ovann(cid:132)mnda f(cid:148)rhandsanm(cid:132)lan. F(cid:148)re inf(cid:148)rseln skall import(cid:148)ren f(cid:134) ett officiellt medde- lande om de villkor som fastst(cid:132)lls i punkterna a, b, c, d, e, f, g, h, i och j h) Sticklingarna skall anv(cid:132)ndas som grundstammar f(cid:148)r ympning och de ympade plantorna skall d(cid:132)refter plan- teras enbart p(cid:134) — anl(cid:132)ggningar vars namn, adress och bel(cid:132)genhet har anm(cid:132)lts till de ansvariga officiella organen i den medlemsstat d(cid:132)r anl(cid:132)ggningarna ligger av den person som (cid:132)mnar anv(cid:132)nda de sticklingar som importerats i enlighet med detta beslut, — anl(cid:132)ggningar som av de n(cid:132)mnda ansvariga officiella organen har godk(cid:132)nts f(cid:148)r det (cid:132)ndam(cid:134)l som anges i f(cid:148)rsta strecksatsen eftersom de uppfyller best(cid:132)m- melserna i bilagan. I de fall d(cid:134) ympnings- eller odlingsplatsen ligger i en annan medlemsstat (cid:132)n den som till(cid:132)mpar detta undan- tagsf(cid:148)rfarande, skall de n(cid:132)mnda ansvariga officiella organen i den medlemsstat som till(cid:132)mpar undantags- f(cid:148)rfarandet, vid mottagandet av den tidigare n(cid:132)mnda f(cid:148)rhandsanm(cid:132)lan fr(cid:134)n import(cid:148)ren, de n(cid:132)mnda ansvariga officiella organen i den medlemsstat d(cid:132)r sticklingarna skall ympas och sedan planteras, och ange namn, adress och bel(cid:132)genhet avseende de anl(cid:132)gg- ningar d(cid:132)r plantorna skall ympas eller planteras. informera i) P(cid:134) de anl(cid:132)ggningar som anges i h skall — ett representativt antal sticklingar omedelbart efter ankomst genomg(cid:134) tester som skall genomf(cid:148)ras med l(cid:132)mpliga laboratoriemetoder och vid behov indika- torv(cid:132)xter f(cid:148)r att sp(cid:134)ra (cid:134)tminstone f(cid:148)ljande skadeg(cid:148)- rare: a) Blueberry leaf mottle virus. b) Grapevine Flavescence dor(cid:130)e MLO och andra grapevine yellows. c) Peach rosette mosaic virus. d) Tobacco ringspot virus. e) Tomato ringspot virus (stam ”yellow vein” och andra stammar). f) Xylella fastidiosa (Well & Raju). g) Xylophilus ampelinus (Panagopoulos) Willems et al. De material som f(cid:148)rklarats fritt fr(cid:134)n de skadeg(cid:148)rare som anges i denna strecksats f(cid:134)r sedan anv(cid:132)ndas f(cid:148)r ympning och de ympade plantorna skall planteras och odlas p(cid:134) f(cid:132)lt som tillh(cid:148)r de odlingsplatser som anges i h d(cid:132)r de skall f(cid:148)rbli, vare sig de har plante- rats eller lagrats i bart rotat tillst(cid:134)nd, tills de (cid:132)r f(cid:132)rdiga f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning, 13. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 76/41 — de ympade plantorna kontrolleras visuellt, vid l(cid:132)mpliga tidpunkter under v(cid:132)xtperioden som f(cid:148)ljer p(cid:134) importen, av n(cid:132)mnda ansvariga officiella organ i de medlemsstater i vilka de ympade plantorna f(cid:148)r detektering av skadeg(cid:148)rare eller planterats, tecken eller symptom orsakade av skadeg(cid:148)rare, inbegripet Daktulosphaira vitifoliae (Fitch). F(cid:148)r fastst(cid:132)lla vilka skadeg(cid:148)rare som har orsakat att tecknen eller symptomen skall ett test genomf(cid:148)ras betr(cid:132)ffande alla de symptom som observerats vid den visuella kontrollen. l(cid:132)mpligt — Alla plantor som under de kontroller eller tester som anges i strecksatserna ovan inte f(cid:148)rklarats fria i c tredje fr(cid:134)n de skadeg(cid:148)rare som f(cid:148)rtecknas strecksatsen, eller som omfattas av andra karant(cid:132)n- aspekter, skall omedelbart f(cid:148)rst(cid:148)ras under n(cid:132)mnda ansvariga organs (cid:148)verinseende. j) Alla ympade plantor som (cid:132)r resultatet av en lyckad ympning d(cid:132)r de knoppar som anges i a anv(cid:132)nts skall frisl(cid:132)ppas f(cid:148)rst 1999. en utf(cid:148)rlig teknisk rapport till kommissionen och de andra medlemsstaterna om den officiella unders(cid:148)kning som avses i artikel 1. 2 i. Artikel 3 Utan att det p(cid:134)verkar de best(cid:132)mmelser som fastst(cid:132)lls i artikel 14. 3 i direktiv 77/93/EEG skall de ber(cid:148)rda andra medlemsstaterna medlemsstaterna anm(cid:132)la alla s(cid:132)ndningar som inf(cid:148)rts i enlighet med detta beslut och som inte uppfyller de villkor som fastst(cid:132)lls i beslutet. kommissionen och de till Artikel 4 Detta beslut skall till(cid:132)mpas under perioden 15 mars 1998–31 mars 1998. Det skall upph(cid:132)vas om det konsta- teras att de villkor som fastst(cid:132)lls i artikel 1. 2 inte (cid:132)r till- r(cid:132)ckliga f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra inf(cid:148)rsel av v(cid:132)xtskadeg(cid:148)rare, eller inte har iakttagits. Artikel 2 Artikel 5 Medlemsstaterna skall meddela de andra medlemsstaterna och kommissionen genom en anm(cid:132)lan enligt artikel 1. 2 g f(cid:148)rsta meningen om de utnyttjar bemyndigandet. De skall f(cid:148)re den 1 juli 1998 tillst(cid:132)lla kommissionen och de andra medlemsstaterna uppgifter om vilka m(cid:132)ngder som f(cid:148)rts in i enlighet med detta beslut och en utf(cid:148)rlig teknisk rapport om den officiella unders(cid:148)kning som avses i artikel 1. 2 i. Vidare skall alla andra medlemsstater d(cid:132)r knopparna ympas p(cid:134) grundstammar och d(cid:132)r de ympade plantorna planteras efter importen, f(cid:148)re den 1 juli 1998 (cid:148)verl(cid:132)mna Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 4 mars 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen L 76/42 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 3. 98 BILAGA Karant(cid:132)nf(cid:148)rh(cid:134)llandena i lokalerna och anl(cid:132)ggningarna p(cid:134) den plats eller de platser d(cid:132)r verksamheterna skall genomf(cid:148)ras skall vara tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla ett s(cid:132)kert hanterande av materialet s(cid:134) att ber(cid:148)rda skadeg(cid:148)- rare h(cid:134)lls inne och att risken f(cid:148)r spridning av s(cid:134)dana skadeg(cid:148)rare elimineras. F(cid:148)r varje angiven verksamhet i ans(cid:148)kan skall risken f(cid:148)r spridning av skadeg(cid:148)rare som h(cid:134)lls under karant(cid:132)nf(cid:148)rh(cid:134)llanden best(cid:132)mmas av det ansvariga officiella organet med beaktande av materialtyp och planerad verksamhet och biologin hos skade- g(cid:148)rare, deras spridningss(cid:132)tt, interaktion med milj(cid:148)n och andra relevanta faktorer som har anknytning till den risk som det ber(cid:148)rda materialet inneb(cid:132)r. Som ett resultat av bed(cid:148)mningen av risken skall det officiella orga- net (cid:148)verv(cid:132)ga och vid behov fastst(cid:132)lla a) f(cid:148)ljande karant(cid:132)n(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r lokaler, anl(cid:132)ggningar och arbetsf(cid:148)rfaranden: — Fysisk isolering fr(cid:134)n allt annat v(cid:132)xtskadeg(cid:148)rarmaterial, inbegripet beaktande av kontroll av v(cid:132)xtligheten i omgivande omr(cid:134)den. — Utseende av en kontaktperson som (cid:132)r ansvarig f(cid:148)r verksamheterna. — Begr(cid:132)nsat tilltr(cid:132)de till lokalerna och anl(cid:132)ggningarna och till omgivande omr(cid:134)den, vid behov, endast f(cid:148)r namngiven personal. — L(cid:132)mplig identifiering av lokalerna och anl(cid:132)ggningarna med angivande av typ av verksamheter och an- svarig personal. — H(cid:134)llande av ett register (cid:148)ver de verksamheter som utf(cid:148)rs och en handledning f(cid:148)r driftsf(cid:148)rfaranden, in- begripet f(cid:148)rfarande i h(cid:132)ndelse av att skadeg(cid:148)rare slipper ut fr(cid:134)n inneslutning. — L(cid:132)mpligt s(cid:132)kerhets- och varningssystem. — L(cid:132)mpliga kontroll(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra inf(cid:148)rande i och spridning inom lokalerna av skadeg(cid:148)rare. — Kontrollerade f(cid:148)rfaranden f(cid:148)r provtagning och f(cid:148)r (cid:148)verf(cid:148)rande mellan lokaler och anl(cid:132)ggningar av ma- terialet. — Kontrollerat bortf(cid:148)rande av avfall, jord och vatten p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt. — L(cid:132)mpliga hygien- och desinfektionsf(cid:148)rfaranden och dito m(cid:148)jligheter f(cid:148)r personalen, strukturer och utrustning. — L(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder och m(cid:148)jligheter f(cid:148)r bortskaffande av experimentmaterial. — L(cid:132)mpliga indexerings- (inbegripet analys-) m(cid:148)jligheter och f(cid:148)rfaranden. b) ytterligare karant(cid:132)n(cid:134)tg(cid:132)rder beroende p(cid:134) den s(cid:132)rskilda biologin och epidemiologin hos den ber(cid:148)rda mate- rialtypen och de godk(cid:132)nda verksamheterna: — F(cid:148)rvaring i anl(cid:132)ggningar med tilltr(cid:132)de f(cid:148)r personalen genom en sluss. — F(cid:148)rvaring under negativt lufttryck. — F(cid:148)rvaring i flykts(cid:132)kra beh(cid:134)llare med l(cid:132)mplig n(cid:132)tstorlek och andra hinder, t. ex. vattenhinder f(cid:148)r kval- ster, st(cid:132)ngda jordbeh(cid:134)llare f(cid:148)r nematoder, elektriska insektsf(cid:134)llor. — F(cid:148)rvaring i isolering fr(cid:134)n andra skadeg(cid:148)rare och material, t. ex. virussmittat v(cid:132)xtfodermaterial, v(cid:132)rdma- terial. — F(cid:148)rvaring av material f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dling i f(cid:148)r(cid:132)dlingsbeh(cid:134)llare med styrningsanordningar. — Ingen korsning av skadeg(cid:148)rare med inhemska stammar eller arter. — Undvikande av fortsatt odling av skadeg(cid:148)rare. — F(cid:148)rvaring under f(cid:148)rh(cid:134)llanden under vilka f(cid:148)r(cid:148)kningen av skadeg(cid:148)rare strikt kontrolleras, dvs. under en milj(cid:148)ordning som (cid:132)r s(cid:134)dan att en f(cid:148)rdr(cid:148)jning av utvecklingen (diapaus) inte intr(cid:132)ffar. — F(cid:148)rvaring p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt att ingen spridning av fr(cid:148)n eller andra v(cid:132)xtdelar kan intr(cid:132)ffa, till exempel b(cid:148)r luftstr(cid:148)mmar undvikas. — F(cid:148)rfaranden f(cid:148)r att kontrollera renheten hos odling av skadeg(cid:148)rare f(cid:148)r fr(cid:134)nvaro av parasiter och andra skadeg(cid:148)rare. — L(cid:132)mpliga kontrollprogram f(cid:148)r materialet f(cid:148)r att eliminera m(cid:148)jliga smittospridare. 13. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 76/43 — F(cid:148)r in vitro-verksamheter hantering av material under sterila f(cid:148)rh(cid:134)llanden: utrustning av laboratoriet f(cid:148)r utf(cid:148)rande av bakteriefria f(cid:148)rfaranden. — F(cid:148)rvaring av skadeg(cid:148)rare som sprids av smittospridare under f(cid:148)rh(cid:134)llanden som (cid:132)r s(cid:134)dana att det inte finns n(cid:134)gon risk f(cid:148)r spridning via smittospridare, dvs. kontrollerad maskstorlek, inneslutning av jord. — S(cid:132)songsisolering f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att verksamheterna utf(cid:148)rs under perioden med l(cid:134)g v(cid:132)xth(cid:132)lsorisk


title: WRITTEN QUESTION No. 541/98 by David THOMAS to the Commission. Spanish tax system

eurovoc_concepts:
Spain
application of EU law
legal domicile
real property
residence
tax on income
tax system
taxable income
wealth tax

text: 21. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 323/47 (98/C 323/63) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0540/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mark Watts (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Broilereiksi kasvatettavien kananpoikien hyvinvointi (teuraskananpojat) Vuonna 1996 EU:ssa kasvatettiin 4,025 miljoonaa teuraskananpoikaa. Ta¤lla¤ hetkella¤ ei ole olemassa sellaista EU:n direktiivia¤, jonka perusteella broilereiksi kasvatettavien kananpoikien hyvinvointia voitaisiin varmistaa. Suurin osa kananpoikien kasvatuksesta tapahtuu suurissa ikkunattomissa halleissa, jotka kananpoikien kasvaessa tulevat aivan liian ahtaiksi. Vakavin kananpoikien hyvinvointiin vaikuttava tekija¤ on se, etta¤ nykyisin broilereita syo¤teta¤a¤n siten, etta¤ ne saavuttavat teuraspainon jo noin kuuden viikon ika¤isina¤. Kananpoikien jalat eiva¤t kehity samassa tahdissa erikoisruokinnasta johtuvan eritta¤in nopean lihasten kasvun kanssa, minka¤ vuoksi kananpoikien jalat eiva¤t useinkaan pysty kannattelemaan niiden ylikehittyneita¤ ruumiita. Ta¤ma¤n vuoksi joka vuosi pelka¤sta¤a¤n EU:n alueella kymmenet miljoonat broilerit joutuvat ka¤rsima¤a¤n tuskallisista jalkojen epa¤muodostumista. Edella¤ mainittu huomioon ottaen, aikooko komissio pyyta¤a¤ uutta ela¤inten terveytta¤ ja ela¤inten hyvinvointia ka¤sitteleva¤a¤ tiedekomiteaa laatimaan kertomuksen broilereiksi kasvatettavien kananpoikien hyvinvoinnista? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 1998) Kuten komissio on todennut vastauksissaan kirjallisiin kysymyksiin N:o 1963/96 ja 1964/96, teuraaksi kasvatettavan siipikarjan hyvinvointia koskevaa yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ ei ole ta¤lla¤ hetkella¤ olemassa. Komissio myo¤nta¤a¤, etta¤ tuotantoela¤inten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen suositusten lisa¤ksi tarvitaan yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nto¤a¤, jotta voitaisiin helpottaa yhdenmukaista ta¤yta¤nto¤o¤npanoa ja¤senvaltioissa. Komissio on ta¤ha¤n asiaan liittyen tehnyt ehdotuksen tuotantoela¤inten suojelua koskevasta neuvoston direktii- vista¤ (1), joka muodostaa oikeusperustan tulevaisuudessa neuvostolle tehta¤ville ehdotuksille, jotka koskevat maatiloilla kasvatettavien ela¤inten hyvinvointia. Komissio aikoo myo¤s pyyta¤a¤ ela¤inten terveytta¤ broilereiksi kasvatettavien kananpoikien hyvinvoinnista. ja hyvinvointia ka¤sitteleva¤lta¤ tiedekomitealta lausuntoa (1) EYVL C 156, 23. 6. 1992. (98/C 323/64) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): David Thomas (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjan verotusja¤rjestelma¤ Katsooko komissio, etta¤ on syrjinta¤a¤ soveltaa espanjalaisiin ja muihin kun espanjalaisiin kansalaisiin erilaisia omaisuusveroa (Patrimonio) ja tuloveroa (Renta) koskevia ma¤a¤ra¤yksia¤? Komission ja¤senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Komissio olettaa, etta¤ arvoisan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤ kysymys kohdistuu muiden kuin vakinaisesti maassa asuvien omistuksessa olevien kiinteisto¤jen verotukseen. On huomattava, etta¤ Espanjan lainsa¤a¤da¤nno¤n sa¤a¤nno¤kset tulo- ja omaisuusverotuksen seka¤ kiinteisto¤jen osalta eiva¤t perustu kansalaisuuteen vaan siihen, asuuko kyseinen henkilo¤ tilapa¤isesti vai vakinaisesti Espanjassa


title: 98/220/EF: Kommissionens beslutning af 4. marts 1998 om ændring af beslutning 97/569/EF om midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kødprodukter (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
meat product
poultrymeat
third country

text: 19. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 82/47 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 4. marts 1998 om ændring af beslutning 97/569/EF om midlertidige lister over tredjelandsvirk- somheder, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kødprodukter (EØS-relevant tekst) (98/220/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets beslutning 95/408/EF af 22. juni 1995 om betingelserne for opstilling i en overgangs- periode af midlertidige lister over tredjelandsvirksom- heder, hvorfra medlemsstaterne visse animalske produkter, fiskerivarer og levende toskallede bløddyr (1), senet ændret ved beslutning 97/34/EF (2), særlig artikel 2, stk. 4, og kan indføre ud fra følgende betragtninger: Ved Kommissionens beslutning 97/569/EF (3), senest ændret ved Kommissionens beslutning 98/163/EF (4), blev der opstillet midlertidige lister over tredjelandsvirk- somheder, der producerer kødprodukter; Chile, Kroatien og Slovakiet har fremsendt en liste over virksomheder, der producerer fjerkrækødprodukter, og for hvilke de ansvarlige myndigheder garanterer, at virksom- heden lever op til fællesskabsreglerne; der kan s(cid:134)ledes opstilles en midlertidig liste for Chile, Kroatien og Slovakiet over virksomheder, der producerer fjerkrækødprodukter; beslutning 97/569/EF bør ændres i overensstemmelse hermed; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den St(cid:134)ende Veterinær- komit(cid:130) (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Bilaget til denne beslutning indsættes i bilaget til beslut- ning 97/569/EF. Artikel 2 Denne beslutning anvendes fra den 20. februar 1998. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 243 af 11. 10. 1995, s. 17. (2) EFT L 13 af 16. 1. 1997, s. 33. (3) EFT L 234 af 26. 8. 1997, s. 16. (4) EFT L 53 af 24. 2. 1998, s. 23. L 82/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 3. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Pa(cid:146)s: CHILE / Land: CHILE / Land: CHILE / W(cid:150)qa: WIKG / Country: CHILE / Pays: CHILI / Paese: CILE / Land: CHILI / Pa(cid:146)s: CHILE / Maa: CHILE / Land: CHILE 1 7 8 9 2 3 4 5 Agr(cid:146)cola Ariztia Ltda (cid:190) Planta El Paico El Monte Metropolitana PMP Agr(cid:146)cola Super Ltda (cid:190) Planta Faenadora Sanvicente Ltda San Vicente TT Sopraval SA (cid:190) Planta: Artificio La Calera VI V PMP PMP 20 Frigor(cid:146)fico Modelo Ltda Santiago Metropolitana PMP Pa(cid:146)s: CROACIA / Land: KROATIEN / Land: KROATIEN / W(cid:150)qa: JQOATIA / Country: CROATIA / Pays: CROATIE / Paese: CROAZIA / Land: KROATI(cid:220) / Pa(cid:146)s: CRO(cid:214)CIA / Maa: KROATIA / Land: KROATIEN 1 2 61 Koka d. d. 139 Danica d. o. o. 3 Varazdin Koprivnica 4 (cid:190) (cid:190) 5 PMP PMP Pa(cid:146)s: REP(cid:230)BLICA ESLOVACA/ Land: SLOVAKIET / Land: SLOWAKISCHE REPUBLIK / W(cid:150)qa: SKOBAJIJG DGLOJQATIA / Country: SLOVAK REPUBLIC / Pays: R(cid:144)PUBLIQUE SLOVAQUE / Paese: REPUBBLICA SLOVACCA / Land: SLOWAK(cid:246)E / Pa(cid:146)s: REP(cid:230)BLICA ESLOVACA / Maa: SLOVAKIAN TASAVALTA / Land: SLOVAKIEN 1 2 3 4 5 SK 13 Nestle Food s. r. o. SK 15 Tauris Nitra s. r. o. SK 16 Lumas M a M s. r. o. SK 19 Kab(cid:145)t s. r. o. Prievidza Prievidza PMP Mojmirovce Nitra Nitra Nitra PMP PMP Madunice Hlohovec PMP