title: WRITTEN QUESTION No. 602/98 by Arthur NEWENS to the Commission. Comparative value of state pensions in European Union countries

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
Eurostat
pension scheme
retired person
unmarried person

formats: html pdf print

text: C 310/100 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 9. 10. 98 (98/C 310/133) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0602/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Arthur Newens (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Valtion ela¤kkeiden suuruuden vertailu EU-maissa Viitaten komission antamaan vastaukseen valtion ela¤kkeiden vertailua Euroopan unionin ja¤senvaltioissa koskeviin kirjallisiin kysymyksiin nro 2620/88 (1) ja 792/92 (2), voisiko komissio nyt antaa uusimpiin lukuihin perustuvia pa¤ivitettyja¤ tietoja sellaisten ela¤kkeiden suuruudesta, jotka lasketaan lakisa¤a¤teisen ela¤keia¤n saavutta- neiden ja koko tyo¤ssa¤oloajan ta¤ysima¤a¤ra¤isia¤ sosiaaliturvamaksuja maksaneiden henkilo¤iden osalta? (1) EYVL C 262, 16. 10. 1989, s. 58. (2) EYVL C 16, 21. 1. 1993, s. 5. Komission ja¤senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Komissio la¤hetta¤a¤ suoraan arvoisalle parlamentin ja¤senelle ja parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤lle ensimma¤iset arviot, jotka sisa¤ltyva¤t Eurostatin suorittamaan tutkimukseen, jolla saatetaan ajan tasalle vuonna 1990 ensimma¤isen kerran julkaistu (cid:148)Vanhuusela¤kkeiden taso (cid:150) osa 1(cid:148) (Old age replacement rates (cid:150) volume 1). Tutkimusmetodo- logia kokonaisuudessaan seka¤ lopulliset arviot kahdeksan tutkimukseen kuuluneen ja¤senvaltion osalta julkais- taan kesa¤kuussa 1998. (98/C 310/134) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0603/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bartho Pronk (PPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteiskuntapoliittinen aikuiskoulutus ja sen asema komission koulutuspolitiikassa Pita¤a¤ko¤ komissio yhteiskuntapoliittista aikuiskoulutusta EU:n yhtena¤isen kehityksen perustana, ja mika¤li pita¤a¤, miten se aikoo toteuttaa ta¤ma¤n pa¤a¤ma¤a¤ra¤n ohjelmassaan? Pita¤a¤ko¤ paikkansa, ettei aikuiskoulutukselle ole omaa budjettikohtaa? Pita¤a¤ko¤ paikkansa, etta¤ komissio tukee vain sellaisia yhteiskuntapoliittisia aiheita, jotka ovat sen kannalta ajankohtaisia (esim. euro), mutta ei anna kansalaisja¤rjesto¤ille rahoitusta niiden valitsemiin aiheisiin? Millaista rahoitusta on ka¤ytetta¤vissa¤ kansalaisja¤rjesto¤jen ja¤rjesta¤miin, eettisia¤ aiheita ja arvokysymyksia¤ seka¤ yhteiskuntapoliittisen aikuiskoulutuksen metodologiaa ka¤sitteleviin koulutustilaisuuksiin? Onko komissio valmis tunnustamaan yhteiskuntapoliittisen aikuiskoulutuksen omaksi koulutusalaksi yliopisto-, ammatti- ja peruskoulutuksen ohella ja tukemaan sita¤? Komission ja¤senen E· dith Cressonin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio pita¤a¤ aikuiskoulutuksen kehitta¤mista¤ hyvin ta¤rkea¤na¤ asiana. Sokrates-ohjelma pyrkii parantamaan eurooppalaista yhteistyo¤ta¤ aikuiskoulutuksen alalla edista¤a¤kseen aikuisten parissa Euroopan kansalaisuutta, sosiaalista yhtena¤isyytta¤ ja ja¤senmaiden kulttuurien tuntemusta. Talousarviossa ei ole aikuiskoulutukseen varattua erityista¤ budjettikohtaa, vaan aikuiskoulutus liittyy Sokrates-ohjelmaan (toimi 3. 5. A)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 598/98 van Panayotis LAMBRIAS aan de Commissie. Verontreiniging van de Egeïsche Zee met giftige stoffen van industriële installaties aan de oostkust

eurovoc_concepts:
Aegean Sea
Türkiye
degradation of the environment
dumping of waste
environmental cooperation
environmental protection
industrial pollution
industrial waste
international convention
marine pollution

text: C 354/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 11. 98 (98/C 354/14) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0597/98 van Panayotis Lambrias (PPE) aan de Commissie (4 maart 1998) Betreft: Burgerluchtvaart in de Europese Unie Op 27 januari 1998 vond te Brussel een door Forum Europe georganiseerd congres plaats met als thema (cid:132)Meeting the Global Challenge › the Outlook for civil aviation in the EU(cid:148). Hoe staat de Commissie tegenover de op dit congres geformuleerde richtsnoeren en standpunten? Is zij van mening dat er maatregelen kunnen worden genomen om het communautaire beleid in deze sector te versterken? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (22 april 1998) De door het geachte parlementslid genoemde conferentie had als thema de mondialisering van het luchtvervoer en de gevolgen daarvan voor de burgerluchtvaart in de Gemeenschap. De Commissie erkent dat er behoefte is aan een wettelijk kader dat aangepast is aan de behoeften van een gemondialiseerde burgerluchtvaart. Sinds 1987 hebben drie pakketten liberaliseringsmaatregelen gaandeweg een interne luchtvaartmarkt binnen de Gemeenschap tot stand gebracht. Deze biedt de luchtvaartmaatschappijen uit de Gemeenschap een stevige basis voor de ontwikkeling van een wereldwijde strategie. De mondialisering vereist evenwel dat de Gemeenschap een doeltreffend extern beleid voert teneinde te garanderen dat de luchtvaartmaatschappijen uit de Gemeenschap en de consumenten zoveel mogelijk voordeel halen uit de nieuwe concurrentiesituatie, terwijl toch garanties worden gegeven voor veiligheid en eerlijke concurrentie. De Commissie voert een dergelijk beleid bij haar onderhandelingen met de landen van Midden-Europa over een Europese gemeenschappelijke luchtvaartzone. Zij heeft bij de Raad ook een voorstel voor een besluit (1) ingediend waarmee de Commissie wordt gemachtigd onderhandelingen aan te knopen met het oog op een overeenkomst met de Verenigde Staten voor de totstandbrenging van een transatlantische gemeenschappelijke luchtvaartzone. Het verlenen van een dergelijke machtiging, die nog steeds in behandeling is bij de Raad, zou een belangrijke stap zijn in de ontwikkeling en tenuitvoerlegging van een doeltreffend gemeenschappelijk extern luchtvaartbeleid dat op de mondialisering van deze bedrijfstak is afgestemd en zou in het belang zijn van de Gemeenschap en haar lidstaten, de luchtvaartmaatschappijen en de burgers. (1) SEC(97)2053 def. (98/C 354/15) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0598/98 van Panayotis Lambrias (PPE) aan de Commissie (4 maart 1998) Betreft: Verontreiniging van de Ege(cid:14)¤sche Zee met giftige stoffen van industrie¤le installaties aan de oostkust Uit gegevens van het mediterrane actieprogramma van de Verenigde Naties (UNEP 1997) en de desbetreffende rapporten van de OESO blijkt dat in de Ege(cid:14)¤sche Zee enorme hoeveelheden industrieel afval terechtkomen. Deze verontreiniging wordt veroorzaakt door honderden vervuilende industrie¤le installaties aan de Turkse kust, die worden gee¤xploiteerd zonder dat de internationale milieuvoorschriften in acht worden genomen. Deze installaties zijn een soort gifbom die een bedreiging vormt voor het ecologisch evenwicht in het hele gebied. Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen om het hoofd te bieden aan deze situatie waardoor een vitaal deel van het grondgebied van de Europese Unie afstevent op een milieuramp en op zijn economische ondergang? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (22 april 1998) De Commissie is zich bewust van de milieuproblematiek in Turkije. De resolutie van de Associatieraad EG-Turkije van 6 maart 1995 voorzag in samenwerking met Turkije op dit gebied met het oog op het opvoeren van de strijd tegen de achteruitgang van het milieu


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 596/98 von Mihail PAPAYANNAKIS an die Kommission. Projekte im Zusammenhang mit der Durchführung der Olympischen Spiele im Jahre 2004

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Greece
Olympic games
coastal protection
fund (EU)
sports facilities

text: C 304/138 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 2. 10. 98 1995 wurde in der Kommission eine diensteu¤bergreifende Gruppe zur anlagenexternen Notfallplanung (OSEP) gegru¤ndet, die nicht nur fu¤r die Verbesserung der Notfallplanung in Osteuropa sorgen und sie koordinieren soll, sondern auch den Informationsaustausch innerhalb Osteuropas und der Gemeinschaft verbessern soll, damit bei einem ku¤nftigen Unfall fru¤hzeitig reagiert werden kann. Mit finanzieller Unterstu¤tzung von TACIS, PHARE und ECHO wurden rund zehn Projekte mit dieser Zielsetzung ins Leben gerufen, weitere werden vorbereitet. (1) ABl. L 159 vom 29. 6. 1996. (2) ABl. L 371 vom 30. 12. 1987. (3) ABL. L 371 vom 30. 12. 1987. (4) ABl. L 357 vom 7. 12. 1989. (98/C 304/205) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0596/98 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (4. Ma¤rz 1998) Betrifft: Projekte im Zusammenhang mit der Durchfu¤hrung der Olympischen Spiele im Jahre 2004 In ihrer Antwort auf die Anfrage E-3097/97 (1) betont die Kommission, da(cid:223) sie die Einhaltung der Richtlinie 85/337/EWG (2) weiterhin gewa¤hrleisten wird, insoweit sie fu¤r die Durchfu¤hrung der Olympischen Spiele Geltung hat. Die Pla¤ne der griechischen Beho¤rden im Zusammenhang mit den Projekten fu¤r die Durchfu¤hrung der Olympischen Spiele im Jahre 2004 sehen den Bau von 6 Sportpla¤tzen am Saronischen Golf vor. Umweltschutzverba¤nde und lokale Beho¤rden haben bereits darauf hingewiesen, da(cid:223) diese Einrichtungen zu einer Belastung der Region fu¤hren wu¤rden, deren Wiederherstellung (Gru¤nfla¤chen, usw. ) Informationen des Ministeriums fu¤r Umwelt, Raumordnung und o¤ffentliche Arbeiten bereits zufolge vorgesehen war. Daru¤ber hinaus wurden im Zusammenhang mit der Sanierung Studien angefertigt, von denen ein Teil von der Kommission selbst finanziert wurde. Sind der Kommission diese Tatbesta¤nde bekannt, und wie wird sie auf diesen Widerspruch reagieren? Kann sie gewa¤hrleisten, da(cid:223) die entsprechenden Investitionen u¤berwacht werden, und dafu¤r sorgen, da(cid:223) die gemeinschaft- lichen Rechtsvorschriften eingehalten werden? (1) ABl. C 117 vom 16. 4. 1998, S. 151. (2) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985, S. 40. Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (31. Ma¤rz 1998) Die Kommission hat seit ihrer Antwort auf die schriftliche Anfrage E-3097/97 des Herrn Abgeordneten keine neuen Informationen u¤ber die Olympischen Spiele im Jahre 2004 erhalten. Die Planung von Anlagen am Saronischen Golf fa¤llt in die Zusta¤ndigkeit der griechischen Beho¤rden, die Entscheidungen u¤ber bestimmte Nutzungen und Entwicklungsprojekte sowie u¤ber die Verwendung fru¤herer Pla¤ne und Studien, die eventuell teilweise mit Gemeinschaftshilfe finanziert wurden, treffen. Obwohl ein mo¤glicher Ressourcenverlust bedauerlich wa¤re, ko¤nnen neue Elemente, wie die Olympischen Spiele 2004, zweifellos die Beho¤rden zu einer Neuorientierung ihrer Planung veranlassen. In jedem Fall sind die griechischen Beho¤rden zur Beachtung geltender Rechtsvorschriften der Gemeinschaft im Umweltbereich verpflichtet. Die Kommission wird dies mit Hilfe bestehender Verfahren sicherstellen