title: PREGUNTA ESCRITA n. 537/98 del José APOLINÁRIO a la Comisión. Financiación de los BIC

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
business start-up
consultancy
innovation
services company

formats: html pdf print

text: C 310/80 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 (98/C 310/105) PREGUNTA ESCRITA E-0536/98 de Giuseppe Rauti (NI) a la Comisio·n (4 de marzo de 1998) Asunto: Contra un estrago ecolo·gico en Porto Corsini de Ravena En la zona de Porto Corsini (Ravena) se esta·n recogiendo firmas para diversas peticiones cuyo objeto es oponerse al temido estrago ecolo·gico en ese territorio, concretamente en la franja llamada Pineta (pinar) Staggioni al norte de Porto Corsini. ¿Co·mo piensa intervenir la Comisio·n para hacer respetar el «requisito medioambiental CEE» (SIC-BIO-Italy IT n. 47. 000005)? Al solicitar la intervencio·n urgente de la Comisio·n, subrayo que dicho pinar esta· sujeto a los requisitos medioambientales y que el Consejo de Europa y la Unio·n Europea han seguido siempre el problema y han cooperado a la defensa medioambiental de una zona ecolo·gica de rara belleza. La amenaza de modificacio·n del «Plano paisaj(cid:14)·stico regional» entran(cid:152)ar(cid:14)·a inmediatamente, entre otras cosas, la tala de por lo menos 2. 400 pinos, muchos de ellos centenarios. Adema·s del «requisito medioambiental CEE» (SIC-BIO-Italy IT n. 47. 000005), que hay que tener presente, cabe tambie·n sen(cid:152)alar la prevista insercio·n del pinar en el parque del Delta del Po, para el que se ha solicitado una ayuda econo·mica a la Unio·n Europea, por lo que puede constituir un medio de disuasio·n tambie·n la negacio·n de dicha ayuda econo·mica, si se talaran los 2. 400 pinos del pinar y no se respetara el requisito medioambiental a que esta· actualmente sometido. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (8 de abril de 1998) La zona de «Pineta di Casalborsetti, Pineta Staggioni, Duna di Porto Corsini» ha sido propuesta por Italia como lugar de importancia comunitaria con arreglo a la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservacio·n de los ha·bitats naturales y de la fauna y flora silvestres (1). En el art(cid:14)·culo 6 de dicha Directiva se establecen las normas que deben seguirse para evaluar la adecuacio·n de cualquier plan a los objetivos que e·sta marca. Este art(cid:14)·culo ha sido incorporado a la legislacio·n italiana mediante el Decreto Presidencial 08/09/97 no 357. Para valorar si se ha cumplido la legislacio·n comunitaria, la Comisio·n ha solicitado ma·s informacio·n a las autoridades italianas. (1) DO L 206 de 22. 7. 1992. (98/C 310/106) PREGUNTA ESCRITA E-0537/98 de Jose· Apolina·rio (PSE) a la Comisio·n (4 de marzo de 1998) Asunto: Financiacio·n de los BIC ¿Puede decir la Comisio·n cua·les son las perspectivas de financiacio·n futura de los BIC (Business Innovation Centre) en el marco del per(cid:14)·odo financiero 2000-2006? ¿En que· medida esta· garantizada la continuidad de estas estructuras de informacio·n? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (8 de abril de 1998) Los centros de negocios y de innovacio·n no son entidades orientadas a la informacio·n sino que, antes bien, su objetivo es prestar servicios de consultor(cid:14)·a para la creacio·n y desarrollo de empresas innovadoras. La Comisio·n se halla evaluando en estos momentos el u·ltimo programa de fomento de esos centros con el fin de tomar hacia mediados del presente an(cid:152)o la decisio·n de si debe proseguirse o no ese programa y, en caso afirmativo, con que· recursos financieros


title: WRITTEN QUESTION No. 539/98 by James NICHOLSON to the Commission. Driving licence restrictions on insulin dependent diabetics

eurovoc_concepts:
United Kingdom
accident prevention
diabetes
driving licence
national implementing measure
road safety
therapeutics

text: C 310/24 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 9. 10. 98 (98/C 310/26) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0539/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): James Nicholson (I-EDN) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Insuliinihoitoa tarvitsevien diabeetikkojen ajokorttia koskevat rajoitukset Tammikuun ensimma¤isesta¤ pa¤iva¤sta¤ la¤htien Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa on ollut voimassa laki, joka kielta¤a¤ insuliinia tarvitsevia diabeetikkoja ajamasta luokkaan C 1 (7,5 tonnin painoiset kuorma-autot) ja D1 (minibussit) kuuluvia ajoneuvoja, joiden kuljettamiseen heilla¤ olisi oikeus, koska he ovat suorittaneet ja la¤pa¤isseet ajokortin saamiseksi laaditun kokeen. EY:n asiaan liittyva¤n direktiivin numero on 91/439/ETY (1). Ison-Britannian hallitus on sita¤ mielta¤, etta¤ insuliinihoito aiheuttaa vakavan hypoglykemiariskin, joka saattaa johtaa tajuttomuuteen tai harkintakyvyn heikkenemiseen. Millaisiin tutkimuksiin komissio on ryhtynyt selvitta¤a¤kseen sellaisten liikenneonnettomuuksien ma¤a¤ra¤n, joihin on osallistunut edella¤ mainittuihin ajoneuvoluokkiin kuuluvia ajoneuvoja ja joissa hypoglykemian on todettu olevan yksi onnettomuuteen johtaneista tekijo¤ista¤? Missa¤ ja¤senvaltioissa on voimassa samanlainen laki kuin nyt Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa ka¤ytto¤o¤n otettu laki? (1) EYVL L 237, 24. 8. 1991, s. 1. Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0113/98 ja E-0539/98 (27. maaliskuuta 1998) Neuvosto antoi vuonna 1991 ajokortteja koskevan direktiivin 91/439/ETY, joka tuli voimaan 24. elokuuta 1991 ja jota ja¤senvaltioiden oli sovellettava 1. heina¤kuuta 1996 alkaen. Direktiivilla¤ otetaan ka¤ytto¤o¤n ajokorttien vastavuoroisen tunnustamisen periaate ja yhdenmukaistetaan ajokorttiluokat, va¤himma¤isika¤a¤ koskevat vaati- mukset seka¤ ajokorttien myo¤nta¤mista¤ ja uudistamista koskevat edellytykset, mukaan lukien (cid:148)moottorika¤ytto¤isen ajoneuvon kuljettamiseen vaadittavaa fyysista¤ ja henkista¤ terveytta¤ koskevat va¤himma¤isvaatimukset(cid:148) (liite III). Liitteessa¤ III olevassa 1. 1 kohdassa ma¤a¤ritella¤a¤n A, B ja B+E luokan seka¤ A1 ja B1 alaluokan (autot ja moottoripyo¤ra¤t) ajoneuvon kuljettajien kuuluvan 1 ryhma¤a¤n ja 1. 2 kohdassa ma¤a¤ritella¤a¤n C, C+E, D, D+E luokan (kuorma-autot ja linja-autot) seka¤ C1, C1+E, D1 ja D1+E alaluokan (pienet kuorma-autot ja minibussit) ajoneuvojen kuljettajien kuuluvan 2 ryhma¤a¤n. Liitteessa¤ III oleva 10 kohta koskee sokeritautia, ja siina¤ sa¤a¤deta¤a¤n seuraavaa: (cid:148)Ryhma¤ 2, 10. 1 kohta: Ajokortin saa antaa tai uudistaa ta¤ma¤n ryhma¤n hakijoille tai kuljettajille, jotka sairastavat sokeritautia ja tarvitsevat insuliinihoitoa, vain hyvin poikkeuksellisissa tapauksissa ja silloin ainoastaan toimivaltaisen la¤a¤kinta¤viranomai- sen lausunnon ja sa¤a¤nno¤llisten la¤a¤ka¤rintarkastusten perusteella(cid:148). Direktiivin 91/439/ETY liitteessa¤ III sa¤a¤deta¤a¤n, etta¤ lisa¤a¤ntynyt vaara, joka liittyy 2 ryhma¤a¤n kuuluvien ajoneuvojen kuljettamiseen, on otettava asianmukaisesti huomioon (17. 2 kohta). Na¤ma¤ sa¤a¤nno¤kset perustuivat yhteiso¤n la¤a¤ketieteen asiantuntijoiden ohjeisiin eiva¤tka¤ liikenneonnettomuuksia koskeviin tilastotietoihin, koska ta¤llaisia erityistietoja ei ollut saatavilla, eika¤ ole viela¤ka¤a¤n. Yhdistynyt kuningaskunta saattoi direktiivin 91/439/ETY osaksi kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤a¤n 1. tammikuuta 1997 ja viivytti sokeritautia koskevien sa¤a¤nno¤sten ta¤yta¤nto¤o¤npanoa 1. tammikuuta 1998 saakka. Kysymyksessa¤ esitetty asia koskee suurilta osin ainoastaan Yhdistynytta¤ kuningaskuntaa, koska direktiivi on tarkoituksella luonnosteltu tavalla, joka mahdollistaa ja¤senvaltioiden itse pa¤a¤tta¤a¤, kuinka laajaksi (cid:148)eritta¤in poikkeukselliset tapaukset(cid:148) tulkitaan. Yhdistynyt kuningaskunta myo¤nsi 1. tammikuuta 1997 saakka automaat- tisesti C1 ja D1 luokan ajokortin jokaiselle, joka oli saanut B luokan ajokortin. Ta¤ma¤n vuoksi suurin osa ajokortin haltijoista kuuluu Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa 2 ryhma¤a¤n. Jos ajokorttia uusittaessa (joka kolmas vuosi sellaisten henkilo¤iden osalta, joiden sokeritautia hoidetaan insuliinilla) kortin haltija haluaa sa¤ilytta¤a¤ oikeutensa kuulua 2 ryhma¤a¤n, ta¤ssa¤ tapauksessa sovelletaan tiukempia la¤a¤ketieteellisia¤ standardeja ta¤ma¤n ryhma¤n osalta. Mahdollisista (cid:148)poikkeuksellisista(cid:148) yksitta¤istapauksista pa¤a¤tta¤va¤t Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eika¤ komissio


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 569/98 af Kenneth COLLINS til Kommissionen. Retsgrundlag for forordning om oprettelse af Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
animal disease
cattle
health policy
health risk
legal basis
medicinal product
pharmaceutical legislation
public health
veterinary drug

text: 9. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 310/91 De etiske aspekter af dyreforsłg till(cid:230)gges stadig stłrre v(cid:230)gt. Kommissionen g(cid:229)r selv meget st(cid:230)rkt ind for, at medlemsstaterne skal oprette etiske n(cid:230)vn for dyreforsłg p(cid:229) frivilligt grundlag som led i deres regelm(cid:230)ssige lłbende kontrolproces. (98/C 310/121) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0569/98 af Kenneth Collins (PSE) til Kommissionen (4. marts 1998) Om: Retsgrundlag for forordning om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Agentur for L(cid:230)gemiddelvurdering Accepterer Kommissionen, at den revision, der skal foretages af forordningen om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Agentur for L(cid:230)gemiddelvurdering, som fłlge af Amsterdam-traktaten og efter kommissionsformand Jacques Santers redegłrelse i Europa-Parlamentet i februar 1997 om EU(cid:146)s sundhedspolitik efter BSE-krisen vil blive foretaget p(cid:229) grundlag af EF-traktatens artikel 100 A i stedet for artikel 235? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (8. april 1998) Ifłlge artikel 71 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2309/93 af 22. juli 1993 om fastl(cid:230)ggelse af f(cid:230)llesskabsprocedurer for godkendelse og overv(cid:229)gning af human- og veterin(cid:230)rmedicinske l(cid:230)gemidler og om oprettelse af et europ(cid:230)isk agentur for l(cid:230)gemiddelvurdering (1) er Kommissionen forpligtet til at offentliggłre en generel rapport om resultatet af de erfaringer, der er opn(cid:229)et efter at disse procedurer har v(cid:230)ret i kraft i seks (cid:229)r. Eftersom forordningen tr(cid:229)dte i kraft den 1. januar 1995, vil Kommissionen freml(cid:230)gge den i artikel 71 n(cid:230)vnte rapport i (cid:229)r 2001. Ud fra denne rapport vil det blive vurderet, om det er nłdvendigt med (cid:230)ndringer af forordningen. Det er retspraksis, at retsgrundlaget for f(cid:230)llesskabslovgivningen błr afspejle dennes indhold. S(cid:229)fremt Kommissionen p(cid:229) baggrund af rapporten forsl(cid:229)r (cid:230)ndringer af forordningen, vil retsgrundlaget for et s(cid:229)dant forslag s(cid:229)ledes afspejle indholdet af forslaget. (1) EFT L 214 af 24. 8. 1993. (98/C 310/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0570/98 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (4. marts 1998) Om: Opbevaring af plutonium Det er blevet n(cid:230)vnt af Royal Society, at de stigende lagre af plutonium i Storbritannien ikke kun truer med at for(cid:229)rsage miljłłdel(cid:230)ggelser, men at de ogs(cid:229) kan stj(cid:230)les med henblik p(cid:229) anvendelse i illegale kernev(cid:229)ben. Hvilke yderligere vanskeligheder forudser Kommissionen i lyset af ovenst(cid:229)ende for EU(cid:146)s ansvar for den nukleare sikkerhed og kontrollen med fissilt materiale? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. april 1998) Kommissionen er som led i sin forpligtelse i medfłr af kapitel VII i Euratom-traktaten i fuld gang med at investere betydelige b(cid:229)de finansielle og menneskelige ressourcer i sikkerhedsforanstaltninger omkring anl(cid:230)g, hvor der behandles stłrre m(cid:230)ngder plutonium, med henblik p(cid:229) at sikre, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende materiale ikke omdirigeres til anden brug end den p(cid:229)t(cid:230)nkte


title: WRITTEN QUESTION No. 578/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. High-speed trains

eurovoc_concepts:
Italy
Latium
application of EU law
environmental impact
environmental protection
high-speed transport
impact study
prevention of pollution
rail network

formats: html print


title: EFTA:s Övervakningsmyndighets Beslut nr 45/98/KOL av den 4 mars 1998 om ändring för trettonde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd

eurovoc_concepts:
EFTA countries
State aid
aid system
competition law
export credit insurance

formats: pdf print

text: 23. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 120/27 EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMR(cid:143)DET EFTA:s (cid:153)VERVAKNINGSMYNDIGHET EFTA:s (cid:153)VERVAKNINGSMYNDIGHETS BESLUT nr 45/98/KOL av den 4 mars 1998 om (cid:132)ndring f(cid:148)r trettonde g(cid:134)ngen av procedurreglerna och de materiella reglerna inom omr(cid:134)det f(cid:148)r statligt st(cid:148)d EFTA:s (cid:153)VERVAKNINGSMYNDIGHET har (cid:132)ndrat procedurreglerna och de materiella reglerna inom omr(cid:134)det f(cid:148)r statligt st(cid:148)d(1) av den 19 januari 1994 (2), senast (cid:132)ndrade den 17 december 1997 (3), p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: F(cid:148)ljande regler om kortfristiga exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar och f(cid:148)rteckning (cid:148)ver l(cid:132)nder med mark- nadsm(cid:132)ssiga risker (som skall g(cid:132)lla vid till(cid:132)mpningen av reglerna i kapitel 17A om kortfristiga exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar) skall l(cid:132)ggas till i riktlinjerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d som ett nytt kapitel 17A och en ny bilaga IX: ”17A. KORTFRISTIGA EXPORTKREDITF(cid:153)RS(cid:142)KRINGAR (1) 17A. 1 Inledning 1. Exportst(cid:148)d har en direkt inverkan p(cid:134) konkurrensen p(cid:134) marknaden mellan potentiella le- verant(cid:148)rer av varor och tj(cid:132)nster. EG-kommissionen och EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet, som (cid:132)r medvetna om de skadliga verkningarna av exportst(cid:148)d, har alltid f(cid:148)rd(cid:148)mt export- st(cid:148)d till handeln inom EES (2). (cid:142)ven om EES-staternas st(cid:148)d till export utanf(cid:148)r EES ocks(cid:134) kan p(cid:134)verka konkurrensen inom EES (3), har varken EG-kommissionen eller EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet systematiskt ingripit p(cid:134) detta omr(cid:134)de i enlighet med reglerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d i EG-f(cid:148)rdraget (artiklarna 92-94) eller EES-avtalet (artikel 61 samt artikel 1 i protokoll 3 till (cid:148)vervakningsavtalet). Det finns flera orsaker till detta. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta regle- ras detta omr(cid:134)de inom Europeiska gemenskapen delvis av EG-f(cid:148)rdragets best(cid:132)mmelser om handel med tredje land (artiklarna 112 och 113). F(cid:148)r det andra (cid:132)r det inte enbart konkurrensen inom gemenskapen och EES som p(cid:134)verkas av st(cid:148)d till export till tredje land, utan (cid:132)ven EES-export(cid:148)rernas konkurrenskraft gentemot export(cid:148)rer i de l(cid:132)nder som (cid:132)r EES-staternas handelspartner och som beviljar liknande st(cid:148)d. Slutligen b(cid:148)r det n(cid:132)mnas att man har gjort framsteg inom OECD och WTO n(cid:132)r det g(cid:132)ller att kontrollera st(cid:148)det. (1) Nedan kallade ”riktlinjerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d”. (2) EGT L 231, 3. 9. 1994, s. 1; EES-supplementet till EGT 32, 3. 9. 1994. (3) EGT C 38, 5. 2. 1998, s. 19; EES-supplementet till EGT 5, 5. 2. 1998, s. 214. L 120/28 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 2. 3. 4. 5. 6. Samtidigt som EG-kommissionen fram till antagandet av det meddelande som motsvarar dessa regler har avh(cid:134)llit sig fr(cid:134)n att ut(cid:148)va sina kontrollbefogenheter i fr(cid:134)ga om statligt st(cid:148)d p(cid:134) omr(cid:134)det f(cid:148)r exportkrediter och exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar, har arbetet i EU-r(cid:134)dets exportkreditgrupp (4) och m(cid:134)l vid Europeiska gemenskapernas domstol (5) enligt kom- missionen visat att (cid:134)tminstone inom ett omr(cid:134)de, dvs. kortfristiga exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)k- ringar, kan den verkliga eller m(cid:148)jliga konkurrenssnedvridningen inom gemenskapen be- r(cid:132)ttiga att kommissionen agerar i enlighet med reglerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d, utan att inv(cid:132)nta framsteg p(cid:134) andra omr(cid:134)den. EES-avtalet inneh(cid:134)ller inte best(cid:132)mmelser om en gemensam handelspolitik gentemot tredje land och s(cid:134)ledes inte heller best(cid:132)mmelser som motsvarar artiklarna 112 och 113 i EG-f(cid:148)rdraget. Avtalet begr(cid:132)nsar d(cid:132)rf(cid:148)r inte EFTA-staternas frihet att st(cid:148)dja handeln med tredje land p(cid:134) det s(cid:132)tt som EG-f(cid:148)rdraget begr(cid:132)nsar EG-medlemsstaternas frihet i detta avseende, men s(cid:134)dana st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:134)r likv(cid:132)l inte p(cid:134)verka handeln mellan avtalsparterna i EES-avtalet. (cid:143)tg(cid:132)rder av detta slag kan dock i enlighet med vad som sades ovan p(cid:134)verka konkurrensen och handeln inom EES. Vidare kan snedvridning av konkurrensen uppst(cid:134) inte enbart mellan export(cid:148)rer i olika EES-stater i handeln inom och utanf(cid:148)r EES, utan (cid:132)ven mellan olika exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som erbjuder sina tj(cid:132)nster inom EES. (cid:153)vervakningsmyndigheten anser d(cid:132)rf(cid:148)r att det i fr(cid:134)ga om till(cid:132)mpligheten av artikel 61 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till (cid:148)vervakningsavtalet p(cid:134) kortfristiga exportkre- ditf(cid:148)rs(cid:132)kringar (cid:132)r fr(cid:134)ga om motsvarande situation som i fr(cid:134)ga om till(cid:132)mpningen av arti- klarna 92 och 93 i EG-f(cid:148)rdraget. F(cid:148)ljaktligen b(cid:148)r (cid:148)vervakningsmyndigheten p(cid:134) grund av verklig eller m(cid:148)jlig snedvridning av konkurrensen och handeln inom EES agera i enlig- het med reglerna om statligt st(cid:148)d. Avsikten med dessa regler (cid:132)r att undanr(cid:148)ja s(cid:134)dan snedvridning av konkurrensen som be- ror p(cid:134) statligt st(cid:148)d inom den sektor av branschen f(cid:148)r exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar d(cid:132)r det f(cid:148)- rekommer konkurrens mellan offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)k- ringsgivare och privata exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare. Denna kommersiella sektor av branschen f(cid:148)r exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar har avseende p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)kring av kortfristiga export- kreditrisker i samband med handel inom EES och med m(cid:134)nga l(cid:132)nder utanf(cid:148)r samarbets- omr(cid:134)det. Dessa risker betecknas som ’marknadsm(cid:132)ssiga’ och definieras i avsnitt 17A. 2 nedan. Definitionen omfattar f(cid:148)r n(cid:132)rvarande endast s. k. ’aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga’ risker till skillnad fr(cid:134)n ’politiska’ risker i samband med handel inom EES och med de flesta OECD-l(cid:132)nder, vilka anges i bilaga IX till dessa riktlinjer. (cid:142)ven om EFTA-staterna har gjort en stor in- sats f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja st(cid:148)d i samband med kommersiella exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar kr(cid:132)vs det f(cid:148)r att EES-avtalet skall fungera v(cid:132)l en rad s(cid:132)kerhets(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att likartade konkurrensvillkor r(cid:134)der under alla omst(cid:132)ndigheter. Dessa regler ber(cid:148)r inte f(cid:148)rs(cid:132)kringar f(cid:148)r medel- och l(cid:134)ngfristiga exportkreditrisker, vilka i stor utstr(cid:132)ckning inte (cid:132)r marknadsm(cid:132)ssiga i dagens l(cid:132)ge. P(cid:134) detta omr(cid:134)de talar de fakto- rer som har f(cid:134)tt EG-kommissionen och EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet att avst(cid:134) fr(cid:134)n att i st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning utnyttja sina befogenheter att kontrollera statligt st(cid:148)d fortfarande starkt emot ett ingripande. I avsnitt 17A. 2 av dessa regler beskrivs strukturen hos marknaden f(cid:148)r exportkreditf(cid:148)r- s(cid:132)kringar. I fr(cid:134)ga om den kommersiella eller marknadsm(cid:132)ssiga sektorn, inom vilken pri- vata f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare (cid:132)r verksamma och som omfattas av dessa regler, skiljer man mellan (cid:134) ena sidan privata f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och (cid:134) andra sidan offentliga eller offentligt under- st(cid:148)dda f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare. I samma avsnitt f(cid:148)rklaras det varf(cid:148)r och i vilken utstr(cid:132)ckning EES-avtalets best(cid:132)mmelser om statligt st(cid:148)d (cid:132)r till(cid:132)mpliga. Slutligen anger (cid:148)vervaknings- myndigheten i avsnitt 17A. 4 vilka (cid:134)tg(cid:132)rder den anser vara n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att alla de former av statligt st(cid:148)d som fortfarande ges och som anges i avsnitt 17A. 3 un- danr(cid:148)js fr(cid:134)n den marknadsm(cid:132)ssiga sektorn och uppmanar vidare EFTA-staterna att i en- lighet med artikel 1. 1 i protokoll 3 till (cid:148)vervakningsavtalet vid behov vidta (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l. 23. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 120/29 17A. 2 Den marknadsm(cid:132)ssiga sektorn och den icke-marknadsm(cid:132)ssiga sektorn f(cid:148)r kortfristiga exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar 1. 2. 3. 4. En rapport som utarbetats av EU-r(cid:134)dets exportkreditgrupp och som n(cid:132)mns i en fotnot till punkt 17A. 1. 2 (nedan kallad ’rapporten’) samt klagom(cid:134)l till EG-kommissionen fr(cid:134)n privata exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och m(cid:134)l vid Europeiska gemenskapernas domstol har visat att det i vissa EG-medlemsstater (cid:132)r s(cid:134) att de ’officiella’ exportkreditorgan som f(cid:148)r statens r(cid:132)kning eller med statliga garantier (6) f(cid:148)rs(cid:132)krar export(cid:148)rernas medel- eller l(cid:134)ngfristiga risker, samtidigt ocks(cid:134) agerar f(cid:148)r statens r(cid:132)kning eller med statliga garantier p(cid:134) delar av marknaden f(cid:148)r kortfristiga exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar, d(cid:132)r dessa organ konkur- rerar med privata exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som inte har n(cid:134)gon s(cid:134)dan f(cid:148)rbindelse till staten. Den prelimin(cid:132)ra granskningen som EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet har genom- f(cid:148)rt tyder p(cid:134) att detta (cid:132)ven (cid:132)r fallet i tv(cid:134) av de tre EFTA-stater som (cid:132)r parter i EES-avta- let, n(cid:132)mligen i Norge och Island. De ’officiella’ exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsorganen kan vara statsorgan, stats(cid:132)gda f(cid:148)retag eller statskontrollerade f(cid:148)retag eller helt privat(cid:132)gda och pri- vat kontrollerade f(cid:148)retag. I dessa regler ben(cid:132)mns dessa organ ’offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare’. P(cid:134) samma s(cid:132)tt som de ’officiella’ organ som (cid:132)r verksamma s(cid:134)v(cid:132)l inom omr(cid:134)det f(cid:148)r medel- och l(cid:134)ngfristiga exportkrediter som inom omr(cid:134)det f(cid:148)r kortfristiga exportkrediter kan vissa privat(cid:132)gda och privat kontrollerade ex- portkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som endast tillhandah(cid:134)ller kortfristiga f(cid:148)rs(cid:132)kringar f(cid:134) statligt st(cid:148)d i form av garantier eller motsvarande (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsarrangemang f(cid:148)r vissa delar av sin verksamhet. Dessa f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare b(cid:148)r anses vara ’offentliga eller offentligt under- st(cid:148)dda’. D(cid:132)remot kommer de exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som endast eller huvudsakli- gen handhar kortfristiga exportkrediter och som inte har n(cid:134)gon verksamhet f(cid:148)r statens r(cid:132)kning eller med statliga garantier (7) att ben(cid:132)mnas ’privata exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgiva- re’. Rapporten visade att n(cid:132)r offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgi- vare var verksamma f(cid:148)r statens r(cid:132)kning eller med statliga garantier p(cid:134) delar av marknaden f(cid:148)r kortfristiga exportkrediter i konkurrens med privata f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare ha- de de vissa finansiella f(cid:148)rdelar som kunde orsaka en snedvridning av konkurrensen gentemot privata f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare. De offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkre- ditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarna hade inte monopol p(cid:134) den kortfristiga verksamheten i n(cid:134)got land. Ett av de sv(cid:134)raste omr(cid:134)den som behandlas i rapporten (cid:132)r (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring som tillhanda- h(cid:134)lls av staten, antingen direkt eller indirekt. I rapporten konstateras att det finns (cid:134)terf(cid:148)r- s(cid:132)kringsarrangemang som ger 100 % t(cid:132)ckning och som b(cid:148)r anses vara st(cid:148)d. Numera er- k(cid:132)nns det att s(cid:134)dana (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsordningar d(cid:132)r staten endast deltar i eller kompletterar ett privat (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsavtal ocks(cid:134) kan ge f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som omfattas av s(cid:134)dana ord- ningar en f(cid:148)rdel gentemot privata f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som inte har ett s(cid:134)dant skydd, vilket d(cid:132)rmed leder till en snedvridning av konkurrensen. Trots att det under senare tid skett f(cid:148)rb(cid:132)ttringar genom att de offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarna i (cid:148)kande omfattning skiljer ut den kortfristi- ga exportkreditverksamheten och (cid:148)verf(cid:148)r den p(cid:134) separata f(cid:148)retag eller inf(cid:148)r separat bok- f(cid:148)ring, kr(cid:132)vs det fortfarande enligt vad som konstateras ovan vissa (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att skapa de efterstr(cid:132)vade likartade konkurrensvillkoren. Den f(cid:148)rsta uppgiften blir att urskilja den sektor inom vilken det finns en konkurrensutsatt marknad. Det avg(cid:148)rande kriteriet i rap- porten f(cid:148)r att urskilja den marknadsm(cid:132)ssiga sektorn var huruvida privata (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringar var allm(cid:132)nt tillg(cid:132)ngliga och inte enbart i enskilda fall. Det konstaterades att svaret i all- m(cid:132)nhet var ’ja’ f(cid:148)r aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker vad avser icke-offentliga k(cid:148)pare, men att de till- g(cid:132)ngliga f(cid:148)rs(cid:132)kringarna f(cid:148)r politiska risker (inbegripet risker vad avser offentliga k(cid:148)pare, risker vid valuta(cid:148)verf(cid:148)ringar och risker vid andra (cid:132)n aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga katastrofer) inte var tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att t(cid:132)ckningen av s(cid:134)dana risker skall kunna betraktas som en marknads- aktivitet. Mot bakgrund av en analys av marknaden f(cid:148)r privata (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringar som gjorts utifr(cid:134)n tre kriterier, dvs. den f(cid:148)rs(cid:132)krade riskens varaktighet, lokalisering och art, har man i rapporten ansett att ’marknadsm(cid:132)ssiga’ risker inbegriper aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker med en riskperiod som vanligen inte (cid:148)verstiger tre (cid:134)r vid export (cid:148)ver hela v(cid:132)rlden. L 120/30 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 5. 6. 7. 8. Av de synpukter som EG-medlemsstater, EFTA-stater, olika handelsorganisationer och f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare framf(cid:148)rt om detta framg(cid:134)r att denna definition allm(cid:132)nt sett (cid:132)r f(cid:148)r vid. Huvudparten av dem som framf(cid:148)rde synpunkter delar den (cid:134)sikt som framf(cid:148)rs i rappor- ten, dvs. att politiska risker b(cid:148)r uteslutas eftersom marknaden f(cid:148)r privat (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring in- te (cid:132)r tillr(cid:132)ckligt stor, och de f(cid:148)redrog en riskperiod f(cid:148)r aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker p(cid:134) maximalt tv(cid:134) (cid:134)r. Det f(cid:148)ref(cid:148)ll ocks(cid:134) mycket sv(cid:134)rt att p(cid:134) den privata marknaden (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kra den af- f(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risken f(cid:148)r l(cid:134)ngvarigt f(cid:148)rsenade betalningar i l(cid:132)nder utanf(cid:148)r OECD. P(cid:134) grund av den n(cid:132)ra kopplingen mellan l(cid:134)ngvarigt f(cid:148)rsenade betalningar och insolvens – de risker som (cid:132)r kopplade till f(cid:148)rsenade betalningar leder ofta till insolvens – och det h(cid:132)rav f(cid:148)ljande behovet av att h(cid:132)nf(cid:148)ra b(cid:134)da dessa risker till samma kategori (mark- nadsm(cid:132)ssiga eller icke-marknadsm(cid:132)ssiga) (cid:132)r det klokt att man tillsvidare utesluter alla af- f(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker vad avser l(cid:132)nder utanf(cid:148)r OECD fr(cid:134)n att omfattas av definitionen av marknadsm(cid:132)ssiga risker och till(cid:132)mpningsomr(cid:134)det f(cid:148)r dessa regler. Slutligen verkar det som om det f(cid:148)r n(cid:132)rvarande fortfarande (cid:132)r sv(cid:134)rt att teckna avtal om privat (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring av aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker vid handel med vissa OECD-l(cid:132)nder. I dessa regler och mot bakgrund av vad som framkommit ovan definieras ”marknadsm(cid:132)s- siga” risker som aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker vad avser med icke-offentliga g(cid:132)lden(cid:132)rer (8) som (cid:132)r etablerade i de l(cid:132)nder som finns f(cid:148)rtecknade i bilaga IX till dessa riktlinjer. F(cid:148)r dessa ri- sker (cid:132)r den maximala riskperioden (dvs. tillverkningstid plus en kredittid med normal startpunkt i enlighet med Bernunionen och sedvanliga kreditvillkor) mindre (cid:132)n tv(cid:134) (cid:134)r. Alla andra risker (dvs. politiska risker, katastrofrisker (9) och aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker vad avser offentliga k(cid:148)pare och l(cid:132)nder som inte anges i bilaga IX) betraktas (cid:132)nnu som icke-mark- nadsm(cid:132)ssiga. 9. I dessa regler definieras ”aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker” s(cid:134)som risker varvid — en g(cid:132)lden(cid:132)r godtyckligt avvisar ett kontrakt, dvs. en icke-offentlig g(cid:132)lden(cid:132)r utan laglig grund beslutar sig f(cid:148)r att avbryta eller h(cid:132)va ett kontrakt, — en icke-offentlig g(cid:132)lden(cid:132)r godtyckligt och utan laglig grund v(cid:132)grar ta emot de varor som ett kontrakt omfattar, — den icke-offentliga g(cid:132)lden(cid:132)ren eller dennes garant blir insolvent, — den icke-offentliga g(cid:132)lden(cid:132)ren eller en garant inte betalar en skuld i enlighet med kontraktet dvs. l(cid:134)ngvarigt f(cid:148)rsenad betalning. 10. Kapaciteten p(cid:134) marknaden f(cid:148)r privat (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring varierar. Detta inneb(cid:132)r att definitio- nen av marknadsm(cid:132)ssiga risker inte (cid:132)r of(cid:148)r(cid:132)nderlig och kan komma att (cid:132)ndras med ti- den. Den kan exempelvis komma att ut(cid:148)kas till att omfatta politiska risker. Det kommer d(cid:132)rf(cid:148)r att vara n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att (cid:148)vervakningsmyndigheten med j(cid:132)mna mellanrum (minst en g(cid:134)ng om (cid:134)ret) g(cid:148)r en ny bed(cid:148)mning av vad definitionen skall omfatta. I samband h(cid:132)r- med skall myndigheten samr(cid:134)da med EFTA-staterna och, vid behov, med andra intresse- rade parter. Vid (cid:132)ndring av definitionen m(cid:134)ste man i den m(cid:134)n det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt beakta r(cid:132)ckvidden f(cid:148)r EES-lagstiftningen f(cid:148)r exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar f(cid:148)r att undvika konflikter eller bristande r(cid:132)ttss(cid:132)kerhet. 17A. 3 Faktorersomorsakarsnedvridningavkonkurrensenmellanprivataexportkre- ditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivareochoffentligaelleroffentligtunderst(cid:148)ddaexportkreditf(cid:148)r- s(cid:132)kringsgivare 1. De faktorer som kan orsaka snedvridning av konkurrensen till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som f(cid:148)rs(cid:132)krar marknadsm(cid:132)ssiga ri- sker (cid:132)r f(cid:148)ljande (10): — Statliga garantier (r(cid:132)ttsligt eller i praktiken) f(cid:148)r l(cid:134)n eller f(cid:148)rlustt(cid:132)ckning. Genom dessa garantier kan f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarna l(cid:134)na till l(cid:132)gre r(cid:132)nta (cid:132)n den normala marknadsr(cid:132)ntan, samt ta l(cid:134)n i st(cid:148)rsta allm(cid:132)nhet. Dessutom inneb(cid:132)r en statligt garanti att f(cid:148)rs(cid:132)kringsgi- varna inte beh(cid:148)ver teckna (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringar p(cid:134) den privata marknaden. 23. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 120/31 — Alla skillnader i krav p(cid:134) tillr(cid:132)ckligt reservkapital, j(cid:132)mf(cid:148)rt med de krav som st(cid:132)lls p(cid:134) den privata f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaran. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att n(cid:132)r r(cid:134)dets direktiv 73/239/ EEG (11) (cid:132)ndrades genom direktiv 87/343/EG (12) skulle den verksamhet som undan- togs fr(cid:134)n direktivets till(cid:132)mpningsomr(cid:134)de, dvs. exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kring f(cid:148)r statens r(cid:132)k- ning eller med statliga garantier (artikel 2. 2. d i det ursprungliga direktivet) inte om- fatta verksamhet inom omr(cid:134)det kortfristiga aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker som offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare bedrev f(cid:148)r egen r(cid:132)kning och som inte garanterades av staten (13). Detta inneb(cid:132)r att offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare, f(cid:148)r att kunna f(cid:148)rs(cid:132)kra kortfristiga aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker, m(cid:134)ste ha ett visst eget kapital (solvensmarginal inklusive garantifond) och f(cid:148)rs(cid:132)- kringsm(cid:132)ssiga reserver (framf(cid:148)rallt en utj(cid:132)mningsfond) samt ha erh(cid:134)llit auktorisation i enlighet mer artikel 6 ff. i direktiv 73/239/EEG. — Neds(cid:132)ttning av eller befrielse fr(cid:134)n de skatter som normalt betalas (t. ex. bolagsskatt och skatter p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)kringar). — Beviljande av statligt st(cid:148)d eller kapitaltillskott fr(cid:134)n staten. Vad avser kapitaltillskott g(cid:132)ller principen att om staten inte agerar som en privat investerare skulle g(cid:148)ra i en marknadsekonomi s(cid:134) skall kapitaltillskott betraktas som statligt st(cid:148)d (14); fri tillg(cid:134)ng till statlig infrastruktur och fri tillg(cid:134)ng till konfidentiell information (t. ex. uppgifter om g(cid:132)lden(cid:132)rer som samlats in av ambassader) p(cid:134) villkor som inte avspeglar de h(cid:132)r- med f(cid:148)rbundna kostnaderna; (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring fr(cid:134)n staten, antingen direkt, eller indirekt via en offentlig eller offentligt underst(cid:148)dd exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare p(cid:134) villkor som (cid:132)r mer f(cid:148)rm(cid:134)nliga (cid:132)n de villkor som marknaden f(cid:148)r privat (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring kan er- bjuda vilket leder till att (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringen (cid:134)s(cid:132)tts ett f(cid:148)r l(cid:134)gt pris eller att det artificiellt skapas kapacitet, som inte skulle uppst(cid:134) p(cid:134) den privata marknaden. De (cid:134)tg(cid:132)rder som anges i punkt 17A. 3. 1 ger eller kan ge de exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som (cid:134)tnjuter dessa f(cid:148)rm(cid:134)ner finansiella f(cid:148)rdelar i f(cid:148)rh(cid:134)llande till andra exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)- kringsgivare. Att dessa finansiella f(cid:148)rdelar beviljas vissa f(cid:148)retag leder till en snedvridning av konkurrensen och utg(cid:148)r statligt st(cid:148)d i enlighet med artikel 61. 1 i EES-avtalet. Artikel 61. 1 (cid:132)r till(cid:132)mplig p(cid:134) alla former av (cid:134)tg(cid:132)rder som inneb(cid:132)r att vissa f(cid:148)retag eller produkter ges finansiella eller ekonomiska f(cid:148)rdelar som faktiskt eller potentiellt belastar eller medf(cid:148)r minskade int(cid:132)kter f(cid:148)r de offentliga medlen och d(cid:132)r det inte st(cid:132)lls n(cid:134)gra krav eller l(cid:134)ga krav p(cid:134) den ber(cid:148)rda mottagaren i den utstr(cid:132)ckning som s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder p(cid:134)ver- kar handeln mellan avtalsparterna och snedvrider eller hotar att stedvrida konkurrensen genom att gynna vissa f(cid:148)retag eller produktion av vissa varor (15). De finansiella f(cid:148)rdelar som anges i punkt 17A. 3. 1 i samband med marknadsm(cid:132)ssiga ri- sker i enlighet med definitionen i punkterna 17A. 2. 7–17A. 2. 9 p(cid:134)verkar handeln med tj(cid:132)nster inom EES. Vidare leder detta till uppkomsten av variationer i det tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r- s(cid:132)kringsskyddet f(cid:148)r marknadsm(cid:132)ssiga risker i de olika EES-staterna, vilket inneb(cid:132)r en snedvridning av konkurrensen mellan f(cid:148)retag i olika EES-stater och sekund(cid:132)ra effekter p(cid:134) handeln inom EES oavsett om det (cid:132)r fr(cid:134)na om export inom EES eller export utanf(cid:148)r avtalsparternas territorium (16). Best(cid:132)mmelserna om undantag i artikel 61 i EES-avtalet (cid:132)r inte till(cid:132)mpliga p(cid:134) st(cid:148)d i samband med f(cid:148)rs(cid:132)kring av marknadsm(cid:132)ssiga risker. De sned- vridande effekter som s(cid:134)dant st(cid:148)d f(cid:134)r inom EES v(cid:132)ger tyngre (cid:132)n eventuella nationella in- tressen eller gemensamma EES-intressen att st(cid:148)dja exporten. Ovanst(cid:134)ende st(cid:134)ndpunkt har bekr(cid:132)ftats genom EG-domstolens dom i m(cid:134)l C-63/89, som direkt ber(cid:148)rde den fr(cid:134)ga som dessa regler g(cid:132)ller. Domstolen slog fast att (cid:132)ven om direktivet om delvis harmonise- ring av f(cid:148)rs(cid:132)kringsf(cid:148)retagens utj(cid:132)mningsfonder, vilket undantog exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)krings- verksamhet f(cid:148)r statens r(cid:132)kning eller med statlig garanti, inte var olagligt s(cid:134) skulle de fak- 2. 3. 4. L 120/32 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 torer som snedvrider konkurrensen mellan privat och offentliga eller offentligt under- st(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare ”kunna ber(cid:132)ttiga till att saken f(cid:148)rs inf(cid:148)r domstol f(cid:148)r att bestraffa (cid:148)vertr(cid:132)delsen av best(cid:132)mmelserna” (17) (dvs. artikel 92 i EG-f(cid:148)rdraget). I domen i m(cid:134)l C-44/93 drog domstolen slutsatsen att dessa f(cid:148)rm(cid:134)nter utg(cid:148)r statligt st(cid:148)d och bekr(cid:132)ftade att kommissionen kan vidta (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att dessa upph(cid:148)r. 17A. 4 N(cid:148)dv(cid:132)ndiga(cid:134)tg(cid:132)rderf(cid:148)tatteliminerasnedvridningavkonkurrensenvadg(cid:132)ller kortfristiga exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar avseende markmadsm(cid:132)ssiga risker 1. 2. Statligt st(cid:148)d av det slag som anges ovan i punkt 17A. 3. 1 och som beviljas offentligt un- derst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare avseende marknadsm(cid:132)ssiga risker i enlighet med definitionen i punkt 17A. 2. 7–17A. 2. 9 snedvrider konkurrensen och kan inte beviljas undantag i enlighet med EES-avtalets regler f(cid:148)r statligt st(cid:148)d. EFTA-staterna uppmanas s(cid:134)ledes i enlighet med artikel 1. 1 i protokoll 3 till (cid:148)vervak- ningsavtalet att d(cid:132)r det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt (cid:132)ndra sina system f(cid:148)r exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kring av marknadsm(cid:132)ssiga risker, s(cid:134) att beviljande av statligt st(cid:148)d av de slag som anges nedan till offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare vad avser dessa risker upph(cid:148)r f(cid:148)re den 1 januari 1999. De ber(cid:148)rda formerna av statligt st(cid:148)d (cid:132)r f(cid:148)ljande: a) Statliga garantier f(cid:148)r l(cid:134)n eller f(cid:148)rluster. b) Befrielse fr(cid:134)n kravet p(cid:134) att det skall avs(cid:132)ttas tillr(cid:132)ckliga reserver och befrielse fr(cid:134)n (cid:148)v- riga krav som anges i punkt 17A. 3. 1 andra strecksatsen. c) Neds(cid:132)ttning av eller befrielse fr(cid:134)n skatter eller andra avgifter som normalt skall beta- las. d) Kapitaltillskott eller andra former av finansiering under s(cid:134)dana omst(cid:132)ndigheter d(cid:134) en privat investerare som agerar under normala marknadsf(cid:148)rh(cid:134)llanden inte skulle inves- tera i f(cid:148)retaget, eller p(cid:134) s(cid:134)dana villkor som en privat investerare skulle godta. e) Tj(cid:132)nster in natura fr(cid:134)n staten, s(cid:134)som tillg(cid:134)ng till och utnyttjande av statlig infrastruk- tur, faciliteter eller konfidentiell information (t. ex. uppgifter om g(cid:132)lden(cid:132)rer som sam- lats in av ambassader) p(cid:134) villkor som inte (cid:134)terspeglar kostnaderna f(cid:148)r desamma. f) (cid:143)terf(cid:148)rs(cid:132)kring fr(cid:134)n staten, antingen direkt eller indirekt via en annan offentlig eller offentligt underst(cid:148)dd exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare p(cid:134) f(cid:148)rm(cid:134)nligare villkor (cid:132)n vad marknaden f(cid:148)r privat (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring kan erbjuda, eftersom (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren f(cid:134)r statligt st(cid:148)d av s(cid:134)dant slag som anges i f(cid:148)reg(cid:134)ende strecksatser, vilket antingen leder till att f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd (cid:134)s(cid:132)tts ett f(cid:148)r l(cid:134)gt pris eller till att det artificiellt skapas en ka- pacitet som inte skulle uppst(cid:134) p(cid:134) den privata marknaden. 3. I v(cid:132)ntan p(cid:134) resultatet av den genomg(cid:134)ng som anges i punkt 17A. 4. 6, f(cid:148)rblir dock befint- liga kompletterande statliga (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsarrangemang till(cid:134)tna under en (cid:148)verg(cid:134)ngspe- riod, f(cid:148)rutsatt att f(cid:148)ljande krav (cid:132)r uppfyllda: — Statlig (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring skall endast utg(cid:148)ra en underordnad del av f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens totala (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd. — Om f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsavtal omfattar marknadsm(cid:132)ssiga och icke- marknadsm(cid:132)ssiga risker, s(cid:134) att den statliga (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringen oundvikligen omfattar marknadsm(cid:132)ssiga risker, f(cid:134)r den statliga (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringen f(cid:148)r marknadsm(cid:132)ssiga risker inte omfatta mer (cid:132)n vad som erbjuds p(cid:134) marknaden f(cid:148)r privat (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring om man hade s(cid:148)kt (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring f(cid:148)r enbart dessa risker. — Den statliga (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringen f(cid:134)r inte vara s(cid:134)dan att den ger f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren m(cid:148)j- lighet att f(cid:148)rs(cid:132)kra aff(cid:132)rer med enskilda k(cid:148)pare i en utstr(cid:132)ckning som (cid:148)verstiger den gr(cid:132)ns som ber(cid:148)rda (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare p(cid:134) den privata marknaden till(cid:132)mpar. — Premien f(cid:148)r statlig (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring skall (cid:134)terspegla risken och ber(cid:132)knas med kommer- siella och markandsm(cid:132)ssiga metoder, och om det f(cid:148)rekommer en motsvarande pre- mies(cid:132)ttning p(cid:134) marknaden f(cid:134)r statens premie inte underskrida denna. — Det skall vara m(cid:148)jligt f(cid:148)r alla kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som uppfyller det gemensamma urvalskriteriet att erh(cid:134)lla statlig (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring av marknadsm(cid:132)ssiga risker. 23. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 120/33 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. F(cid:148)r att efterkomma vad som anges i punkterna 17A. 4. 2–17A. 4. 3 blir offentliga eller of- fentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare tvungna att som ett minimum inr(cid:132)tta en s(cid:132)rskild f(cid:148)rvaltning och s(cid:132)rskild bokf(cid:148)ring f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kring av marknadsm(cid:132)ssiga och ic- ke-marknadsm(cid:132)ssiga risker f(cid:148)r statens r(cid:132)kning eller med statliga garantier, f(cid:148)r att kunna p(cid:134)visa att de inte f(cid:134)r statligt st(cid:148)d f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kring av marknadsm(cid:132)ssiga risker. Bokf(cid:148)ringen f(cid:148)r verksamhet som f(cid:148)rs(cid:132)kras f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivarens egen r(cid:132)kning skall (cid:148)verensst(cid:132)mma med den r(cid:132)ttsakt som n(cid:132)mns i punkt 12b i bilaga IX till EES-avtalet (18). Dessutom skall de EFTA-stater som tillhandah(cid:134)ller (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd till en export- kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare genom att delta eller engagera sig i avtal om (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring inom den privata sektorn vilka omfattar b(cid:134)de marknadsm(cid:132)ssiga och icke-marknadsm(cid:132)ssiga risker, p(cid:134)visa att ett s(cid:134)dant arrangemang inte inbegriper statligt st(cid:148)d enligt punkt 17A. 4. 2 f. Med detta m(cid:134)l i sikte kommer EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet, i n(cid:132)ra samarbete med EFTA-staterna, att fortl(cid:148)pande – fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r offentligg(cid:148)rande av dessa reg- ler – (cid:148)vervaka arrangemang av detta slag genom att de ber(cid:148)rda EFTA-staterna s(cid:132)nder in halv(cid:134)rsrapporter och f(cid:148)re februari m(cid:134)nad 1999 g(cid:148)ra en fullst(cid:132)ndig genomg(cid:134)ng av dessa arrangemang. Vid denna genomg(cid:134)ng kommer man att beakta alla kunskaper och erfa- renheter som man med tiden f(cid:148)rv(cid:132)rvat om hur marknaden f(cid:148)r kortfristig exportkreditf(cid:148)r- s(cid:132)kring fungerar samt hur EFTA-staterna g(cid:148)r interventioner p(cid:134) marknaden, utifr(cid:134)n de rapporter om genomf(cid:148)randet som skall l(cid:132)ggas fram i enlighet med punkt 17A. 4. 14, den f(cid:148)rsta (cid:134)rliga (cid:148)versynen enligt punkt 17A. 4. 15 och eventuella anm(cid:132)lningar av att undan- tagsbest(cid:132)mmelsen i punkterna 17A. 4. 8–17A. 4. 13 har till(cid:132)mpats. Skulle det vid (cid:148)versynen framkomma att ett arrangemang i en EFTA-stat inbegriper statligt st(cid:148)d kom- mer denna EFTA-stat uppmanas att upph(cid:132)va detta st(cid:148)d senast vid utg(cid:134)ngen av 1999. Under vissa omst(cid:132)ndigheter kan undantag beviljas fr(cid:134)n principen att exportkreditf(cid:148)r- s(cid:132)kring f(cid:148)r marknadsm(cid:132)ssiga risker endast kan tillhandah(cid:134)llas av offentliga eller offent- ligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare om de i punkt 17A. 4. 2 angivna finansiella f(cid:148)rm(cid:134)nerna upph(cid:132)vs, dock med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r punkt 17A. 4. 3. Dessa omst(cid:132)ndigheter framg(cid:134)r av punkterna 8–13 nedan (undantagsklausul). I vissa l(cid:132)nder kan det vara s(cid:134) att det tillf(cid:132)lligt inte finns n(cid:134)got f(cid:148)rs(cid:132)kringsskydd f(cid:148)r mark- nadsm(cid:132)ssiga exportkreditrisker att tillg(cid:134) fr(cid:134)n privata exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare eller fr(cid:134)n offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som (cid:132)r verksam- ma f(cid:148)r egen r(cid:132)kning, p(cid:134) grund av bristande f(cid:148)rs(cid:132)krings- eller (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringskapacitet. Dessa risker anses d(cid:132)rf(cid:148)r tillf(cid:132)lligt som icke-marknadsm(cid:132)ssiga. Under s(cid:134)dana omst(cid:132)ndigheter kan dessa tillf(cid:132)lligt icke-marknadsm(cid:132)ssiga risker tas av en offentlig eller offentligt underst(cid:148)dd exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som f(cid:148)rs(cid:132)krar icke- marknadsm(cid:132)ssiga risker f(cid:148)r statens r(cid:132)kning eller med statlig garanti. F(cid:148)rs(cid:132)kringsgivaren skall d(cid:134), s(cid:134) l(cid:134)ngt det (cid:132)r m(cid:148)jligt, anpassa sina premier f(cid:148)r s(cid:134)dana risker efter de premier som privata exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare har f(cid:148)r risker av samma slag. Den EFTA-stat som avser att utnyttja undantagsbest(cid:132)mmelsen skall omedelbart anm(cid:132)la utkastet till beslut till EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet. Anm(cid:132)lan skall inneh(cid:134)lla en marknadsrapport som p(cid:134)visar att den privata f(cid:148)rs(cid:132)kringsmarknaden inte kan t(cid:132)cka risker- na genom att bevis framl(cid:132)ggs om detta av tv(cid:134) stora v(cid:132)lrenommerade internationella pri- vata exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och fr(cid:134)n en nationell kreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare s(cid:134) att till(cid:132)mpningen av undantagsbest(cid:132)mmelsen (cid:132)r ber(cid:132)ttigad. Alternativt skulle bevis p(cid:134) att riskerna inte kan t(cid:132)ckas av den privata f(cid:148)rs(cid:132)kringsmarknaden kunna l(cid:132)ggas fram genom att ett oberoende konsultf(cid:148)retag som (cid:148)vervakningsmyndigheten anser vara tillf(cid:148)rlitligt och opartiskt utarbetar en rapport avseende marknaden. Anm(cid:132)lan skall dessutom inne- h(cid:134)lla en beskrivning av de villkor som offentliga eller offenligt underst(cid:148)dda exportkredit- f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare avser att till(cid:132)mpa f(cid:148)r s(cid:134)dana risker. 11. Inom tv(cid:134) m(cid:134)nader fr(cid:134)n mottagandet av en s(cid:134)dan anm(cid:132)lan skall (cid:148)vervakningsmyndighe- ten unders(cid:148)ka om till(cid:132)mpningen av undantagsbest(cid:132)mmelsen st(cid:134)r i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med de villkor som anges ovan och (cid:132)r f(cid:148)renlig med EES-avtalet. L 120/34 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 12. 13. 14. 15. Om (cid:148)vervakningsmyndigheten anser att villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av undantagsbe- st(cid:132)mmelsen (cid:132)r uppfyllda skall beslutet om detta g(cid:132)lla i tv(cid:134) (cid:134)r fr(cid:134)n dagen f(cid:148)r beslutet un- der f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att marknadsvillkoren, som ber(cid:132)ttigar till(cid:132)mpningen av undantagsbe- st(cid:132)mmelsen, inte (cid:132)ndras under perioden. Vidare kan (cid:148)vervakningsmyndigheten i samr(cid:134)d med EFTA-staterna se (cid:148)ver villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av undantagsbest(cid:132)mmelsen. (cid:153)vervakningsmyndigheten kan ocks(cid:134) upph(cid:132)- va best(cid:132)mmelsen eller ers(cid:132)tta den med ett annat l(cid:132)mpligt system. Dessa regler g(cid:132)ller fr(cid:134)n och med den 1 juni 1998 till och med utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2002. EFTA-staterna uppmanas att inom tv(cid:134) m(cid:134)nader efter att dessa regler delgivits informera EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet om huruvida de godtar rekommendationerna i dessa regler. Dessutom skall EFTA-staterna senast den 1 januari 1999 informera (cid:148)vervaknings- myndigheten om vilka (cid:134)tg(cid:132)rder de har vidtagit f(cid:148)r att f(cid:148)lja dessa regler. Om det genom dessa rapporter eller p(cid:134) n(cid:134)got annat s(cid:132)tt skulle visa sig att de system som (cid:132)r i bruk i EFTA-staterna fortfarande inbegriper statligt st(cid:148)d skall (cid:148)vervakningsmyndigheten bed(cid:148)- ma detta st(cid:148)d enligt artikel 61 i EES-avtalet, artikel 1 i protokoll 3 till (cid:148)vervakningsavta- let och de riktlinjer som fastst(cid:132)lls ovan. (cid:153)vervakningsmyndigheten kommer i samarbete med EFTA-staterna och intresserade parter att g(cid:148)ra en (cid:148)versyn av definitionen av begreppet marknadsm(cid:132)ssiga risker och se (cid:148)ver hur dessa regler fungerar mot bakgrund av marknadsutvecklingen och eventuell lag- stiftning med betydelse f(cid:148)r EES. Alla upplysningar som (cid:148)vervakningsmyndigheten i samband med en s(cid:134)dan (cid:148)versyn tar emot fr(cid:134)n EFTA-staterna och intresserade parter kommer, med till(cid:134)telse fr(cid:134)n den som l(cid:132)mnat upplysningarna, att st(cid:132)llas till alla de (cid:148)vriga deltagarnas f(cid:148)rfogande. (1) Detta kapitel motsvarar kommissionens meddelande till medlemsstaterna i enlighet med arti- kel 93. 1 i EG-f(cid:148)rdraget avseende till(cid:132)mpningen av artiklarna 92 och 93 i f(cid:148)rdraget p(cid:134) kort- fristiga exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringar (EGT C 281, 17. 9. 1997, s. 4). (2) I punkt 242 i den sjunde rapporten om konkurrenspolitiken (1977) slog EG-kommissionen fast att exportst(cid:148)d f(cid:148)r handeln inom gemenskapen ”inte kan beviljas undantag oavsett vilken intensitet eller form st(cid:148)det har eller vilken dess orsak eller avsikt (cid:132)r”. (3) Se domstolens dom av den 21 mars 1990 i m(cid:134)l C-142/87 Belgien mot kommissionen, REG 1990, s. I-959. Se (cid:132)ven domstolens dom av den 9 augusti 1994 i m(cid:134)l C-44/93, Assurances de Cr(cid:130)dit mot OND och Belgien, REG 1994, s. I-3829, punkt 30. (4) ”L’assurance cr(cid:130)dit et le march(cid:130) unique 1992 (court-terme)”, rapport till samordningsgruppen, rapportavl(cid:132)ggare: Ph. Callut. (5) Se m(cid:134)l C-63/89, Assurances du Cr(cid:130)dit och Cobac mot r(cid:134)det och kommissionen, REG 1991, s. I-1799 och m(cid:134)l C-44/93, Assurances du Cr(cid:130)dit mot OND och Belgien, REG 1994, s. I-3829. (6) I vissa fall f(cid:134)r medel- och l(cid:134)ngfristiga aff(cid:132)rsf(cid:148)rbindelser inte t(cid:132)ckas av n(cid:134)gon garanti, utan av ett allomfattande (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsavtal med staten. (7) Eller med motsvarande (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kringsarrangemang. (8) Eller icke-offentliga garanter. En offentlig g(cid:132)lden(cid:132)r eller garant (cid:132)r en g(cid:132)lden(cid:132)r eller garant som p(cid:134) ett eller annat s(cid:132)tt representerar den offentliga myndigheten (staten, regionala eller lokala myndigheter) och som inte kan f(cid:148)rklaras insolvent vare sig juridiskt eller administra- tivt. I dessa regler betraktas de offentligt (cid:132)gda eller offentligt kontrollerade f(cid:148)retag som (cid:132)r eta- blerade i l(cid:132)nderna i bilaga IX till dessa riktlinjer och som lyder under normal bolagsr(cid:132)tt, som icke-offentliga g(cid:132)lden(cid:132)rer/garanter. (9) Dvs. krig, revolution, naturkatastrofer, k(cid:132)rnkraftsolyckor osv. och inte s(cid:134) kallade ”kommersiel- la katastrofrisker” (katastrofal ackumulering av f(cid:148)rluster vad avser handel med enskilda k(cid:148)pare eller l(cid:132)nder), vilka kan t(cid:132)ckas av en skadeexcedent(cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)kring (excess of loss) och som (cid:132)r af- f(cid:132)rsm(cid:132)ssiga risker. 23. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 120/35 (10) Om offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare som f(cid:148)rs(cid:132)krar icke- marknadsm(cid:132)ssiga risker (cid:134)l(cid:132)ggs att acceptera att t(cid:132)cka marknadsm(cid:132)ssiga risker kan detta utg(cid:148)ra en (cid:148)vertr(cid:132)delse av artikel 54 i EES-avtalet. EFTA:s (cid:148)vervakningsmyndighet eller EG- kommissionen kan ingripa emot ett s(cid:134)dant agerande liksom det ocks(cid:134) (cid:132)r m(cid:148)jligt att saken f(cid:148)- rel(cid:132)ggs domstolar och nationella konkurrensmyndigheter. (11) R(cid:134)dets f(cid:148)rsta direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra f(cid:148)rfattningar ang(cid:134)ende r(cid:132)tten att etablera och driva verksamhet med annan direkt f(cid:148)rs(cid:132)kring (cid:132)n livf(cid:148)rs(cid:132)kring (EGT L 228, 16. 8. 1973, s. 3), jfr punkt 2 i bilaga IX till EES-avtalet. (12) R(cid:134)dets direktiv 87/343/EEG av den 22 juni 1987 om (cid:132)ndring av r(cid:134)dets direktiv 73/239/EEG om samordning av lagar och andra f(cid:148)rfattningar ang(cid:134)ende r(cid:132)tten att etablera och driva verk- samhet med annan direkt f(cid:148)rs(cid:132)kring (cid:132)n livf(cid:148)rs(cid:132)kring (EGT L 185, 4. 7. 1987, s. 72), jfr punkt 2 tredje strecksatsen i bilaga IX till EES-avtalet. (13) Se domstolens dom i m(cid:134)l C-63/89, Assurances du Cr(cid:130)dit och Cobac mot r(cid:134)det och kommis- sionen, REG 1991, s. I-1848 (punkt 22), i fotnot 8. (14) Se kapitlen 19 och 20 i dessa riktlinjer f(cid:148)r statligt st(cid:148)d. (15) Se domstolens dom av den 23 februari 1961 i m(cid:134)l 30/59, Steenkolenmijnen mot H(cid:148)ga myn- digheten, REG 1961, s. 1–19, domstolens dom av den 2 juli 1974 i m(cid:134)l 173/73, Italien mot kommissionen, REG 1974, s. 709 och domstolens dom av den 17 september 1980 i m(cid:134)l 730/ 79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. 2671. (16) I domstolens dom i m(cid:134)l C-142/87, Belgien mot kommissionen, se fotnoten till punkt 17 A. 1. 1 ovan, slog Europeiska gemenskapernas domstol fast att inte enbart st(cid:148)d till export inom gemenskapen utan (cid:132)ven st(cid:148)d till export utanf(cid:148)r gemenskapen kan p(cid:134)verka konkurren- sen och handeln inom gemenskapen, B(cid:134)da dessa former av export f(cid:148)rs(cid:132)kras av exportkredit- f(cid:148)rs(cid:132)kringsgivare och st(cid:148)d till b(cid:134)da dessa kan d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:134) effekter f(cid:148)r konkurrensen och handeln inom gemenskapen. (17) Se punkt 24 i Europeiska gemenskapernas domstols dom i m(cid:134)l C-63/89, som n(cid:132)mns i fotno- ten till punkt 17 A. 3. 1 ovan. Generaladvokat Tesauro uttalade (cid:134)sikten att d(cid:132)r det f(cid:148)religger konkurrens mellan privata och offentliga eller offentligt underst(cid:148)dda exportkreditf(cid:148)rs(cid:132)krings- givare ”(cid:132)r det h(cid:148)gst tvivelaktigt huruvida medlemsstaterna legitimt kan ge finansiellt st(cid:148)d till statliga akt(cid:148)rer. Ett s(cid:134)dant handlande skulle kunna vara of(cid:148)renligt med reglerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d”, REG 1991, s. I-1835 (punkt 15). (18) R(cid:134)dets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om (cid:134)rsbokslut och sammanst(cid:132)lld re- dovisning f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kringsf(cid:148)retag (EGT L 374, 31. 12. 1991, s. 7), i dess lydelse enligt anpass- ningar f(cid:148)r EES-avtalet i Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns beslut nr 7/94 (EGT L 160, 28. 6. 1994; EES-supplementet till EGT 17, 28. 6. 1994). ” ”BILAGA IX F(cid:153)RTECKNING (cid:153)VER L(cid:142)NDER MED MARKNADSM(cid:142)SSIGA RISKER VILKEN SKALL ANV(cid:142)NDAS VID TILL(cid:142)MPNINGEN AV REGLERNA I KAPITEL 17A OM KORTFRISTIGA EXPORTKREDITF(cid:153)RS(cid:142)KRINGAR L(cid:132)nder som (cid:132)r parter i EES-avtalet Belgien Danmark Finland L 120/36 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 Frankrike F(cid:148)renade kungariket Grekland Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:132)nderna Portugal Spanien Sverige Tyskland (cid:153)sterrike Island Liechtenstein Norge Andra l(cid:132)nder som (cid:132)r medlemmar i OECD och som anses vara l(cid:132)nder med marknadsm(cid:132)ssiga risker Australien Kanada Japan Nya Zeeland Schweiz F(cid:148)renta staterna” Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 4 mars 1998. P(cid:134) Eftas (cid:148)vervakningsmyndighets v(cid:132)gnar Knut ALMESTAD Ordf(cid:148)rande


title: PREGUNTA ESCRITA n. 555/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Programa Operativo Regional del Ática - Subprograma 1, Medida 3

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financing
EU regional policy
Greece
flood
operational programme
public expenditure
town and country planning
watercourse


title: Komisjoni otsus, 4. märts 1998, millega muudetakse otsust 97/569/EÜ nende kolmandates riikides asuvate ettevõtete ajutiste loetelude koostamise kohta, millest liikmesriigid lubavad importida lihatooteidEMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
meat product
poultrymeat
third country

text: 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31998D0220 19. 3. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI OTSUS, 4. märts 1998, millega muudetakse otsust 97/569/EÜ nende kolmandates riikides asuvate ettevõtete ajutiste loetelude koostamise kohta, millest liikmesriigid lubavad importida lihatooteid (EMPs kohaldatav tekst) (98/220/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 327 L 82/47 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. juuni 1995. aasta otsust 95/408/EÜ nende kolmandates riikides asuvate ettevõtete ajutiste loetelude koostamise tingimuste kohta, millest liikmesriikidel on vahe- teatavaid loomse päritoluga perioodil tooteid, kalatooteid või elusaid kahepoolmelisi karploomi, (1) viimati muudetud nõukogu otsusega 97/34/EÜ, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 4, lubatud importida ning arvestades, et: komisjoni otsusega 97/569/EÜ, (3) viimati muudetud komisjoni otsusega 98/163/EÜ, (4) riikides asuvate lihatooteid valmistavate ettevõtete ajutised loetelud; kolmandates koostatakse Artikkel 1 Käesoleva otsuse lisa lisatakse otsuse 97/569/EÜ lisale. Artikkel 2 Käesolevat otsust kohaldatakse alates 20. veebruarist 1998. Artikkel 3 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Tšiili, Horvaatia ja Slovakkia on saatnud loetelu linnulihatooteid valmistavatest ettevõtetest, mille puhul pädevad asutused tõendavad, et ettevõtted vastavad ühenduse eeskirjadele; seega on võimalik koostada linnulihatooteid valmistavate Tšiili, Horvaatia ja Slovakkia ettevõtete ajutine loetelu; seepärast tuleks otsust 97/569/EÜ vastavalt muuta; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega, Brüssel, 4. märts 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 243, 11. 10. 1995, lk 17. (2) EÜT L 13, 16. 1. 1997, lk 33. (3) EÜT L 234, 26. 8. 1997, lk 16. (4) EÜT L 53, 24. 2. 1998, lk 23. 328 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA País: CHILE — Land: CHILE — Land: CHILE — Χώρα: XI∆H — Country: CHILE — Pays: CHILI — Paese: CILE — Land: CHILE — País: CHILE — Maa: CHILE — Land: CHILE Agrícola Ariztia Ltda – Planta El Paico El Monte Metropolitana 2 3 4 Agrícola Super Ltda – Planta Faenadora Sanvincente Ltda San Vicente TT 1 7 8 9 Sopraval SA– Planta: Artificio 20 Frigorífico Modelo Ltda La Calera Santiago VI V Metropolitana País: CROACIA — Land: KROATIEN — Χώρα: KPOATIA — Land: KROATIEN — Country: CROATIA — Pays: CROATIE — Paese: CROAZIA — Land: KROATIË — País: CROÁCIA — Maa: KROATIA — Land: KROATIEN 1 61 Koka d. d. 139 Danica d. o. o. 2 3 Varazdin Koprivnica 4 – – País: REPÚBLICA ESLOVACA — Land: SLOVAKIET — Land: SLOWAKISCHE REPUBLIK — Χώρα: ΣΛOBA- KIKH ∆HMOKPATIA — Country: SLOVAK REPUBLIC — Pays: REPUBLIQUE SLOVAQUE — Paese: REPUB- BLICA SLOVACCA — Land: SLOWAKIJE — País: REPÚBLICA ESLOVACA — Maa: SLOVAKIAN TASAVALTA — Land: SLOVAKIEN 1 2 3 4 SK 13 Nestle Food s. r. o. SK 15 Tauris Nitra s. r. o. SK 16 Lumas M a M s. r. o. SK 19 Kabát s. r. o. Prievidza Mojmirovce Nitra Madunice Prievidza Nitra Nitra Hlohovec 5 PMP PMP PMP PMP 5 PMP PMP 5 PMP PMP PMP PMP