title: Övergripande rapport om garantifondens verksamhet

eurovoc_concepts:
Community loan
credit guarantee
financial management
fund (EU)
third country

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 03. 1998 KOM(1998) 168 slutlig 98/0117 (CNS) ÖVERGRIPANDE RAPPORT OM GARANTIFONDENS VERKSAMHET Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (framlagda av kommissionen) -2 INNEHÅLLSFÖRTECKNING ÖVERSIKT 1. INLEDNING 2. GARANTIFONDENS VERKSAMHET 2. 1. Ändamålet med garantifonden 2. 2. Garantifondens resultat 1994-1997 2. 2. 1. Fondens skydd mot oförutsedd belastning av budgetanslagen vid betalningsunderlåtelse 2. 2. 2. Budgetdisciplinen 2. 3. Slutsatser om garantifondens verksamhet 3. GARANTIFONDEN I BUDGETPLANEN FÖR 2000-2006 - KOMMISSIONENS FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR 3. 1. Målbeloppet 3. 2. Inbetalningssatsen 3. 3. Reservnivå och fondens kapacitet för lånegarantier 3. 4. Översyn av fondens verksamhet 3. 5. Överföring av fondens finansiella förvaltning till kommissionen 3. 6. Följder av förslagen för fondförordningen 4. KONSEKVENSER OM INBETALNINGSSATSEN TILLÅTS FÖRBLI PÅ SAMMA NIVÅ TILL OCH MED SLUTET AV NUVARANDE BUDGETPLAN OCH FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR BILAGOR BILAGA 1: SIMULERING AV GARANTIFONDENS UTVECKLING 1998-2006 BILAGA 2: FINANSIELLA UPPGIFTER OM GARANTIFONDENS RESULTAT UNDER PERIODEN 1994-1997 5 6 6 6 6 8 9 10 10 11 13 15 16 17 IS 20 22 F Ö R S L AG T I LL R Å D E TS F Ö R O R D N I NG ( E G, E U R A T O M) NR av den om ändring av förordning (EG, Euratom) nr2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land KOMMISSIONENS RAPPORT OM GARANTIFONDEN ÖVERSIKT Denna rapport läggs fram i enlighet med bestämmelserna för upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land. Fonden är avsedd att betala gemenskapens borgenärer om mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen inte fullgör sina skyldigheter. Rapporten är också den första utvärderingen av fonden sedan dess upprättande 1994. Kommissionens erfarenheter och slutsatser leder till förslag på justeringar av vissa av fondens parametrar för den period som täcks av nästa budgetplan. 1. Resultaten av fondens verksamhet under några år visar att de parametrar som fastställs i bestämmelserna för fonden gjort det möjligt att uppnå de eftersträvade målen. - Vad gäller skydd av budgetmedlen har fondens tillgångar räckt till för att undvika kraftiga negativa effekter på budgeten. Om garantifonden inte funnits skulle 410 miljoner ecu i uteblivna betalningar ha fått täckas med budgetmedel, vilket skulle ha lett till störningar i budgetgenomförandet. - Vad beträffar budgetdisciplin har mekanismen för tillförsel av medel till fonden från reserven (vars belopp försetts med ett tak för hela den period budgetplanen gäller) hjälpt till att effektivt kontrollera beloppen i rådets nya beslut om lån till förmån för tredje land. I slutet av 1997 uppnådde fonden sitt målbelopp, vilket hade satts till 10% av det utestående beloppet för de garanterade lånen, dvs. 862 miljoner ecu. 2. Mot bakgrund av detta föreslår kommissionen att förordningen om upprättande av en garantifond ändras och att beloppet i garantireserven ses över i enlighet med detta under nästa budgetplanv • Ändringar i bestämmelserna. Minskning av fondens målbelopp från 10% till 8%. Sammansättningen av de av gemenskapen garanterade lånen talar för en minskning av målbeloppet. I verkligheten har de garantier som utförts sedan 1994 konstant understigit 5% av de utestående lånebeloppen. Det visar att ett målbelopp för fonden på 5% hade varit tillräckligt för att täcka betalningsförsummelserna. Eftersom den framtida risk utvecklingen är osäker anser kommissionen att man med ett målbelopp på 8% har en rimlig säkerhetsmarginal för att skydda budgeten. Det bör understrykas att denna marginal görs än större genom att man i andra hand har möjlighet att utnyttja den reserv garantiförpliktelsema skulle överskrida fondens disponibla medel. förts upp som i budgeten om Fastställande av inbetalningssatsen till 6%. När nu fondens inledningsfas är avslutad bör dess belopp stabiliseras till målbeloppet, vilket innebär att fondens utveckling i framtiden så nära som möjligt följer utvecklingen för garanterade lån. Om den nuvarande inbetalningssatsen (14%) upprätthölls skulle fonden få stora överskott och medlemsstaterna krävas på onödigt stora belopp. En ordentlig minskning av inbetalningssatsen gör det möjligt att bromsa fondens expansion. De simuleringar som gjorts för perioden 2000-2006 i rapporten visar att en inbetalningssats minskad till 6% skulle räcka till för att bibehålla fonden på målbeloppsnivå. Minskning av beloppet i budgetens garantireserv under nästa budgetplan. • För att behålla de finansiella ramarna för lån till tredje land som garanteras genom den allmänna budgeten på sin nuvarande nivå (2. 500 miljoner ecu per år), bör en minskning av till 6% åtföljas av en proportionsenlig minskning av reserven till 150 miljoner ecu. inbetalningssatsen Kommissionen föreslår att fondens parametrar ses över före slutet av nästa budgetplan, mot bakgrund av möjliga förändringar för de risker som täcks av fonden i samband med den kommande utvidgningen. Ny prövning av inbetalningssatsen. I artikel 4 i förordningen sägs att "inbetalningssatsen skall tas upp till ny prövning när fondens medel uppgår till målbeloppet eller senast vid utgången av 1999". Eftersom fondens målbelopp har uppnåtts föreslår kommissionen att de åtgärder som förordas ovan skall börja tillämpas i förväg från och med 1999, med tanke på deras ekonomiska betydelse för medlemsstaterna. Om rådet går med på detta bör vissa bestämmelser i förordningen om fondens upprättande ändras så snart som möjligt. Med tanke på de följder det får för den finansiella disciplinen föreslår kommissionen också att beloppet i garantireserven minskas till 150 miljoner ecu 1999 genom ett interinstitutionellt avtal. -5 1. INLEDNING Genom rådets förordning nr 2728/94 (EG, Euratom) av den 31 oktober 1994 upprättas en garantifond för åtgärder avseende tredje land för att betala gemenskapens borgenärer i de fall mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen inte fullgör sina skyldigheter. I artikel 9 i förordningen föreskrivs att "senast den 31 december 1998 skall kommissionen överlämna en utförlig rapport rörande fondens verksamhet ". Rapporten behandlar tre ämnen: - Fondens verksamhet Kommissionen ger en kort analys av fondens resultat jämfört med de mål som satts upp baserad på erfarenheterna från perioden 1994-1997. - Förslag till omorganisation av fondens verksamhet Med utgångspunkt i analysen ger kommissionen förslag till förändringar i fondens verksamhet under den period som omfattas av nästa budgetplan. - Omprövning av inbetalningssatsen I artikel 4 i förordningen föreskrivs att "inbetalningssatsen skall tas upp till ny prövning när fondens medel uppgår till målbeloppet eller senast vid utgången av 1999 ". Eftersom garanti fondens medel uppgick till målbeloppet den 31 december 1997 drar kommissionen konsekvenserna av denna nya situation, och förordar tidigare tillämpning av förslagen till omorganisering av fonden. I bilagorna till rapporten lämnas sifferuppgifter om fondens resultat under perioden 1994- 1997 och simuleringar av fondens utveckling under 1998-2006. Kommissionen bifogar i bilagan ett förslag till ändring av rådets förordning nr 2728/94 (EG, Euratom) av den 31 oktober 1994 om upprättande av garantifonden. 2. GARANTIFONDENS VERKSAMHET 2. 1. Ändamålet med garantifonden Reserven och garanti fonden tillkom i samband med en omfattande ökning av garantivolymen för lån som beviljas tredje land. De fyller följande två uppgifter: - De förser gemenskapen med ett instrument som skyddar mot plötslig och tung belastning av budgeten om gemenskapens garanti skulle behöva utlösas. - De skapar ett instrument för budgetdisciplin genom att fastställa finansiella ramar för utvecklingen av gemenskapens upp- och utlåningspolitik och garantierna för EIB:s lån till tredje land. 2. 2. Garantifondens resultat 1994-1997 2. 2. 1. Fondens skydd mot oförutsedd belastning av budgetanslagen vid betalningsunderlåtelse Genom garantifonden har man kunnat undvika omfattande ojämnheter i budgetgenomförandet, som annars skulle varit ofrånkomliga på grund av de betalningsunderlåtelser från lånmottagarnas sida som gemenskapen drabbats av sedan 1994 (totalt 410 miljoner ecu i uteblivna betalningar). Figur 1 visar hur fonden hjälpt till att hålla garantikostnaderna nere, trots att den befann sig i den sårbara inledningsfasen. Figur I Fondens täckning av årliga betalningsunderlåtelser (I miljoner ecu per halvår) 456. 19 294,2 300,8 228,9 474. 6 HK M 74,16-gfe& — Til'i 4. i„, 42,8 al 9,75 H 557,4 537,9 fe 4£2 m - fa > ^« :l 6>l 1/95 2/95 1/96 2/96 1/97 2/97 • Utbetalningar ur fonden • Disponibla medel I fonden Källa: Kommisonen 7- Utan garantifonden hade gemenskapens många utbetalningar av garantier ur budgeten (sedan fonden inrättades har den utnyttjats 40 gånger) krävt omfördelningar av anslagen mitt under budgetgenomförandet. I tabellen i bilagan ges en detaljerad uppspaltning av de finansiella flöden som påverkat fonden och som fått den att uppnå målbeloppet på 10% av garantiförpliktelserna i slutet av 1997. Det är flera faktorer som lett till den snabba ökningen av fondens medel: - Omfattande överföringar från reserven: Mellan 1994 och 1997 fick fonden sammanlagt 1. 066 miljoner ecu från reserven. Motsvarande volym nya garanterade lån var 7. 405 miljoner ecu, vilket ger en genomsnittlig inbetalningssats på 14,4% (se bilaga 2). Dessutom bidrog de medel som genererades genom placering av fondens disponibla medel märkbart till att öka fondens tillgångar. I slutet av 1997 uppgick de till sammanlagt 78,35 miljoner ecu, dvs. 1% av de samlade förpliktelserna. - Betalningsunderlåtelser som täckts av fonden sedan 1995: Som tabell 1 nedan visar, har fondens utbetalningar (samlade nettoåterbetalningar) aldrig överskridit 5% av förpliktelserna. Den högsta andel som uppnåddes - 4,8% i juni 1996 - var resultatet av betalningsunderlåtelser i samband med lånet till livsmedelsstöd till republikerna i f. d. Sovjetunionen. Det faktum att lånet var relativt kortfristigt och vissa av mottagarnas dåliga solvens gör att situationen kan klassas som ett fall av extremt hög risk. Tabell 1 Andel utbetalningar ur fonden jamfort med de totala utestaende l&nebeloppen Imiljonerecu mars 1995 juni 1995 sept. 1995 dec. 1995 mars 1996 juni 1996 sept. 1996 dec. 1996 mars 1997 juni 1997 sept. 1997 dec. 1997 1. Utbetalningar ur fonden 2. Totala utestaende belopp 0 33 39 43 267 273 293 281 264 290 295 295 291 6. 019 5. 724 5. 811 6. 231 5. 934 6. 116 6. 351 6. 696 7. 103 7. 581 7. 918 7. 961 3. = 1 i% av 2 0,55 0,69 0,75 4,29 4,59 4,42 3,95 4,08 3,89 3,73 3,65 (*) Samlade förpliktelser, omfattande kapitalbelopp och ob artikel 3 i förordningen om fondens upprättande. Den sat de utestående beloppen (utbetalningar minus återbetalnir staid til ssomt igar), sc Detaining forfallen ranta i enlighet med llampas for perioden 1995-97 ar 2,7% av >m den sats som erholls den 31. 12. 97. Källa: Kommissionen - Stabiliteten i fondens garantiutbetalningar: Fondens utbetalningar har hållit sig på en stabil nivå sedan december 1995. De har varierat mellan 264 och 291 miljoner ecu. Stabiliteten i fondens utbetalningar döljer dock finansiella flöden i motsatt riktning, eftersom det från de 410 miljoner ecu som betalats ut ur fonden kan dras 136 miljoner ecu, som återvunnits när lånemottagarna slutligen genomfort de försenade utbetalningarna (se bilaga 2). -8 - De risker som tacks av fonden har förändrats mycket lite sedan 1994: Garantiskyldigheterna har ökat från 7. 600 miljoner ecu 1994 till 7. 960 miljoner ecu i slutet av 1997, dvs. en utveckling på 4,5%. Samtidigt har fondmedlen ökat årligen med i genomsnitt 47%. Diskrepansen förklarar varför fonden har lyckats överskrida sitt målbelopp, som fastställdes till 10% av inbetalningssatsen, på endast tre år. Utlåningsverksamheten har dock inte minskat sedan 1994, eftersom de nya garantitransaktioner som beslutats av rådet har ökat i volym med 7. 405 miljoner ecu (utbetalningarna för dessa nya transaktioner fördelar sig över flera år). Under samma period har 3. 100 miljoner ecu återbetalats för tidigare beviljade garantier. 2. 2. 2. Budgetdisciplinen Mekanismen för tillförsel av medel till fonden, dvs. en inbetalningssats som tillämpas på en reserv fastställd till 300 miljoner ecu i 1992 års priser under hela budgetplanens tillämpningsperiod, medför indirekt en begränsning av den årliga kapaciteten att lämna garantier för nya transaktioner. Inräknat det belopp i reserven som förts upp i budgeten för 1997 var gränsen det året 2. 350 miljoner ecu. 1 Den "disciplineffekt" som fonden ger upphov till visade sin fulla verkan under rådets debatter om programplaneringen på medellång sikt för det nya totalanslaget till EIB-lån. I sina slutsatser av den 2 december 1996 understryker rådet att "lånevolymen för lån till tredje land måste stämma överens med budgetplanen och gemenskapens budgetdisciplin [. ]". Beloppen för EIB:s nya mandat, totalanslagen till Euratom-lån och finansiellt stöd har slutligen fastställts för en treårsperiod inom ramen för de årliga tak tillförselmekanismen ger upphov till2. Denna begränsning är dock förenlig med unionens politiska ambitioner (uttryckta under Europeiska rådets möten i Essen, Cannes och Madrid) att öka gemenskapsstödet till tredje land i form av EIB-lån (EIB:s nya mandat har ökats med 30%). Då beloppet för reserven har låsts för hela den nuvarande budgetplanen, betyder sänkningar av inbetalningssatsen att den ursprungliga begränsningen blir mindre strikt. Eftersom inbetalningssatsen skall tas upp till ny prövning när fondens medel uppnått målbeloppet, i enlighet med förordningen om fondens upprättande, har Ekofin-rådet3 Beräknad utifrån en reserv på 329 miljoner ecu och en inbetalningssats på 14%. 2 Rådets slutsatser av den 27 januari 1997: "Totalanslagen till EIB-lån som täcks av en gemenskapsgaranti kan anses stämma överens med de 1. 050 miljoner ecu som avsatts till makroekonomiskt stöd, förutsett att 750 miljoner ecu krävs för Euratomlånen. Maximibeloppet för makroekonomiskt stöd bör höjas till 1. 200 miljoner ecu om Euratomlånen under detta besluts tillämpningsperiod inte överskrider 600 miljoner ecu. " 3 Rådets slutsatser av den 2 december 1996: "Inbetalningssatserna för garantifonden skall förbli på nuvarande nivåer till och med 1999". Rådets slutsatser av den 27 januari 1997: "varje inbetalning till lånegarantifonden skall vara avhängig av den procentsats som är tillämplig vid tiden för inbetalningen, det vill säga för närvarande 15%, och så snart det blir möjligt 14% ". 9- uttryckt önskemål om att inbetalningssatsen skall hållas kvar på nuvarande nivå till och med 1999, för att behålla dess disciplinära verkan på budgeten. 2. 3. Slutsatser om garantifondens verksamhet Resultaten från fondens verksamhet under några år visar att parametrarna i fondens bestämmelser gjort det möjligt att uppnå de önskade målen. Under fondens uppbyggnadsfas gällde det att se till att fonden så snabbt som möjligt uppnådde tillräcklig volym i förhållande till riskerna, Detta var helt nödvändigt eftersom fonden skulle täcka risker för lån som beviljats innan fonden inledde sin verksamhet. Efter så kort tid som tre år har fonden uppnått sitt målbelopp. Den goda kvaliteten på den låneportfölj som täcks av garantier (få betalningsförsummelser) och fondens goda finansiella ställning (862 miljoner ecu i disponibla medel) motiverar en anpassning av vissa parametrar för att undvika en framtida överdimensionering av fonden. 10- 3. GARANTIFONDEN I BUDGETPLANEN FÖR 2000-2006 - KOMMISSIONENS FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR Under nästa budgetplan bör garantifonden - först och främst förfoga över tillräckliga men inte överdimensionerade resurser för att av ekonomiskt garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse, och oförutsedda omfattande infrianden kunna klara och - för det andra inte kräva alltför stora bidrag från medlemsstaterna för finansiering av garantireserven. Samtidigt måste fonden ha kapacitet att upprätthålla önskad nivå av gemenskapsbidrag till tredje land i framtiden. Tabell 2 Avgorande faktorer for garantifondens kapacitet att garantera Ian till tredje land (i miljoner ecu) Budgetplan 1993-1999 Budgetplan 2000-2006 1992 1997 Prognos 1999 1992 års priser 1997 års priser 1999 års priser «•. ?**#. "" , -<^> »* 1999Arepriser ": -' 1. Garantireserv 300 (a) 329 (b) 346 (b) (2) Inbetalningssats 14% (c) 14% 14% (3) Arlig verklig kapacitet med 100% garanti [(3)=(1)/(2)] 2. 140 2. 350 2. 471 :;XC * 15° ** S£Vah« | ^ | f : ? ^ 5W. « a) Europeiska rådet i Edinburgh - Garantireserv fastställd i 1992 års priser b) Belopp i garantireserven efter teknisk justering c) Inbetalningssats enligt förordning nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land Källa: Kommissionen Tabell 2 visar uppgifter om avgörande faktorer för fondens maximala garantikapacitet med beaktande av begränsningarna i beslutet från Edinburgh och i förordning 2728/94. Fondens årliga kapacitet att ge 100% garanti under perioden 2000-2006 är avhängig av en reserv på 150 miljoner ecu kombinerat med en inbetalningssats på 6%, såsom föreslås nedan. 3. 1. Målbeloppet Fondens resultat över de senaste fyra åren tyder på att ett målbelopp på 10% är för stort i förhållande till riskerna för betalningsunderlåtelser. De erfarenheter som gjorts hittills låter antyda att även om fonden så småningom kunde lida förluster som resultat av betalningsunderlåtelser, har den i praktiken överbryggat perioden mellan betalningsunderlåtelse och omfinansiering av lån som inte betalats. Detta ger vid handen att ett målbelopp på 10% definitivt är för högt både i riskhänseende och för den övergångsfunktion fonden hittills fyllt. - 1 1- i från fonden, juni 1996. (se Målbeloppet i nästa budgetplan föreslås bli 8% av de garanterade lånen. Denna nivå, som ligger betydligt över än de 4,79% som var den största andel utbetalningar som förenar både någonsin krävdes försiktighetsmarginaler och ett belopp fondmedel som inte är överdimensionerade i förhållande till riskerna för betalningsunderlåtelse. Det föreslagna målbeloppet antas kunna generera tillräckliga resurser för att ge säkerhet emot risker i samband med framtida makroekonomiskt stöd och med rikhaltiga kontakter med länder som utgör stora politiska och finansiella risker (Algeriet, Bulgarien, Ukraina). Sådana risker och försämring av EIB:s låneportfölj kan också uppkomma genom utvidgade lånegarantier i f. d. Sovjetunionen. Ett målbelopp på 8% förefaller klokt ur länderna till säkerhetshänseende. tabell 1), Det måste finnas en plan i den händelse fondens medel skulle överskrida eller understiga målbeloppet. Kommissionen föreslår att fondmedel som överstiger 8% överförs till EU:s budget, vilket är i linje med nuvarande praxis4. Om fondens medel skulle understiga 75% av målbeloppet (6% av utestående garanterade lånebelopp) föreslås att inbetalningssatsen för nya lån automatiskt höjs till 7%, till dess att målbeloppet uppnåtts. Om slutligen medlen skulle understiga 50% av målbeloppet skall kommissionen skriva en rapport och föreslå undantagsåtgärder för att fylla på garantifonden. 3. 2. Inbetalningssatsen Inbetalningssatsen på 14% var tänkt att vara provisorisk tills fonden nådde målbeloppet på 10%, och sedan minskas till den nivån. I linje med förslaget att sänka målbeloppet till 8% måste inbetalningssatsen också minskas. När minskningen fastställs måste man också beakta tillväxten i fondens medel utanför reserven. Medlen utanför reserven består av ränteinkomster och försenade återbetalningar av kapital och ränta. Sådana inkomster innebär att inbetalningssatsen kan vara lägre än vad som annars skulle krävas för att bibehålla fondens målbelopp. Ett möjligt alternativ är att fonden får hålla samma storlek som i nuvarande budgetplan medan mindre medel går till att finansiera garantireserven. Bara under 1997 uppgick ränteinkomsterna till 34,5 miljoner ecu, eller 0,4% av samtliga lån som täcks av garantier, medan de totala ränteinkomsterna under perioden 1994-1997 uppgick till 78,4 miljoner ecu. Försenade återbetalningar under 1997 uppgick till 45 miljoner ecu eller 0,6% av samtliga garanterade lån, medan totalbeloppet för försenade återbetalningar under perioden 1994-1997 var 136,4 miljoner ecu5. I slutet av 1997 motsvarade alltså inkomsterna från dessa källor något över 1% av de garanterade lånen. 4 5 Se artikel 3 i förordning 2728/94 av den 31 oktober 1994. Se bilaga 2. -12 Förhållandet mellan verkliga belopp och målbelopp med olika scenarior (uppgifter I procent av utestående garantiförpliktelser) Figur 2 12 -F A- \ v 11 •• 10 Bruttobelopp 14%. \ \ \ \ \ Bruttobelopp 6% Ackumulerat bruttobelopp 6% -T<C~ y • 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Bruttobelopp 14%: Ackumulerat bruttobelopp 6%: Bruttobelopp 6%: Fondmedel är t före återbetalning till budgeten år t+1, inbetalningssats 14% Fondmedel utan återbetalning till budgeten, inbetalningssats 6% Fondmedel år t före återbetalning till budgeten år t+1, inbetalningssats 6% Källa: Kommissionen. Se bilaga 1 för närmare uppgifter om simuleringarna. Simuleringarna visar att om medel utanför reserven beaktas räcker det med en inbetalningssats på 6% för att hålla fondens medel på målbeloppsnivån. De viktigaste resultaten av simuleringen visas i figur 2, och de fullständiga resultaten i bilaga 1. Diagrammet har tre kurvor: - Först bruttoinkomster, dvs. inkomster som inte överförs till EU-budgeten, med en förmodad inbetalningssats på 14% (i diagrammet kallat "bruttobelopp 14%"). - För det andra, om man förmodar att inga överföringar till budgeten äger rum, ackumulerar fonden medel som överskrider målbeloppet. Med en inbetalningssats på 6% kallas det i diagrammet "ackumulerat bruttobelopp 6%". - Slutligen fondens medel minus överföringar till EU-budgeten, med en inbetalningssats på 6%. I diagrammet "bruttobelopp 6%". Överskottet år t överförs till budgeten år t+1, vilket visas i figuren med en streckad yta. Målbeloppet ändras 13- från 10% under 1997-1998 till 8% under perioden 1999-2006. Figuren visar en omfattande minskning mellan 10% och 8% år 1999-2000. Resultaten visar att med en inbetalningssats på 14% skulle fonden överföra stora överskott över tioprocentsstrecket till EU:s budget under stora delar av perioden (uppskattat genomsnitt: 222 miljoner ecu). Om inbetalningssatsen minskas till 6% ligger fondens bruttomedel fortfarande generellt över 9% av förpliktelserna. Fondens nettomedel sjunker slutligen endast tillfälligt under 8-procentsstrecket (som lägst 7,63% år 2001) men ökar sedan igen till det föreslagna målbeloppet. Märk att det överskott som förs över till budgeten efter 2002 ökar med tiden. Den minskning i förhållandet mellan fondmedel och förpliktelser som sker 2001 återspeglar främst den snabba ökningen i antalet garanterade lån i början av de nya finansieringsramar på vilka simuleringarna har baserats6. Ökningen står i samband med utbetalningar som har att göra med förnyelsen av EIB:s mandat på tre år 1997-1999. Fondmedlens tendenser att öka parallellt med garanterade lån speglar delvis själva mekanismen för inbetalning. Så länge som anslagen till nya lån kommer oberoende av återbetalningarna kommer andelen fondmedel i förhållande till förpliktelser att förbli konstant eller öka såvida inte ökningen i nya lån är större än ökningen i återbetalningar. Fram emot 2006 visar simuleringarna att utbetalningar av nya lån kommer att nå en topp i början av nästa århundrade och sedan sjunka från 2003 och framåt. Å andra sidan förväntas återbetalningarna stiga under hela perioden efter 2002 - se resultaten i bilaga 1. 3. 3. Reservnivå och fondens kapacitet för lånegarantier Vi har redan sett att en inbetalningssats på 6% är lämplig för den period som omfattas av den nya budgetplanen. För att avgöra vad som kan vara en lämplig nivå för reserven måste man beakta den önskade volymen nya lån som täcks av garantier. Även om detta är svårt att göra i förväg med större säkerhet, är det ändå möjligt att få ledning av faktorer som kan antas komma att spela en roll för den framtida utvecklingen för garanterade lån. Mellan 1992 och 1999 kommer garantireserven7 att ha ökat i nominella termer med 46 miljoner ecu till 346 miljoner ecu, i genomsnitt med 2,2% per år. Motsvarande maximikapacitet för 100% garanterade lån under perioden har stigit i samma takt. Under 1994-1997 var den genomsnittliga utnyttjandenivån för reserven 82,2%, vilket tydligt visar att tillgångarna i reserven inte i sig hämmade en expansion av garanterade lån. Se närmare upplysningar i bilaga 1. 7 Garantireserven fastställdes i Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992 även om själva garantifonden inte upprättades förrän i oktober 1994. -14 Tabell 3 Garantifondens arliga kapacitet och formodad tillvaxt for garanterade Ian (i miljoner ecu) Reservens ariiga varde (a) Arlig kapacitet (a) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 150 753 156 159 162 166 169 2. 500 2. 550 2. 600 2. 650 2. 700 2. 767 2. 820 Formodad tillvaxt for garanterade Ian (b) 2. 293 2. 293 2. 293 2. 293 2. 293 2. 293 2. 293 Ariigt utnyt^ande av reserven (c) 0,92 0,90 0,88 0,87 0,85 0,83 0,81 Genomsnitt 2000-2006 159 2. 655 2. 293 0,87 (a) Fastställs genom årlig ökning genom BNI-deflatorn med 2%, som föreslås i Agenda 2000. (b) Fastställs enligt beräkningarna i bilagan 1, med hänsyn tagen till garantin på 70% för EIB-Iån, och 100% för andra lån. Den förmodade tillväxten gäller endast nya lån med garanti och utesluter lån som undertecknats under tidigare år och för vilka fonden redan erhållit medel, (c) Den andel av reserven som krävs för att täcka den förmodade tillväxten i garanterade lån (produkten av den förmodade tillväxten i garanterade lån gånger inbetalningssatsen på 6%) i förhållande till det totala reservbeloppet. Uppskattningarna har avrundats. Källa: Kommissionen Under den nya budgetplanen uppskattar man att det kommer att krävas garantier för ett årligt utlåningsflöde jämförbart med de sista åren i den nuvarande budgetplanen. Med en inbetalningssats på 6%> skulle en reserv på 150 miljoner ecu per år möjliggöra garanterade lån på 2. 500 miljoner ecu (i 1999 års priser) per år under perioden 2000- 2006 med 100%) garanti. Om man antar att reserven årligen växer med 2% (förmodad tillväxttakt enligt BNI-deflatorn i Agenda 2000), kommer kapaciteten för lånegarantier i slutet av nästa budgetplan uppskattningsvis att vara 2. 800 miljoner ecu. Det finns visserligen många faktorer (vilket diskuteras nedan) som kan leda till ökade, men lika gärna minskade, krav på garanterade lån. För att bedöma om den föreslagna reservnivån räcker till, ges i tabell 3 uppskattningar av reservbeloppet och fondens årliga garantikapacitet, såväl som uppskattningar av ökningen av garantiförpliktelser under nästa budgetplan. Reserven förmodas växa med 2% per år. Ökningen i garanterade lån grundar sig på simuleringen i bilaga 1. Lägg märke till att de senare uppskattningarna gör skillnad mellan lån med 100% garanti och EIB-lån med 70% garanti. Jämförelsen tyder på att fondens kapacitet alltid kommer att överstiga den förmodade tillväxten i utlåning. Reservens genomsnittliga kapacitet under hela perioden är lika med 2. 618 miljoner ecu, medan genomsnittlig förmodad utlåning uppgår till 2. 293 miljoner. Det reservbelopp som behövs för att kunna täcka detta lånebelopp är 138 miljoner ecu. Det är osäkert huruvida det årliga förväntade flödet av garanterade lån på 2. 500 miljoner ecu enligt kommissionens förslag kommer att räcka till för att möta alla eventualiteter under perioden 2000-2006. Ån så länge förefaller den planerade marginal som föreslås i tabell 3 vara tillräcklig. De nuvarande totala EIB-anslagen möjliggör avsevärd utlåning till länder i Central- och Östeuropa, som komplement till strategin inför anslutningen, och efter utvidgningen kommer inga garantier att behövas för EIB-lånen. Dessutom förefaller Euratomlån och lån i samband med makroekonomiskt stöd på ungefar 600 miljoner ecu per år vara tillräckligt. Vissa förändringar kan komma att ske -15 efter utvidgningen, men till dess finns inga tvingande argument för att låta fondens kapacitet komma särskilt långt över nuvarande nivå. Under nästa budgetplan kan det finnas anledningar att antingen minska eller öka den garanterade utlåningen. Om man antar att utlåningen till tredje land inte kommer att öka efter en utvidgning kommer behovet av garanterade lån att minska efter att nå en topp vid tiden för själva utvidgningen. Å andra sidan är det möjligt att lån i form av antingen makroekonomiskt stöd eller Euratomlån kommer att öka. Det är också möjligt att EIB-utlåning till Ryssland och andra OSS-stater kommer att inledas. Vad gäller makroekonomiskt stöd kan ökat stöd komma att bli nödvändigt till Ukraina, men också till andra viktiga grannar till EU som Turkiet, Albanien, Bulgarien och länderna i f. d. Jugoslavien. Krav på en ökning av Euratomlånen, särskilt till Ukraina, men också till Bulgarien, kan också bli påtagliga under kommande år. Kraven på EIB-lån kan också komma att öka, både vad gäller förstärkning av de totala anslagen (till EIB/Central- och Östeuropa) och med tanke på möjligheterna till en utvidgning av MED-programmen, ökade till Turkiet och utvidgning av lånemöjligheterna till stöd för energiprojekt i Medelhavsområdet. lån Det är slutligen möjligt att de risker som är knutna till fondens låneportfölj ökar. I och med utvidgningen blir vissa länder som idag är tredje länder medlemsstater. En utvidgning av garanterade lån till en allt större grupp östeuropeiska länder, eller länder med sämre kreditvärdighet, kunde öka riskerna för betalningsförsummelser och leda till försämring av fondens låneportfölj8. 3. 4. Översyn av fondens verksamhet Det är möjligt att garanti fondens parametrar kommer att behöva ändras under nästa budgetplan. Det är särskilt viktigt att planera en översyn av fondens verksamhet när man betänker att riskerna för fonden kan komma att förändras under åren närmast efter utvidgningen. Därför föreslår kommissionen en översyn av garantifonden någon gång Utestående lån till Ungern, Polen, Tjeckien, Slovakien och Slovenien år 2002 uppskattas bli 6. 020 miljoner ecu. Uppskattningen grundar sig på förmodandet att 77% av det samlade anslag som beslutades av rådet den 14 april 1997 till länder i Central- och Östeuropa (3. 520 miljoner ecu) kommer att tilldelas de fem länderna. Garanterade lån till de återstående länderna, alltså utom de fem kandidatländerna, uppskattas bli 13. 137 miljoner ecu i slutet av 2002, och det totala lånebeloppet vid samma tid uppskattas bli 19. 157 miljoner ecu. i EU minskar garantifondens behov av medel för att bemöta Eftersom medlemsskap betalningsforsummelser för dessa lån med ett belopp som är lika stort som fondens målbelopp, är det klart att garantifonden vid något tillfälle efter den första vågen anslutningar måste betala tillbaka detta belopp till EU:s budget. Om man antar att de nya medlemsstaterna utgör bättre risker än de stater som fortfarande väntar på anslutning, eller de som överhuvudtaget inte beaktas för medlemsskap, är det klart att kvaliteten på fondens låneportfölj kommer att försämras, kanske avsevärt. -16 före slutet av nästa budgetplan. Översynen bör ta formen av en kommissionsrapport till rådet. 3. 5. Överföring av fondens finansiella förvaltning till kommissionen Med tillämpning av förordningen om fondens upprättande9 har kommissionen överlåtit åt EIB att i gemenskapens namn förvalta fondens disponibla medel10. Tre års erfarenhet visar att banken har fullföljt sitt uppdrag på ett fullständigt tillfredsställande sätt, men att detta trots allt krävt stora praktiska ingripanden från intresse av att själv handha kommissionens sida. Därför har kommissionen förvaltningen av fonden i syfte att uppnå - administrativ förenkling • Kommissionen spelar en framträdande roll i utarbetandet av principerna för fondens förvaltning. Eftersom förvaltningen av EIB:s placeringar skall uppfylla gällande säkerhetskrav för finansiell verksamhet, behöver banken ofta rådfråga kommissionen i frågor som gäller strategin för investeringar. • Eftersom kommissionen är den enda instansen med sann överblick över garantierna, sänder den varje månad till EIB sina prognoser för fondens utveckling under de 12 kommande månaderna. Denna information är helt nödvändig för att banken på bästa sätt skall kunna bedöma hur länge fonden bör behålla olika finansiella placeringar. • Det är kommissionen som ser till tidsfristerna för ut- och inlåning, som förbereder ansökningarna om fondmedel, som handhar uppbörd av skulder och återbetalning till fonden av motsvarande belopp. För närvarande måste alla dessa transaktioner innebär onödigt dubbelarbete. meddelas banken Kommissionens förvaltning av fonden skulle förutom produktivitetsvinsten innebära snabbare överföringar av medel och informationsspridning. för åtgärdande, vilket - minske utgifter • Kommissionen skulle spara in den summa man årligen betalar EIB, som var på 325. 000 ecu 1997 (710. 000 ecu sedan fonden inrättades 1995). Detta belopp kommer att öka i takt med det kapital fonden avkastar från nya gemenskaps- eller Euratomlån till länder i Central- och Östeuropa. I artikel 6 i rådets förordning nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land sägs att "kommissionen skall överlåta fondens finansiella förvaltning på Europeiska investeringsbanken inom ramen för en i gemenskapens namn utfärdad fullmakt". 10 Konvention mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska investeringsbanken om förvaltning av garantifonden undertecknad den 23 och 25 november 1994. 17 Kommissionen har lång erfarenhet på detta område för andra av gemenskapens institutioner, och föreslår i konsekvens med detta att man skall återuppta förvaltningen av placeringarna av fondens medel och att artikel 6 i förordningen om fondens upprättande skall ändras. 3. 6. Följder av förslagen för fondförordningen Om kommissionens förslag antas måste en motsvarande ändring göras av den förordning som styr garanti fonden. Den kommer att ta formen av en ny förordning baserad på en omarbetning ay den nuvarande. Förslaget tijl ändra4 förordning bifogas. -18 4. KONSEKVENSER OM INBETALNINGSSATSEN TILLÅTS FÖRBLI PÅ SAMMA NIVÅ TILL OCH MED S L U T ET AV NUVARANDE BUDGETPLAN OCH FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR Ekofin-rådet har föreslagit att inbetalningssatsen bör förbli på nivån 14% till 15% till och med slutet av gällande budgetplan". Konsekvenserna av detta, med en fond som uppnått sitt målbelopp och med medel utanför reserven som förväntas uppnå över 10% av garantireserven och av de totala nya fondmedlen under vart och ett av de nästkommande två åren, skulle en bibehållen inbetalningssats öka fondens tillgångar rejält utan någon motsvarande ökning av riskerna. Enligt artikel 3 i förordning 2728/94 skall överskottet från fondens tillgångar i slutet av året betalas tillbaka till EU-budgeten. Det innebär en situation där reserven skall ge fonden medel som i sin tur betalas tillbaka till budgeten. Tabell 4 Garantifonden 1998-1999 med en inbetalningssats pa 14% (i miljoner ecu) Transaktioner Situation den 31 december 1997 Situationen den 31 december 1998 Situationen den 31 december 1999 Inbetalningssats: 14% Omslutning Flöden 1. 065,96 78,36 136,38 1. 280,70 409,90 0,71 312,05 43,09 0,00 345,14 0,00 0,43 65,69 312,83 57,04 0,00 369. 87 0. 00 0,57 172,00 Tillaanaar - Overforingar fran reserven - Ranteinkomster - Forsenade aterbetalningar Medel totalt Skulder - BetalningsfOrsummelser - Arvode till EIB - Overskott som overfOrts till EU:s budget Källa: Kommissionen Simuleringsresultaten i tabell 4 belyser denna punkt - se även figur 2i :. Resultaten tyder på att ränteinkomsterna kommer att uppgå till 12,5% av fondens totala nya tillgångar 1998 och 15,4% 1999. Simuleringen visar dessutom att fonden skulle överföra 66 miljoner ecu 1998 och 172 miljoner ecu 1999 till EU:s budget. Det är uppenbart att en inbetalningssats på 14% innebär att medlemsstaterna avkrävs ett onödigt stort bidrag. 1 linje med de översiktliga förslagen för nästa budgetplan föreslår kommissionen att rådet tar i övervägande en inbetalningssats på 6%> redan från 1999. För att minskningen av inbetalningssatsen (om den antas av rådet) inte skall äventyra budgetdisciplinen och den finansiella disciplinen krävs ett effektivt tak för att begränsa 1 ] Se Ekofin-rådets slutsatser, SN 1247/1/97 av den 27 januari 1997. 12 Mer detaljerade resultat och de antaganden som legat till grund för simuleringarna återfinns i bilaga 1. 19- de utökade möjligheterna att bevilja garanterade lån. Taket kan t. ex. utgöras av en maximinivå för reserven, definitivt under dess totala värde, som kan utnyttjas för lånegarantier under 1999. Föreslagen maximinivå för reserven är 150 miljoner ecu. Detta tak garanterar kontinuiteten mellan fondens årliga kapacitet under det gamla inbetalningssatsen. Med en systemet och under det nya systemet som styr inbetalningssats på 14% och en reserv som uppskattas nå 346 miljoner ecu 1999 blir kapaciteten för fullständigt garanterad utlåning 2. 471 miljoner ecu 1999. Samma kapacitet kan åstadkommas med en inbetalningssats på 6% och en reserv på 150 miljoner ecu. Kommissionen föreslår följande: - Att fondens inbetalningssats så snart som möjligt fastställs till 6%. I detta syfte anser kommissionen att samtliga föreslagna ändringar till förordningen av den 31 oktober om upprättande av en garantifond bör träda i kraft den 1 januari 1999. - Att utlåningskapaciteten hålls oförändrad, genom att garantireserven minskas från 338 miljoner ecu 1998 till 150 miljoner ecu 1999 och att den nuvarande budgetplanen ändras genom ett interinstitutionellt avtal. 2 0- 1) målbelopp på 10%, inbetalningssats på 14% och återbetalning till budgeten av fondmedel som överskrider målbeloppet (scenario A) 2) inbetalningssats på 14% år 1998 och 6% 1999-2006. Ingen återbetalning till budgeten (scenario B) 3) fondens målbelopp 8%, inbetalningssats 14% år 1998 och 6% 1999-2006. Återbetalning till budgeten av fondmedel som överskrider Simulering av garantifondens utveckling 1998-2006 enligt 3 olika scenarion: målbeloppet (scenario C) BlLAGA 1 i miljoner ecul Situationen Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning den den den den den den den den den den 31. 12. 97 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 2000 31. 12. 2001 31. 12. 2002 31. 12. 2003 31. 12. 2004 31. 12. 2005 31. 12. 2006 Garanterade utestående lån på grundval av: (a) 1. beslut som redan antagits av rådet (b) 7. 961 #0 9. 483,00 11. 207,00 13. 404,00 15. 671,00 15. 901,00 15. 641,00 14. 648,00 12. 991,00 11. 445,001 2. förväntade nya beslut (c) 205,00 637,00 1. 119,00 2. 089,00 3. 543,00 5. 650,00 8. 315,00 11. 191,00 13. 853,00| 3. Garanterade utestående belopp totalt (3 = 1. + 2. ) 7. 961,00 9. 688,00 11. 844,00 14. 523,00 17. 760,00 19. 444,00 21. 291,00 22. 963,00 24. 182,00 25. 298,00 Scenatio A 4. Fondens bruttobelopp (d) 5. Fondens bruttobelopp |% av 3. 6. Målbelopp med 10% (3/10%) 7. Överskott att överföra till budgeten år n+1 (4. -6. ) Scenario B 861,79 1. 140,81 1. 338,10 1. 613,74 1. 853,14 2. 188,79 2. 373,71 2. 567,56 2. 744,46 2. 875,01 10,83 796,10 65,69 11,78 968,80 172,01 11,30 11,11 10,43 11,26 11,15 11,18 11,35 ! t1. 36B 1. 184,40 1. 452,30 1. 776,00 1. 944,40 2. 129,10 2. 296,30 2. 418,20 153,70 161,44 77,14 244,39 244,61 271,26 326,26 2. 529,80 345,21 3. 106,30 12£* 8. Fondens ackumulerade bruttobelopp (e) 861,79 1. 206,50 1. 400,29 1. 625,22 1. 843,23 2. 072,06 2. 312,19 2. 564,20 2. 828,72 9. Fondera ackumuieiade bruttobelopp r% av 3. 10,83 12,45 11,82 11,19 10,38 10,66 10,86 11,17 11,70 Scenario C 10. Fondens bruttobelopp (d) 861,79 1. 140,81 1. 159,34 1. 160,52 1. 355,53 1. 560,22 1770,31 1. 928,47 2. 070,10 2. 174,59 11. Fondens bruttobelopp i% av 3. 10,83 11,78 9,79 7,99 7,63 8,02 8,31 8,40 «,56 8,60 12. Målbelopp på 10% under 1998 (3. * 10%) 13. Målbelopp mellan 8% under 1999-2006 (3. *8%) 14. överskott att överfora till budgeten år n+1 (10. -12. ) 796,1 65,69 968,8 172,01 947,52 211,82 1. 161,84 1. 420,8 1. 555,52 1. 703,28 1. 837,04 1. 934,56 2. 023,84 0,00 0,00 4,70 67,03 91,43 135,54 150,75 Källa: Kommissionen -21 - Antaganden till grund för tabellen i bilaga 1: (a) Definition av utestående garanterade lån = De utestående garanterade lånen definieras som summan av utbetalningar minus återbetalningar från mottagare av lån. För beräkning av målbeloppet i den mening som avses i artikel 3 iförordningen är de justerade utestående beloppen (i artikel 3 benämnda "förpliktelser**) lika med de samlade "förpliktelserna** plus obetald till betalning förfallen ränta. Förpliktelserna har justerats med ett belopp motsvarande 3 månaders obetald till betalning förfallen ränta. Beräkning av förpliktelserna: * För in- och utlåningstransaktioner, utbetalning i 2 delar (ibland benämnda "trancher") över 2 år från och med och en återbetalning av kapitalet från och med det sjätte året i fem lika stora årsbelopp. * För EIB-transaktioner. utbetalning på grundval av de antaganden som meddelats av banken. 0% det år finansieringsavtalen undertecknas, 10% det andra året, sedan 25% per år från det tredje till det femte året och 15% det sjätte året (b) Beslut som redan antagits av rådet: Beslut av den 14 april 1997 om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska investeringsbanken (EGT L102/33, 19. 04. 97) till ett belopp av 7. 105 miljoner ecu på tre år från och med den 31 januari 1997. Kommissionens förslag till rådets beslut om beviljandet av en gemenskapsgaranti för att täcka förluster vid lån till projekt i F. d jugoslaviska republiken Makedonien (KOM 98/2 av den 13 januari 1998) med tillämpning av beslut 97/831/EG av den 27 november 1997 om ingående av samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Före detta jugoslaviska republiken Makedonien. Treårigt lån från 1998 till 2000. (c) Hypoteser till grund för förväntade nya beslut: *FörEIB-lån: under 2000-2006 identisk förnyelse vart tredje år av det totalanslag rådet beslutat för perioden 1997-1999, dvs. ett belopp på 7. 255 miljoner ecu fördelat på lika stora utbetalningar över tre år. * För Euratomlån och makroekonomiskt stöd: belopp på 200 miljoner ecu respektive 400 miljoner ecu per år under hela perioden 1998-2006. Dessa belopp har fastställts i förhållande till de totala anslag som beviljades i rådets slutsatser av den 27. 01. 97. (d) Fondens bruttobelopp beräknades på följande sätt: Fonden t = Fonden t-1 + (medel t - kostnader t) - överskottet t-1 jämfört med målbeloppet. (e) Fondens ackumulerade bruttobelopp beräknades på följande sätt: Fonden t = Fonden t-1 + (medel t - kostnader t) Andra antaganden till grund för fondberäkningarna: * Fondens garantiutbetalningar förblir på nivån per den 31. 12. 97, dvs. 315 miljoner ecu 1998-2006. * A vkastning av placeringar av disponibla fondmedel ligger på 5% över perioden. -22 BILAGA 2 Finansiella uppgifter om garantifondens resultat under perioden 1994-1997 Utnyttjande av reserven 1994 -1997 / miljoner ecu 1994 1995 1996 1997 1994-1997 1. Belopp i reserven 318,00 323,00 326,00 329,00 1. 296. 00 2. TillStna uttag fr5n reserven 293,72 250,75 235,39 286,09 1. 065,95 3. Utnyttjandegrad (2/1) 92,4% 77»Mfe ;72#V; 86,9% 82,2% 4. Aterstaende marginal i reserven (1-2) 24,28 72,25 90,61 42,91 230,05 5. Nya garanterade transaktioner 2. 098,00 1. 762,50 1. 651,00 1. 893,50 7. 405,00 6. Outnyttjad lanekapacitet (*) 161,87 481,67 604,07 286,07 1533,67 (*) Beräknad på grundval av återstående marginal i reserven med inbetalningssats på 15" o. Källa: Kommissionen UTVECKLING AV FONDENS FORPLIKTELSER OCH TACKNINGSGRAD FOR RISKER OVER PERIODEN 1994 - 1997 (i miljoner ecu) Medel LAnslag 2. Rantor 3. Garantiutbetalningar 4. Ovriga utgifter 5. F6rsenade aterbetalningar 6. Belopp i fonden Situatione nden 31. 12. 94 Flöden 1995 Situatione nden 31. 12. 95 Floden 1996 Situatione nden 31. 12. 96 Floden 1997 Situationen den 31. 12. 97 293,72 +250,75 544,47 +235,39 779. 86 +286,10 1. 065,96 0,47 0,00 0,00 0,00 + 23,53 24,00 +19,84 43,84 -303,07 303,07 -52,54 355,61 +34,51 -54,29 -6,96 78. 35 409. 90 9. 00 -0,19 + 35,63 0,19 35,63 -1,85 2,04 +55,72 91,35 +45,03 136,38 294. 19 +6,65 300,64 +256^6 557,40 +304,39 861,79 7. Utestaende belopp 7. 598,30 8. Malbelopp = 7*10% 759,83 9. Kvot av punkterna 6. /7. 3,87% 7. 751,91 775,19 3. 88% 8. 341,22 834,12 1%% l u j. 6,68% I-Anslag - Betalningar frän budgeten 2-Räntor = Ränteinkomster från placeringar av fondens disponibla medel 3-Garantiutbetalningar = Utgifter i de fall garantier utlösts. 4-Övriga utgifter ^Ersättning till El B och andra finansiella avgifter. 5-Försenade återbetalningar förseningsränta betalad av gäldenären. 9-Kvot av punkterna 6/7 ^Förhållande som uttrycker täckningsgrad av risker - Belopp for försenade återbetalningar till fonden, 7. 961. 00 796,10 10,82% inklusive Källa: Kommissionen ^ F Ö R S L AG T I LL R Å D E TS F Ö R O R D N I NG ( E G, E U R A T O M) NR av den om ändring av förordning (EG, Euratom) nr2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 203 i detta, med beaktande âv kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av revisionsrättens yttrande, och med beaktande av följande: Fonden finansieras genom inbetalningar från Europeiska gemenskapernas allmänna budget, genom räntorna på sina investerade medel och indrivna belopp från försumliga gäldenärer i de fall fonden redan har fullgjort sina skyldigheter under garantin. Med hänvisning till den erfarenhet som samlats från fonden bör 8% vara ett lämpligt förhållande mellan garantifondens medel och dess garantiåtaganden (vilket omfattar kapitalbelopp och upplupen ränta). För att det målbelopp som fastställts skall uppnås bedöms garantifonden motsvarande 6% av varje transaktionsbelopp vara lämpliga. inbetalningar till Fonden uppnådde sitt målbelopp den 31 december 1997 och inbetalningssatsen bör således tas upp till ny prövning. När fondens tillgångar överskrider målbeloppet återbetalas överskottet till Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Erfarenheten visar att olika enheter inom kommissionen är djupt involverade i förvaltningen av fonden. Under dessa omständigheter bör kommissionen överta den finansiella förvaltningen av fonden. Den finansiella förvaltningen av fonden granskas av revisionsrätten. Fördragen innehåller inte några andra befogenheter för antagandet av denna förordning än dem som anges i artikel 235 i EG-fördraget och artikel 203 i Euratomfördraget. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 ändras enligt följande: 1. Artikel 3 andra stycket skall ersättas med följande: Målbeloppet skall motsvara 8% av gemenskapens samlade förpliktelser, omfattande kapitalbelopp och obetald till betalning förfallen ränta, i samband med varje transaktion. 2. Artikel 4. 1 skall ersättas med följande: De betalningar som anges i artikel 2 första strecksatsen skall motsvara 6% av transaktionsbeloppet. 3. Artikel 5 första stycket skall ersättas med följande: Om fondens tillgångar efter infriande av garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse understiger 75% av målbeloppet, skall inbetalningssatsen för nya transaktioner höjas till 7% till dess att målbeloppet på nytt uppnås. 4. Artikel 6 skall ersättas med följande: Fondens finansiella förvaltning skall överlåtas på kommissionen. 5. Artikel 9 skall ersättas med följande: Senast den 31 december 2006 skall kommissionen överlämna en utförlig rapport rörande fondens verksamhet. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i den På rådets vägnar Ordförande ISSN 1024-4506 KOM(98) 168 slutlig DOKUMENT SV 01 09 03 17 Katalognummer : CB-CO-98-188-SV-C ISBN 92-78-32461-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg