title: Piirkondliku riigiabi andmise juhend (98/C 74/06)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
State aid
employment aid
investment aid
regional aid
restriction on competition
terms for aid

text: 226 ET Euroopa Liidu Teataja 31998Y0310(01) 10. 3. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 08/1. kd C 74/9 PIIRKONDLIKU RIIGIABI ANDMISE JUHEND (98/C 74/06) (EMPs kohaldatav tekst) 1. Sissejuhatus EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punktide a ja c alu- sel piirkondliku riigiabi ja ühisturu kokkusobivuse hin- damisel komisjoni poolt kohaldatud kriteeriumid on sätestatud paljudes eri dokumentides, mis on tehtud tea- tavaks liikmesriikidele ja muudele huvitatud isikutele. (1) Käesoleva juhendi (“piirkondlik abi”) sisuks olevad abi- liikidest (eelkõige meetmed erinevad muudest riigiabi uurimis- ja arendustegevuseks, keskkonnakaitseks või raskustes olevatele äriühingutele ettenähtud abi) selle poolest, et need on mõeldud konkreetsetele piirkonda- dele ja nende erieesmärk on nende piirkondade arendamine. (3) Nende dokumentide arvu kasv ja ebaühtlus, nendega seo- tud pikk ajavahemik, mõtte- ja rakendusviiside muutu- mine nii ühenduses kui ka liikmesriikides ning abi kont- sentreerimise ja konkurentsimoonutuste vähendamise vajadus teevad vajalikuks kõigi praegu kohaldatavate kri- teeriumide muutmise nimetatud dokumentide (2) asendamise ühtse tekstiga läbipaistvuse, ajakohastamise ja lihtsustamise eesmärgil. Järgnevas teks- tis püütakse neid vajadusi järgida. eespool ning (1) Vt Euroopa Ühenduste Komisjon, Konkurentsiõigus Euroopa ühen- dustes, köide IIA: Riigiabi eeskirjad, Brüssel – Luksemburg, 1995, lk 187 ja järgnevad leheküljed. (2) Käesoleva juhendiga asendatavad dokumendid, kaasa arvatud nende lisad, on järgmised: — komisjoni teatis nõukogule (EÜT C 111, 4. 11. 1971, lk 7), — komisjoni teatis nõukogule (COM(73) 1110, 27. 6. 1973), — komisjoni teatis nõukogule (COM(75) 77 lõplik, 26. 2. 1975), — komisjoni teatis liikmesriikidele (EÜT C 31, 3. 2. 1979, lk 9), — komisjoni teatis liikmesriikidele meetodi kohta, mille järgi kohal- datakse artikli 92 lõike 3 punkte a ja c piirkondliku abi suhtes (EÜT C 212, 12. 8. 1988, lk 2), — komisjoni teatis liikmesriikidele Prantsusmaal, Iirimaal ja Portu- galis kohaldatavate viite- ja diskontomäärade kohta (EÜT C 10, 16. 1. 1990, lk 8), — komisjoni teatis liikmesriikidele meetodi kohta, mille järgi kohal- datakse artikli 92 lõike 3 punkti a piirkondliku abi suhtes (EÜT C 163, 4. 7. 1990, lk 6), — komisjoni teadaanne liikmesriikidele ja muudele huvitatud isiku- tele, milles käsitletakse muudatusi komisjoni teatise (meetodi kohta, mille järgi kohaldatakse artikli 92 lõike 3 punkte a ja c piirkondliku abi suhtes) II osas (EÜT C 212, 20. 12. 1994, lk 8). See juhend on kooskõlas nõukogu 20. oktoobri 1971. aasta resolut- sioonis (EÜT C 111, 4. 11. 1971, lk 1) ettenähtud kriteeriumidega. Viite- ja diskontomäärasid käsitlev teadaanne (EÜT C 273, 9. 9. 1997, lk 3) ei ole enam piirkondlikku abi käsitlevate dokumentide osa, kuna selles käsitletakse kogu riigiabi. Piirkondlik abi on mõeldud vähemsoodsate piirkondade arendamiseks investeeringute ja töökohtade loomise soo- dustamise abil jätkusuutlikkuse kontekstis. See edendab nendes piirkondades asuvate tootmisüksuste laienemist, ajakohastamist ja tegevuse mitmekesistamist ning seal uute äriühingute asutamist. Selle arengu soodustamiseks ja ümberpaiknemiste võimalike negatiivsete mõjude vähendamiseks on vaja teha kõnealuse abi andmine sõl- tuvaks investeeringute ja loodud töökohtade säilitamisest vähemsoodsates piirkondades teatava minimaalse aja jooksul. Erandjuhtudel, kui asjaomase piirkonna struktuuriline halvemus on väga suur, võib selline abi olla piirkonna arengu käivitamiseks mitteküllaldane. Piirkondlikku abi võib täiendada tegevusabiga üksnes sellistel erandjuhtu- del. Komisjon leiab, et piirkondlik abi võib tõhusalt täita sel- lele ettenähtud rolli ja seega õigustada sellest tulenevaid konkurentsimoonutusi tingimusel, et nimetatud abi puhul järgitakse teatavaid põhimõtteid ja reegleid. Artikli 92 teksti ja mõtte kohaselt kuulub selliste põhi- mõtete hulka eelkõige kõnealuse vahendi erandlikkus. (3) Piirkondliku abina käsitletakse ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat abi, mis on mõeldud piirkondliku arengu toeta- miseks. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 227 kõige Tegelikult on selline abi Euroopa Liidus mõeldav üksnes juhul, kui seda kasutatakse kokkuhoidlikult ja kui see koondatakse vähemsoodsamatesse piirkondadesse. (1) Kui kõnealune abi oleks üldine ja kujuneks reegliks, kaotaks see kõik stimuleerivad oma- dused ja selle majanduslik mõju muutuks olematuks. Samas takistaks see abi turujõudude normaalset toimi- mist ja vähendaks ühenduse majanduse tõhusust terviku- na. Ühele äriühingule antud üksik ajutine abi (5) või ühe tegevusvaldkonnaga piiratud abi võib mõjutada peami- selt konkurentsi asjaomasel turul, kuid selle mõju piir- kondlikule arengule on tõenäoliselt liiga piiratud. Üldi- selt valdkondliku tööstuspoliitika kohaldamisalasse ja sageli ei ole kooskõ- las piirkondliku abi eesmärkidega. (6) Piirkondlik abi ei tohi mõjutada tootmisvahendite jaotust erinevate majan- dusvaldkondade ja -tegevuste vahel. kuulub selline eri- või abi 2. Rakendusala Komisjon kohaldab käesolevat juhendit igas majandus- sektoris antava piirkondliku abi suhtes, välja arvatud asu- tamislepingu II lisas loetletud põllumajandussaaduste tootmine, töötlemine ja turustamine, kalandus ning söe- tööstus. Lisaks sellele reguleeritakse teatavaid käesoleva juhendiga hõlmatud sektoreid ka neid sektoreid käsitle- vate erieeskirjadega. (2) Asutamislepingu artikli 92 lõikes 1 sätestatud kokkuso- bimatuse põhimõttest võib teha erandeid seoses piir- kondliku abiga üksnes juhul, kui on tagatud tasakaal sel- lest tulenevate konkurentsimoonutuste ja vähemsoodsate piirkondade arenguga (3) seotud eeliste vahel. Abist tule- nevatele eelistele omistatav tähtsus võib tõenäoliselt muutuda vastavalt kohaldatud erandile, kusjuures kon- kurentsi moonutav mõju on artikli 92 lõike 3 punktis a kirjeldatud olukordade puhul suurem kui artikli 92 lõike 3 punktis c kirjeldatud olukordade puhul. (4) (1) Vt nõukogu 6. –7. novembri 1995. aasta otsuseid konkurentsipolii- tika ja tööstusalase konkurentsivõime kohta. (2) Lisaks käesolevaga sätestatutele on hetkel olemas erieeskirjad veel järgmiste sektorite kohta: transport, terasetööstus, laevaehitus, sün- teeskiud ja mootorsõidukid. Lisaks sellele kohaldatakse erieeskirju ka mitut sektorit hõlmava ulatuslikele projektidele antava piirkondliku abi raamprogrammi kuuluvate investeeringute suhtes. (3) Seoses sellega vt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas 730/79, Philip ja kohtuasjas Morris v. komisjon [1980] ECR 2671, punkt 17, C-169/95 Hispaania v. komisjon [1997] ECR I-135, punkt 20. (4) Seoses sellega vt esimese astme kohtu otsust kohtuasjas T-380/94 AIUFFASS ja kohtuasjas AKT [1996] ECR II-2169, punkt 54. Komisjon leiab, et kui ei ole tõendatud vastupidist, ei vasta kõnealune abi eelmises sätestatud nõuetele. (7) lõigus Järelikult võib kõnealuseid erandeid teha harilikult üks- nes kõigile asjaomaste sektorite äriühingutele avatud ja mitut sektorit hõlmavate abikavade puhul. 3. Piirkondade piiritlemine 3. 1. 3. 2. Selleks et teatavatele piirkondadele mõeldud abikavade puhul oleks erandite tegemisest kasu, peavad need piir- tingimustele. konnad vastama kõnealuste Komisjon teeb nendele tingimustele vastavuse kindlaks eelnevalt määratletud analüütiliste kriteeriumide abil. erandite Käesoleva juhendi sissejuhatuses deklareeritud põhimõ- tet silmas pidades (kõnealuse abi erandlikkuse kohta) leiab komisjon prima facie, et abi saanud ühenduse piir- kondade kogupindala peab olema väiksem kui abi mit- tesaanud piirkondade pindala. Kui kasutada kõige levinu- mat abi mõõtühikut (hõlmatud elanike protsent), tähendab see tegelikult, et kogu piirkondliku abiga hõl- matud elanikkond ühenduses peab moodustama alla 50 % ühenduse elanikkonnast. (5) Seoses sellega vt Euroopa Kohtu otsust liidetud kohtuasjas C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Hispaania v. komisjon [1994] ECR I-4103. (6) Seetõttu on WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu alusel selline abi vaidlustamatu (lubatud ilma kontrollita) piirkond- liku abi kategooriast selgesõnaliselt välja jäetud. (7) Raskustes olevatele äriühingutele antavat ajutist abi reguleeritakse erieeskirjadega ja see ei ole mõeldud piirkondliku abina. Praegu keh- tivad eeskirjad on avaldatud EÜT C 368, 23. 12. 1994, lk 12. 228 3. 3. ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd Kuna kaks kõnealust erandit on seotud erineva laadi ja tõsidusega regionaalprobleemidega, tuleb punktis 3. 2 mainitud kogu abi piires esmatähtsaks pidada kõige tera- vamaid probleeme. (1) kolmel aastal, mille kohta statistilised andmed on kätte- saadavad. Need summad arvutatakse Euroopa Ühenduste Statistikaameti poolt väljastatavate andmete alusel. 3. 4. Seega peab abikõlblike piirkondade piiritlemise tulemu- sena abi territoriaalselt kontsentreeruma punktides 3. 2 ja 3. 3 nimetatud põhimõtete kohaselt. Artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erand Artikli 92 lõike 3 punktis a sätestatud erand 3. 5. Artikli 92 lõike 3 punktis a sätestatakse, et ühisturuga kokkusobivaks võib pidada abi, mis on ette nähtud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Euroopa Ühenduste Kohus on leid- nud, et “sõnade” erakordselt “ja” tõsine “kasutamine artikli 92 lõike 3 punktis a sätestatud erandis näitab, et selle erandi puhul peetakse silmas ainult neid piirkondi, kus majanduslik olukord on, võrreldes kogu ühenduse- ga, äärmiselt ebasoodne”. (2) Sellest tulenevalt ning järgides proovitud ja katsetatud lähenemisviisi, leiab komisjon, et ettenähtud tingimused on täidetud, kui NUTS (3) II tasandi geograafiliseks üksu- seks olevas piirkonnas on ostujõu standardi järgi mõõ- detud sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta alla 75 % ühenduse keskmisest. (4) Analüüsimisel kasu- tatav iga piirkonna ja ühenduse keskmine SKT/ostujõu standard peab kajastama keskmisi näitajaid viimasel 3. 7. (1) Piirkondades, millele võib anda abi punktis a sätestatud erandi alusel, asub 22,7 % ühenduse elanikkonnast, samas kui piirkondades, mil- lele võib anda abi punktis c sätestatud erandi alusel, asub 24 % ühen- duse elanikkonnast. (2) Kohtuasi 248/84 Saksamaa v. komisjon [1987] ECR 4013, punkt 19. (3) Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur. (4) Selle aluseks on eeldus, et SKT näitaja abil saab kajastada mõlemat kõnealust nähtust. 3. 6. Erinevalt artikli 92 lõike 3 punktist a, mille puhul kõne- alune olukord määratletakse täpselt ja formaalselt, või- maldab artikli 92 lõike 3 punkt c iga piirkonna puhul suuremat valikuvabadust raskuste kindlaksmääramisel, mida võib abimeetmetega leevendada. Sellel juhul ei ole vaja, et asjakohased näitajad piirduksid üksnes elatusta- seme ja töötusega. Igal juhul annab nende raskuste hin- damiseks sobiva raamistiku mitte ainult ühendus tervi- kuna, vaid eelkõige asjaomane liikmesriik. Euroopa Kohus on väljendanud oma arvamust nende kahe küsimuse kohta (käsitletavate probleemide ulatus ja analüüsimiseks vajalik võrdlusraamistik) kohtuasjas 248/84 (vt joonealune märkus 12) järgmiselt: “Artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandi mõju on suurema ulatusega, kuivõrd see võimaldab arendada tea- tavaid piirkondi ilma artikli 92 lõike 3 punkti a majan- duslikest tingimustest tulenevate piiranguteta, kui selline abi” ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. “See säte annab komisjonile volituse lubada ka sellise abi andmist, mis on ette nähtud majandusliku arengu soodustamiseks liikmesriigi piir- kondades, mis on ebasoodsamas olukorras, võrreldes selle riigi keskmise olukorraga. ” Punkti c kohane piirkondlik abi peab siiski moodustama liikmesriigi ühtse regionaalpoliitika osa ja järgima ees- pool kindlaksmääratud geograafilise kontsentratsiooni põhimõtteid. Kuivõrd kõnealune abi on mõeldud piir- kondadele, mis ei ole nii ebasoodsas olukorras kui punk- tile a vastavad piirkonnad, on see punkti a kohasest abist veelgi erandlikum ja seda võib lubada üksnes väga piira- tud määral. Seega võib kõnealuse abi saamise tingimus- tele prima facie vastata ainult väike osa liikmesriigi terri- tooriumist. Seetõttu ei tohi artikli 92 lõike 3 punkti c 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229 kohaste piirkondade elanikkond ületada 50 % riigi elani- kest, kes ei ole hõlmatud artikli 93 lõike 3 punkti a kohase erandiga. (1) Teisest küljest asjaolu, et sellise abi laad võimaldab arvesse võtta liikmesriikide iseärasusi, ei kõrvalda kõne- aluse abi puhul ühenduse huvidest lähtuva kontrolli vaja- dust. Iga riigi abikõlblike piirkondade kindlaksmäära- mine peab seega sobima raamistikku, mis tagab kogu määramise ühtsuse ühenduse tasandil. (2) 3. 8. Selleks et anda siseriiklikele asutustele piisav tegevusva- badus abikõlblike piirkondade valikul, seadmata seejuu- res ohtu ühenduse poolt seoses seda liiki abi ja riikide võrdse kohtlemisega elluviidava kontrollkava tõhusust, määratakse kõnealuse erandi kohased piirkonnad kind- laks kahes etapis: — kõnealuse abiga hõlmatud elanike arvu ülemmäära kehtestamine komisjoni poolt iga liikmesriigi puhul, — abikõlblike piirkondade valik. Viimase etapi puhul tuleb järgida läbipaistvaid reegleid, kusjuures see etapp peab olema piisavalt paindlik, et võtta arvesse erinevaid olukordi, mis võivad õigustada kõnealuse erandi kohaldamist. Abiga hõlmatud elanike arvu ülemmäär on mõeldud selleks, et soodustada ees- pool mainitud paindlikkust abikõlblike piirkondade vali- misel, tagades samal ajal võrdse kohtlemise, mis on vaja- lik selleks, et abi oleks ühenduse seisukohalt vastuvõetav. ühenduses piirkondliku abiga hõlmatud elanike üldarvu ülemmäära. Üldarvu ülemmäär on kohaldatav kõigi artikli 92 lõike 3 punktides c ja a sätestatud erandite alu- sel abikõlblike piirkondade suhtes. Kuna artikli 92 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel piirkondliku abi saami- seks kõlblikud piirkonnad ja abiga hõlmatud elanike üldarvu ülemmäär ühenduse tasandil määratakse kind- laks riikideväliselt ja automaatselt, rakendades kriteeriu- mit, mille alusel SKT/ostujõu standard ühe elaniku kohta on kuni 75 %, kehtestatakse elanike üldarvu ülemmäära käsitleva komisjoni otsusega samaaegselt ka artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel antava abiga hõlmatud elanike arvu ülemmäär ühenduse tasandil. Artikli 92 lõike 3 punkti c kohase elanike arvu ülem- lahutatakse üldarvu ülemmäärast määra saamiseks artikli 92 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel abi- kõlblike piirkondade elanike arv. Seejärel jaotatakse kõnealune ülemmäär liikmesriikide vahel, pidades silmas iga liikmesriigi piirkondade suhtelist sotsiaalmajandus- likku olukorda ühenduse kontekstis. Selle protsendi mää- ramise meetod iga liikmesriigi puhul on esitatud III lisas. 3. 10. Liikmesriigid teatavad artikli 93 lõike 3 alusel komisjo- nile meetodid ja kvantitatiivsed näitajad, mida nad soo- vivad abikõlblike piirkondade kindlaksmääramisel kasu- tada, nende poolt seoses punktis c sätestatud erandiga esitatavate piirkondade nimekirjad ning suhtelised abimäärad. (3) Artikli 92 lõike 3 punkti c erandi kohal- damisel ei tohi asjaomaste piirkondade elanike protsent ületada eespool mainitud hõlmatud elanike arvu ülem- määra. 3. 10. 1. Meetodid peavad vastama järgmistele tingimustele: — need peavad olema objektiivsed, — need peavad võimaldama mõõta asjaomaste liikmes- riikide kõnealuste piirkondade sotsiaalmajandusliku olukorra erinevusi, tuues esile olulised erinevused, 3. 9. Selleks et tagada piirkondliku abi tõhus kontroll ning asutamislepingu artiklis 3, eriti selle punktides g ja j sätes- tatud eesmärkide saavutamine, kehtestab komisjon (1) Välja arvatud käesoleva juhendi III lisa rakendamisest tulenev ülemi- jonil oleks võimalik neid hinnata. nekuerand. (2) Seoses sellega vt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas 730/79, Philip Morris, punkt 26, ja kohtuasjas 310/85 Deufil [1987] ECR 901, punkt 18. (3) Vt punktid 4. 8 ja 4. 9. — need tuleb esitada selgelt ja üksikasjalikult, et komis- 230 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd 3. 10. 2. Näitajad peavad vastama järgmistele tingimustele: 3. 10. 4. Väikese rahvastikutihedusega piirkonnad: — nende arv, sealhulgas üksikud näitajad ja nende kom- binatsioonid, ei tohi olla üle viie, — vastavalt punktis 3. 9 iga liikmesriigi kohta sätestatud ülemmäärale võib kõnealust erandit kohaldada ka piirkondade suhtes, mille rahvastikutihedus on alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. (2) — need peavad olema objektiivsed ja piirkondade sot- siaalmajandusliku olukorra uurimiseks asjakohased, 3. 10. 5. Kokkusobivus struktuurifondidega: — need peavad põhinema kasutatavate näitajatega seo- tud statistilistel ridadel, mis on saadud vähemalt kolme teatamiseelset aastat sisaldava ajavahemiku jooksul, või olema tuletatud viimati tehtud ülevaatu- sest, kui asjakohased statistilised andmed aastate lõi- kes ei ole kättesaadavad, — need peavad olema koostatud usaldatavate statistiliste allikate põhjal. — selleks et ergutada liikmesriike tagama kokkusobivust kõnealuste piirkondade ja ühenduse abi jaoks kõlb- like piirkondade vahel, võib struktuurifondide alusel abikõlblike piirkondade suhtes kohaldada ka kõne- alust erandit, võttes arvesse punktis 3. 9 mainitud ülempiiri ja järgides punkti 3. 10. 3 teises taandes sätestatud tingimusi. 3. 10. 3. Piirkondade nimekirjad peavad vastama järgmistele tin- gimustele: 4. Abi eesmärk, vorm ja määr — piirkonnad peavad vastama NUTS III tasandile või, seda õigustavatel asjaoludel, mõnele muule homo- geensele geograafilisele üksusele. Iga liikmesriik võib esitada ainult üht tüüpi geograafilise üksuse, 4. 1. Piirkondliku abi eesmärk on tagada kas tootlikud inves- teeringud (alginvesteeringud) või investeeringutega seo- tud töökohtade loomine. Seega ei eelista antud meetod ei kapitali ega tööjõudu. — esitatud üksikud piirkonnad või naaberpiirkondade grupid peavad moodustama kompaktsed tsoonid, kusjuures igas tsoonis peab olema vähemalt 100 000 elanikku. Kui piirkondade rahvaarv on väiksem, kasu- tatakse hõlmatud elanike protsendi arvutamisel fik- tiivset rahvaarvu 100 000. Erandid sellest reeglist on alla 100 000 rahvaarvuga NUTS III tasandi piirkon- nad, saared ja muud samalaadsed geograafiliselt iso- leeritud piirkonnad. (1) Kui teatav piirkond ühineb teises liikmesriigis asuvate piirkondliku abi saamiseks kõlblike piirkondadega, kohaldatakse kõnealust reeg- lit nende piirkondade kui terviku suhtes, 4. 2. Abi saanud tootliku investeeringu elujõulisuse ja kindluse tagamiseks peab abisaaja osa (3) finantseerimises olema vähemalt 25 %. Abi vorm on erinev: toetus, madala intressiga laen või intressitoetus, valitsuse garantii või riigiosaluse ost soo- dustingimustel, maksuvabastus, sotsiaalkindlustusmak- sude vähendamine, kaupade tarnimine ja teenuste osuta- mine soodushindadega jne. — piirkondade nimekiri tuleb koostada punktis 3. 10. 2 ettenähtud näitajate alusel. Esitatud piirkonnad pea- vad ühe või mitme meetodis kasutatud näitaja osas asjaomase liikmesriigi võimalike artikli 92 lõike 3 punkti c kohaste piirkondade keskmisest oluliselt eri- nema (pool standardhälvet). (1) Luksemburg on väikese rahvaarvu tõttu sellest reeglist vabastatud. Lisaks sellele tuleb abikavas sätestada, et abitaotlus esita- takse enne projekti algust. (2) Abikõlblikkuse kriteerium on kehtestatud komisjoni teadaandes, vt joonealune märkus 2, kaheksas taane. (3) Minimaalne 25 %line osafinantseerimine ei tohi sisaldada abi. See tin- gimus ei ole täidetud näiteks juhul, kui laenu korral on saadud intres- sitoetust või laenule on antud abielementidega valitsuse garantii. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231 4. 3. Abi määr määratakse kindlaks suhtena võrdlushinda (vt punktid 4. 5, 4. 6 ja 4. 13). Ostmise puhul tuleks võtta arvesse üksnes vara ostuga seotud kulutusi (4) (tehing peab toimuma turu tingimus- tel). Vara, mille soetamiseks on antud abi juba enne ostu, arvatakse maha. 4. 6. Suurtele äriühingutele võib anda abi kuni 25 % standard- baasist ka teatavat liiki investeeringuteks immateriaal- sesse varasse. (5) Alginvesteeringuks ettenähtud abi Selline abi peab piirduma kulutustega järgmise tehnosiir- dega seotud vara soetamiseks: 4. 4. Alginvesteering tähendab investeeringut põhikapitali seoses uue tootmisüksuse rajamise, olemasoleva tootmis- üksuse laiendamise või tegevuse alustamisega olemas- oleva tootmisüksuse toodete või tootmismenetluse põh- jalikuks muutmiseks (täiustamise, mitmekesistamise või ajakohastamise abil). (1) investeerimist Alginvesteeringuna käsitletakse samuti põhikapitali, mis tehakse sellise tootmisüksuse ostmise teel, mis on suletud või mis oleks suletud, kui seda ei oleks ostetud, välja arvatud juhul, kui asjaomane tootmis- üksus kuulub raskustes olevale äriühingule. Viimasel juhul võib tootmisüksuse ostmiseks antud abist saada kasu ka raskustes olev äriühing, mida tuleb kontrollida raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkor- raldamiseks antavat riigiabi käsitleva juhendi kohaselt. (2) 4. 5. Alginvesteeringuks ettenähtud abi arvutatakse protsen- dina investeeringu väärtusest. See väärtus määratakse kindlaks ühtse kululiikide kogumi alusel (standardbaas), mis vastab järgmistele investeeringuelementidele: maa, hooned ja seadmed. (3) (1) Selle mõiste alla ei kuulu asendusinvesteeringud. Asendusinvesteerin- guks ettenähtud abi on tegevusabi liik, mille suhtes kohaldatakse punktides 4. 15–4. 17 kirjeldatud reegleid. Selle mõiste alla ei kuulu ka raskustes olevate äriühingute finantsili- seks ümberkujundamiseks ettenähtud abi raskustes olevate äriühin- gute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitleva ühenduse juhendi tähenduses (EÜT C 368, 23. 12. 1994, lk 12). Finantsiliseks ümberkujundamiseks ettenähtud abi kõnealuse juhendi punkti 2. 5 tähenduses võib anda eraldi teatamiseta piirkondliku abi- kava alusel juhul, kui see on seotud investeerimismeetmetega (täius- tamine, ajakohastamine, mitmekesistamine). Kuna selline piirkond- lik abi on osa raskustes olevate äriühingute ümberkorraldamiseks ettenähtud abist, tuleb seda siiski kõnealuse juhendi alusel toimuva kontrollimise puhul arvesse võtta. (2) Vt praegu kehtivat teksti, joonealune märkus 10. (3) Transpordisektori puhul ei kuulu ühtse kululiikide kogumiga seotud kulutuste (standardbaas) hulka transpordivahendite (vallasvara) ostu- kulud. Seega ei ole nende kulutuste puhul õigust saada alginvestee- ringuks ettenähtud abi. — patendid, — tegevusload või patenteeritud oskusteabe litsentsid, — patenteerimata oskusteave. Abikõlbliku immateriaalse vara puhul kehtivad tingimu- sed, mis on vajalikud selleks, et tagada nimetatud vara seotus piirkondliku abi saamiseks kõlbliku piirkonnaga ja seega ei ole ette nähtud tehnosiirde soodustamiseks muu- desse, eriti piirkondliku abi saamiseks mittekõlblikesse piirkondadesse. Selleks peab abikõlblik immateriaalne vara vastama eelkõige järgmistele nõuetele: — seda tuleb kasutada üksnes nendes tootmisüksustes, mis saavad piirkondlikku abi, — seda tuleb käsitleda amortiseeruva varana, — see tuleb osta kolmandalt isikult turu tingimustel, — see tuleb liita äriühingu varale ja see peab jääma piir- kondlikku abi saavasse tootmisüksusesse vähemalt viieks aastaks. 4. 7. Liikmesriikide poolt teatatud abi tuleb tavaliselt väljen- dada brutosummana, st enne maksude mahaarvamist. (4) Kui ostuga kaasnevad ka muud alginvesteeringud, liidetakse viimas- tega seotud kulutused ostukulutustele. (5) Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul kohaldatavad kritee- riumid ja tingimused on kindlaks määratud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat riigiabi käsitlevas ühenduse juhendis, EÜT C 213, 23. 7. 1996, lk 4. 232 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd Selleks et teha i) erinevad abivormid üksteisega ja ii) abi- määrad liikmesriigiti võrreldavaks, arvestab komisjon liikmesriikide poolt teatatud abi ümber toetuse netoekvi- valendina väljendatud abiks. (1) 4. 8. Abimäärasid tuleb kohandada vastavalt asjaomaste regio- naalprobleemide laadile ja tõsidusele. Seega tuleb algusest peale eristada, mis on punktis a sätestatud erandi alusel ja mis on punktis c sätestatud erandi alusel abikõlblikele piirkondadele lubatavad abimäärad. Sellega seoses tuleb silmas pidada asjaolu, et artikli 92 lõike 3 punktis c sätes- tatud erandi alusel abikõlblikes piirkondades ei ole ela- tustase erakordselt madal ja seal ei valitse tõsine tööpuu- dus selles tähenduses, nagu neid mõisteid kasutatakse kõnealuse lõike punktis a sätestatud erandis. Sellest tule- nevalt on konkurentsi moonutav mõju piirkondades, mille suhtes võib kohaldada punktis c sätestatud erandit, vähem õigustatud kui piirkondades, mille suhtes võib kohaldada punktis a sätestatud erandit. See tähendab, et piirkondades, mille suhtes võib kohaldada punktis c sätestatud erandit, on vastuvõetavad abimäärad algusest peale väiksemad kui piirkondades, mille suhtes võib kohaldada punktis a sätestatud erandit. Piirkondades, mis on abikõlblikud artikli 92 lõike 3 punkti c alusel ja kus SKT/ostujõu standard ühe elaniku kohta on suurem ja tööpuuduse määr väiksem vastava- test ühenduse keskmistest, (3) ei tohi piirkondliku abi määr ületada 10 % toetuse netoekvivalendist, välja arva- tud väikese rahvastikutihedusega piirkondades ja ääre- poolseimates piirkondades, kus see võib olla kuni 20 % toetuse netoekvivalendist. Erandina võib NUTS III tasandi ja väiksemate piirkondade puhul, mille suhtes kohalda- takse mainitud 10 %list ülemmäära toetuse netoekviva- lendist, kinnitada suuremad abimäärad, mis ei ületa tava- list 20 %list ülemmäära toetuse netoekvivalendist, kui need piirkonnad külgnevad artikli 92 lõike 3 punktile a vastavat staatust omava piirkonnaga. Kõik eespool nimetatud piirmäärad kujutavad endast ülemmäärasid. Komisjon tagab nende ülemmäärade raa- mes, et piirkondlikku abimäära kohandatakse vastavalt lahendatavate regionaalprobleemide tõsidusele ja rasku- sele. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et artikli 92 lõike 3 punktile a vastavate piirkondade puhul ei tohi piirkond- liku abi määr ületada 50 % toetuse netoekvivalendist, välja arvatud äärepoolseimad piirkonnad, (2) mille puhul see võib olla kuni 65 % toetuse netoekvivalendist. Artikli 92 lõike 3 punktile c vastavate piirkondade puhul ei tohi piirkondliku abi määr ületada 20 % toetuse neto- ekvivalendist, välja arvatud väikese rahvastikutihedusega piirkonnad ja äärepoolseimad piirkonnad, mille puhul see võib olla kuni 30 % toetuse netoekvivalendist. 4. 9. NUTS II tasandi piirkondades, mis on abikõlblikud artikli 92 lõike 3 punkti a alusel ja kus SKT/ostujõu stan- dard ühe elaniku kohta on üle 60 % ühenduse keskmi- sest, ei tohi piirkondliku abi määr ületada 40 % toetuse netoekvivalendist, välja arvatud äärepoolseimates piir- kondades, kus see võib olla kuni 50 % toetuse netoekvi- valendist. Punktis 4. 8 kindlaksmääratud abimäärasid võib suuren- dada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ette- nähtud täiendavate määrade võrra, mis on sätestatud väi- kestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat abi käsitlevas komisjoni teadaandes, (4) näiteks 15 protsen- dipunkti võrra (bruto) (5) piirkondades, mille suhtes võib kohaldada punktis a sätestatud erandit, ja 10 protsendi- punkti võrra (bruto) piirkondades, mille suhtes võib kohaldada punktis c sätestatud erandit. Lõplikku ülem- määra kohaldatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ettenähtud baasi suhtes. Väikestele ja kesk- mise suurusega ettevõtetele ettenähtud täiendavaid mää- rasid ei kohaldata veoettevõtete puhul. (1) Netoekvivalendi arvutamise meetodi kohta vt I lisa. (2) Äärepoolseimad ülemere- departemangud, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared (vt Euroopa Liidu lepingule lisatud deklaratsioon nr 26 ühenduse äärepoolseimate piirkondade kohta). Prantsusmaa piirkonnad on: (3) SKTd ja tööpuudust tuleb mõõta NUTS III tasandil. (4) Piirkondliku abi täiendavad määrad on sätestatud ka uurimis- ja aren- dustegevuse ning keskkonnakaitse puhul. Nende toetuste arvutamise alus on siiski erinev piirkondliku abi (kaasa arvatud väikeste ja kesk- mise suurusega ettevõtted) arvutamise alusest. Seetõttu lisatakse kõnealused täiendavad määrad mitte piirkondlikule abile, vaid asja- omasele muud tüüpi abile. Praegu kehtivad nimetatud kaht tüüpi abi suhtes järgmised tekstid: uurimis- ja arendustöö puhul EÜT C 45, 17. 2. 1996, lk 5, ja keskkonnakaitse puhul EÜT C 72, 10. 3. 1994, lk 3. (5) Kasutatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat abi käsitlevas ühenduse juhendis kindlaksmääratud täiendavat abi bruto- määra. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 233 4. 10. Alginvesteeringuteks ettenähtud abi eelduseks on kõne- aluse investeeringu säilitamine vähemalt viie aasta jook- sul, kasutades selleks vajalikku makseviisi või selle saa- misega seotud tingimusi. 4. 14. Töökohtade loomiseks ettenähtud abi eelduseks on loo- dud töökohtade säilitamine vähemalt viie aasta jooksul, kasutades selleks vajalikku makseviisi või selle saamisega seotud tingimusi. Abi töökohtade loomiseks Tegevusabi 4. 11. Vastavalt punktile 4. 1 võib piirkondliku abi suunata ka töökohtade loomisele. Erinevalt tööhõiveabi andmise juhendis kindlaksmääratud abist töökohtade loomiseks, mis on seotud investeerimisprojektidega mitteseotud töökohtadega, (1) käsitletakse käesolevas jaotises üksnes alginvesteeringu projektidega seotud töökohti. (2) 4. 15. Äriühingu jooksvate kulude vähendamiseks antav piir- kondlik abi (tegevusabi) on üldjuhul keelatud. Erandju- hul võib sellist abi siiski anda piirkondades, mille suhtes kohaldatakse artikli 92 lõike 3 punktis a sätestatud eran- dit, kui i) selline abi aitab kaasa piirkondlikule arengule ja laadile ning ii) selle määr on võrdeline ebasoodsate tin- gimustega, mille leevendamiseks seda antakse. (6) Liik- mesriigi ülesandeks on tõendada selliste ebasoodsate tin- gimuste olemasolu ja hinnata nende tähtsust. 4. 12. Töökohtade loomine tähendab töökohtade koguarvu suurendamist, (3) võrreldes teatava ajavahemiku keskmi- sega konkreetses tootmisüksuses. Järelikult tuleb kõne- aluse ajavahemiku jooksul loodud töökohtade arvust lahutada sama aja jooksul kaotatud töökohtade arv. (4) 4. 13. Nagu investeeringuabi puhul, peab ka käesolevas juhen- dis sätestatud abi töökohtade loomiseks olema kohanda- tud asjaomaste regionaalprobleemide laadile ja tõsiduse- le. Komisjon leiab, et selle abi summa ei tohi ületada teatavat protsenti tööle võetud inimese palgakulust (5) arvutatuna kahe aasta kohta. See protsent on võrdne kõnealuse piirkonna puhul lubatud investeeringuabi määraga. (1) Praegu kehtivat versiooni vt EÜT C 334, 12. 12. 1995, lk 4. (2) Töökohta peetakse seotuks investeeringuga, kui see puudutab tege- vust, kuhu investeering on suunatud ning kui see luuakse kolme aasta jooksul investeeringu tegemisest. Selle aja jooksul loetakse investee- ringuga seotuks ka töökohad, mis luuakse investeeringuga loodud tootmisvõimsuste rakendusastme suurenemise tulemusel. (3) Töökohtade arv on aasta tööjõuühikute arv ehk täisajatöötajate arv, kes on aasta jooksul täistööajaga tööl, kusjuures osaaja- ja hooaja- tööd mõõdetakse aasta tööjõuühiku murdosades. (4) See määratlus kehtib nii olemasolevate kui ka uute tootmisüksuste puhul. (5) Palgakulud hõlmavad brutopalka (enne maksude mahaarvamist) ja kohustuslikku sotsiaalkindlustusmaksu. Komisjon jätab endale õiguse kasutada erinevate liikmesriikide puhul võrdlusalusena ühenduse keskmise palgakulu statistikat. 4. 16. Äärepoolseimates piirkondades, mille suhtes kohalda- takse artikli 92 lõike 3 punktides a ja c sätestatud eran- dit, ning väikese rahvastikutihedusega piirkondades, mille suhtes kohaldatakse artikli 92 lõike 3 punktis a või artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandit vastavalt punktis 3. 10. 4 osutatud rahvastikutiheduse kriteeriumi- dele, võib eritingimustest (7) lähtudes anda abi, mis on mõeldud täiendavate veokulude (8) osaliseks hüvitami- seks. Liikmesriigi ülesandeks on tõendada selliste täienda- vate kulude olemasolu ja määrata kindlaks nende suurus. 4. 17. Tegevusabi peab olema nii ajaliselt piiratud kui ka järk- järgult vähenev, välja arvatud punktis 4. 16 nimetatud juhul. Lisaks sellele on liikmesriikidevahelist eksporti soodustav tegevusabi (9) keelatud. (6) Tegevusabi vormid on eelkõige maksuvabastus ja sotsiaalmaksu vähendamine. (7) Täiendavad veokulud on kauba liikumisest asjaomase riigi piirides põhjustatud lisakulud. Mingil juhul ei tohi see abi olla ekspordiabi ega kujutada endast koguseliste impordipiirangutega samaväärse toimega meetmeid EÜ asutamislepingu artikli 30 tähenduses. (8) Eritingimuste kohta piirkondade korral, mille suhtes võib kohaldada artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandit rahvastikutiheduse kri- teeriumi alusel, vt II lisa. Muude piirkondade korral, millele võib anda abi täiendavate veokulude osaliseks tasakaalustamiseks, kohaldatakse II lisas kehtestatutega samalaadseid tingimusi. (9) De minimis abi käsitleva teadaande kohta vt joonealune märkus 3, EÜT C 68, 6. 3. 1996, lk 9. 234 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd Abi kumuleerumist käsitlevad reeglid investeeringuteks ja töökohtade loomiseks antava abi ülemmäärad. 4. 18. Punktides 4. 8 ja 4. 9 sätestatud kriteeriumide alusel kind- laksmääratud abi ülemmäärad kehtivad kogu abi suhtes: — kui abi antakse samaaegselt mitme piirkondliku abi- kava alusel, — kui abi saadakse kohalikest, piirkondlikest, riiklikest või ühenduse vahenditest. 5. 2. Liikmesriik teatab asutamislepingu artikli 93 lõike 3 alu- sel kaardi projektist, mis on koostatud eespool punkti- des 3. 5, 3. 10, 4. 8 ja 4. 9 kindlaksmääratud kriteeriumide alusel. Komisjon võtab kaardi vastu asutamislepingu artiklis 93 kehtestatud korras tavaliselt ühe kõigi kõnea- luse liikmesriigi asjakohaseid piirkondi käsitleva otsusega kindlaksmääratud ajavahemikuks. Seega vaadatakse riigi piirkondliku abi kaardid korrapäraselt läbi. 4. 19. Punktides 4. 11–4. 14 kirjeldatud töökohtade loomiseks antav abi ja punktides 4. 4–4. 10 kirjeldatud investeerin- guabi võib kombineerida, (1) arvestades asjaomase piir- konna puhul kindlaksmääratud ülemmäära. (2) 5. 3. Komisjoni konkurentsipoliitikat käsitlevate otsuste ja struktuurifondide alusel abikõlblikke piirkondi käsitle- vate otsuste järjepidevuse huvides ühtlustatakse kõne- aluste kaartide kehtivusajad ja struktuurifondist saadava abi ajakava. 4. 20. Kui kulutused, mille puhul võib anda piirkondlikku abi, õigustavad täielikult või osaliselt ka muu abi andmist, kohaldatakse vastava ühisosa suhtes kõige soodsamat asjakohase abikava ülemmäära. 5. 4. Komisjon kiidab abikavade projektid heaks kas pärast kaardi koostamist või pärast piirkondadele vastavate abi- määrade ja kaardi kehtivusaja kindlaksmääramist. 4. 21. Kui liikmesriik näeb ette, et teatava kava kohast abi võib kombineerida muude kavade kohase abiga, peab ta iga kava puhul kindlaks määrama meetodi, mille abil ta tagab eespool loetletud tingimuste täitmise. 5. 5. Punktis 5. 4 nimetatud abikavade rakendamine moodus- tab liikmesriikide poolt vastavalt kehtivatele reeglitele (3) komisjonile esitatavate aastaaruannete sisu. 5. Piirkondliku abi kaart ja deklaratsioon abi nõuetele vastavuse kohta 5. 1. Liikmesriigi piirkondliku abi kaardile kantakse samaaeg- selt asjakohaste erandite alusel abikõlblikud liikmesriigi piirkonnad ning iga piirkonna puhul heakskiidetud alg- (1) Käesolevas juhendis sätestatud töökohtade loomiseks ja investeerin- guks ettenähtud abi ei tohi kombineerida joonealuses märkuses 31 viidatud tööhõiveabi juhendis kindlaksmääratud abiga töökohtade loomiseks, kuna neid rakendatakse erinevatel asjaoludel ja aegadel. Korra alusel, mis tuleb sätestada tööhõive juhendis, on eelkõige vähemsoodsates tingimustes olevate abisaajate kategooriate puhul abi suurendamine siiski vastuvõetav. (2) See tingimus loetakse täidetuks, kui alginvesteeringu tegijale ettenäh- tud abi (protsentidena investeeringust) ja töökohtade loomiseks ette- nähtud abi (protsentidena palgakulust) summa ei ületa kõige soodsa- mat summat, mis saadakse kas punktides 4. 8 ja 4. 9 või punktis 4. 13 viidatud kriteeriumide kohaselt asjaomasele piirkonnale kehtestatud ülemmäära rakendamisel. 5. 6. 5. 7. Liikmesriigid võivad kaardi kehtivusaja jooksul taotleda selle kohandamist, kui tõendatakse, et sotsiaalmajandus- likud tingimused on märkimisväärselt muutunud. Need muutused võivad olla seotud abimäärade ja abikõlblike piirkondadega, tingimusel et võimalik uute abikõlblike piirkondade lisandumine tasakaalustatakse sama rahva- arvuga piirkondade kustutamisega piirkondliku abi kaar- dilt. Kohandatud kaardi kehtivus lõpeb originaalkaardile kehtestatud kuupäeval. Piirkonna puhul, mis on piirkondliku kaardi läbivaata- mise tulemusel kaotanud artikli 92 lõike 3 punkti a kohase staatuse ja omandanud artikli 92 lõike 3 punkti puhul, võib c komisjon staatuse, kohase abi (3) Praegu kehtivate reeglite kohta vt komisjoni 22. veebruari 1994. aasta kirja liikmesriikidele, muudetud komisjoni 2. augusti 1995. aasta kir- jaga liikmesriikidele. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 235 5. 8. millele see piirkond omas õigust artikli 92 lõike 3 punkti a alusel, üleminekuaja jooksul vastu võtta kas lineaarse või kiireneva abimäära järkjärgulise vähendamise viisi, nii et saavutatakse eespool punktide 4. 8 ja 4. 9 kohaldami- sele vastav abi ülemmäär. (1), (2) Üleminekuaeg ei tohi ületada kahte aastat tegevusabi korral ja nelja aastat alg- investeeringuteks ja töökohtade loomiseks ettenähtud abi korral. Lisaks liikmesriikide poolt esitatavale kõnealuste erandite tegemiseks kõlblike piirkondade nimekirjale ja abi ülem- määradele ning pidades silmas kaardi koostamist, palu- takse liikmesriike asutamisepingu artikli 93 lõike 3 alu- sel teatada komisjonile muudest võimalikest teguritest, mida võib olla vaja arvesse võtta nende poolt riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil vastuvõtmiseks kavandatud abi raamkava kindlaksmääramisel (abi ees- märk ja vorm, äriühingute suurus jms). Kaardi kehtivus- aja jooksul ja selle kehtivuse piires võib kõigist sellele raamkavale vastavatest abikavadest teatada kiirendatud korras. 6. Jõustumine, rakendamine ja läbivaatamine 6. 1. Komisjon hindab piirkondliku abi ja ühisturu kokkuso- bivust käesoleva juhendi alusel niipea, kui juhend jõus- tub, välja arvatud punktides 6. 2 ja 6. 3 sätestatud ülemi- nekusätted. Abiettepanekute puhul, millest on teatatud enne käesoleva juhendi edastamist liikmesriikidele ja mida komisjon ei ole veel vastu võtnud, hinnatakse lõpp- otsust siiski teatamise ajal jõus olnud kriteeriumide alu- sel. Peale selle teeb komisjon liikmesriikidele ettepaneku võtta vajalikud meetmed EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 alusel, tagamaks et kõik 1. jaanuaril 2000. aastal kehtivad piirkondliku abi kaardid ja piirkondlikud abika- vad oleksid kooskõlas käesoleva juhendiga. Sellega seoses teeb komisjon ettepaneku, et artikli 93 lõi- kele 1 vastava asjakohase meetmena kõigi abi saavate piirkondade nimekirjade puhul, mis on komisjoni poolt heaks kiidetud ja mille kehtivuse tähtaega ei ole kehtes- tatud või mille kehtivus lõpeb pärast 31. detsemb- rit 1999, piiraksid liikmesriigid kehtivusaja 31. detsemb- riga 1999. Komisjon teeb ka ettepaneku, et artikli 93 lõikele 1 vas- tava asjakohase meetmena muudaksid liikmesriigid kõiki olemasolevaid ja pärast 31. detsembrit 1999 kehtivaid piirkondlikke abikavasid nii, et need oleksid kooskõlas käesoleva juhendiga alates 1. jaanuarist 2000, ja et liik- mesriigid edastaksid kavandatavad muudatused kuue kuu jooksul. Kuna enamiku abi saavate piirkondade puhul on artikli 92 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandite alu- sel piirkondliku abi saamise õigus kinnitatud 31. det- sembrini 1999 ja pidades silmas liikmesriikide võrdse kohtlemise tagamist kuni selle tähtajani, võib komisjon kuni 31. detsembrini 1999 seoses enne 1. jaanuari 1999 teatatud abi saavate piirkondade nimekirjade (uued nime- kirjad või parandused) abikõlblikkuse kontrollimisega teha erandeid käesolevast juhendist, kui kõnealuste nime- kirjade kehtivus lõpeb 31. detsembril 1999. Neil juhtu- lähtub komisjon jätkuvalt asjakohases komisjoni del teatises (3) kehtestatud meetodist. Liikmesriikide võrdse kohtlemise tagamist silmas pidades võib komisjon seoses abimäärade ja ülemmäärade kok- kusobivuse kontrollimisega enne 1. jaanuari 1999 teata- tud uute abikavade, ad hoc juhtumite ja olemasolevate abikavade muudatuste puhul kavandatud kombinatsioo- nide korral teha erandeid käesolevast juhendist kuni 31. detsembrini 1999, tingimusel et kõnealuste kombi- natsioonide abimäärade ja ülemmäärade kehtivus lõpeb 31. detsembril 1999 või tingimusel, et alates 1. jaanua- rist 2000 kavandatud kombinatsioonide abimäärad ja ülemmäärad on kooskõlas käesoleva juhendiga. Komisjon vaatab käesoleva juhendi läbi viie aasta jook- sul alates selle jõustumisest. Lisaks võib komisjon igal ajal otsustada seda juhendit muuta, kui see on vajalik konku- rentsipoliitikaga seotud põhjustel või selleks, et võtta arvesse ühenduse muud poliitikat ja rahvusvahelisi kohustusi. 6. 2. 6. 3. 6. 4. (1) Üleminekusätteid ei kohaldata NUTS II tasandi piirkondade osade suhtes, mis on kaotanud artikli 92 lõike 3 punkti a kohase staatuse, kuid mida juhul, kui käesoleva juhendi III lisa punkti 8 teise korri- geerimise rakendamisel saadud täiendava rahvastikutiheduse protsent ei oleks olnud kättesaadav, ei oleks uuelt abikaardilt kustutatud. (2) Eriti raske olukorra tõttu säilitab Põhja-Iirimaa erandliku piirkonna staatuse ja temale kehtestatakse 40 %line ülemmäär. (3) Komisjoni teatise kohta, milles käsitletakse meetodit artikli 92 lõike 3 punktide a ja c kohaldamiseks piirkondliku abi puhul, vt joonealune märkus 2, viies taane. 236 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd I LISA INVESTEERINGUABI NETOEKVIVALENT Komisjon kasutab käesolevat netoekvivalendi arvutamise meetodit teatatud abikavade hindamiseks. Seega ei pea liikmesriigid seda meetodit põhimõtteliselt rakendama ja see avaldatakse käesolevas juhendis selguse huvides. liikmesriikide poolt 1. ÜLDPÕHIMÕTTED taandamises Toetuse netoekvivalendi arvutamine seisneb kõigi ühisnimetajale, olenemata asjaomasest st netomäärale, et võrrelda neid omavahel või eelnevalt kindlaksmääratud ülemmääraga. Eelvõrdlusmeetodi puhul kasutatav arvutusviis ei kajasta alati tegelikku arvestust. investeerimisega seotud abi vormide (1) riigist, Netomäär kujutab endast lõplikku toetussummat, mille puhul loetakse, et äriühing saab selle maksuvabast abi väärtusest seoses toetatava investeeringuga. Selle arvutuse puhul võib arvesse võtta ainult põhikapitalile (maa, hooned, seadmed) tehtud kulutusi, mis kujutavad endast standardbaasi. Kui abikava baasi kuuluvad ka täiendavale määrale tehtavad kulutused, piiratakse viimaseid teatava osaga standardbaasist. Seega tuleb kõigi abikavade kontrollimisel silmas pidada standardbaasis esinevatele kulutustele taandatud määrasid järgmiste näidete kohaselt. (2) Näide 1 — Abikava baas: seadmed — Abikava maksimaalne määr: 30 % Kõik selle abikava puhul abikõlblikud kulutused esinevad standardbaasis, komisjon võtab arvesse ilma lisakaalutlusteta abikava maksimaalset määra ehk 30 %. Kui kõnealuse piirkonna puhul on komisjoni poolt lubatud ülemmäär 30 %, loetakse abikava selles suhtes kokkusobivaks. Näide 2 — Abikava baas: seadmed, hooned + patendid, kuni 20 % eelnevatest kulutustest — Abikava maksimaalne määr: 30 % lubatud kulutused esinevad kas (seadmed, hooned) või abikõlblike Kõik abikava puhul immateriaalsesse varasse (patendid) tehtud kulutuste nimekirjas. Viimati nimetatud kulutused ei tohi ületada 25 % standardbaasist. Neil asjaoludel võtab komisjon arvesse ilma lisakaalutlusteta abikava maksimaalset määra ehk 30 %. Kui kõnealuse piirkonna puhul on komisjoni poolt lubatud ülemmäär 30 %, loetakse abikava selles suhtes kokkusobivaks. standardbaasis (1) Maksuabi võib käsitleda investeerimisega seotud abina, kui see põhineb kõnealusesse piirkonda investeeritud summal. Peale selle võib maksuabi olla seotud investeerimisega juhul, kui kehtestatakse ülemmäär, mida väljendatakse protsendina piirkonda investeeritud summast. Kui maksuabi jaotatakse mitmele aastale, võib teatava aasta lõpu jääksumma üle kanda järgmisesse aastasse ja suurendada seda vastavalt intressi viitemäärale. See abimäärade ümberarvutamise süsteem ei ole kohaldatav põhiteksti punktis 4. 6 osutatud investeeringute puhul immateriaalsesse varasse. (2) 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237 Näide 3 — Abikava baas: hooned, seadmed, maa + varud, kuni 50 % eelnevatest kulutustest — Abikava maksimaalne määr: 30 % Komisjon võtab arvesse standardbaasile taandatud abikava maksimaalset määra, mis on 30 % × 1,5 = 45 %. Kui kõnealuse piirkonna puhul on komisjoni poolt lubatud ülemmäär 30 %, loetakse abikava kokkusobivaks üksnes juhul, kui selle määra on vähendatud järgmiselt: 30 % / 1,5 = 20 %. Näide 4 — Abikava baas: hooned — Abikava maksimaalne määr: 60 % Kui komisjoni poolt lubatud piirkondlik ülemmäär on 30 %, ei ole tagatud, et abi vastab ülemmäärale. Abikavas ettenähtud määr on piirkondlikust ülemmäärast suurem, kuid seda rakendatakse vähendatud alusel. Seetõttu loetakse abikava selles suhtes kokkusobivaks üksnes juhul, kui on lisatud selgesõnaline tingimus rakendatava piirkondliku ülemmäära vastavuse kohta kogu baasiga. Toetuse netoekvivalendi kindlaksmääramine põhineb üksnes maksu ja ajaldatud väärtuse arvutamisel, v. a teatavad abivormid, mille puhul on vaja erikäsitlust. Need arvutused põhinevad abikava elementidel või asjaomase riigi maksuõiguse sätetel ja teatavatel kokkuleppelistel näitajatel. 1. 1. Maksustamine Abimäär arvutatakse maksustamisjärgselt, st pärast sellelt ja eelkõige äriühingu kasumilt makstavate maksude mahaarvamist. Sellel põhineb toetuse netoekvivalendi mõiste, mis tähendab pärast kõigi vajalike maksude tasumist abisaaja poolt saadud abi, kusjuures eeldatakse, et ettevõte toodab kasumit alates esimesest aastast, nii et abi puhul rakendatakse kõrgeimat maksumäära. 1. 2. Diskonteerimine Toetuse netoekvivalendi kindlaksmääramise eri etappidel arvutatakse ajaldatud väärtus. Esiteks, kui abi ja/või investeerimiskulutused on jaotatud teatava ajavahemiku peale, võetakse arvesse abi väljamaksmise ja kulutuste tegemise tegelikku ajastust. Sellest tulenevalt diskonteeritakse investeerimiskulutused ja abi väljamaksed tagasi selle aasta lõppu, millal ettevõte tegi oma esimese kulumikustutuse. Teiseks, ajaldatud väärtus arvutatakse subsideeritud laenude tagasimaksmisest saadud kasu või toetuselt makstavate maksude alusel. juhul kasutatakse komisjoni poolt Sellel kasutamisele diskontomäärana kasutatakse seda ka intressitoetuse arvutamiseks madala intressiga laenude puhul. igale liikmesriigile kindlaksmääratud viite-/diskontomäära. Lisaks 1. 3. Erijuhud Lisaks eespool kirjeldatud maksustamist ja diskonteerimist käsitlevatele arvutustele on teatavate abivormide puhul vaja erikäsitlust. Näiteks hoone rentimiseks antava abi mõõtmiseks diskonteeritakse vahe, mis saadakse, lahutades ettevõtte poolt makstud rendist teoreetilise rendi, mis võrdub hoone väärtuse puhul rakendatud viitemäära ja hoone kõnealuse aasta kulumi summaga. Samalaadset meetodit kasutatakse kapitalirendiks antava abi korral. (1) (1) Tuleks märkida, et kulusid, mis on seotud maa või hoonete ostmisega rentiva äriühingu poolt, võib käsitleda abikõlblikena, kui on tõendatud, et kõnealune abi on vajalik. 238 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd Maa rentimiseks antava abi korral arvutatakse teoreetiline rent viitemäära alusel, millest lahutatakse maa väärtuse suhtes kohaldatav inflatsioonimäär. 2. TOETUSE NETOEKVIVALENT KAPITALITOETUSE VORMIS ANTAVA INVESTEERINGUABI PUHUL 2. 1. Üldine Ettevõttele kapitalitoetuse vormis antav investeeringuabi väljendatakse esiteks protsendina investeeringust, mis väljendab toetuse nominaalset või brutoekvivalenti. Ühtse hindamismeetodi kohaselt on toetuse netoekvivalent pärast äriühingu kasumilt kõigi vajalike maksude tasumist abisaaja poolt saadud kasu. Enamikul juhtudel ei võeta maksu otse toetustelt, vaid maks arvatakse maha amortiseeruvasse varasse tehtud investeeringu väärtusest. See tähendab, et investeerija arvab aastakulumina maha väiksema summa kui juhul, kui ta ei oleks abi saanud. Kuna kulumisummad lahutatakse maksustatavast kasumist, suurendab toetus igal aastal riigi poolt äriühingu kasumist maksuna võetavat osa. Eespool kirjeldatud toetuste puhul rakendatav maksustamisviis, mis seisneb toetuse liitmises kasumile samaaegselt kulumiarvestusega, on enim kasutatav kõikides liikmesriikides, kuid muud maksustamisviisid esinevad üksnes teatavates abikavades. 2. 2. Arvutamisnäited Näide 1: Abilt ei võeta maksu Kõikides liikmesriikides kajastuvad toetused raamatupidamisarvestuses üldiselt tuludena ja need kuuluvad maksustamisele. Toetusi (eriti teatavad uurimis- ja arendustegevuseks ettenähtud abi) võib siiski ka maksust vabastada. Sellel juhul võrdub toetuse netoekvivalent nominaaltoetusega. Näide 2: Investeering on seotud ainult ühe kululiigiga ja toetuselt tasutakse maksud täies ulatuses esimese eelarveaasta lõpus See tähendab, et kogu toetus maksustatakse ettevõtte tulumaksuga alates esimesest aastast. See kohustus ei ületa otstarbe piire, kui on teada, et äriühingud, kes üldiselt registreerivad kahjumi esimesel tegevusaastal, võivad selle üle kanda mitmele eelarveaastale. Toetuse netoekvivalendi arvutamiseks lahutatakse toetusest sellelt makstud maks. Näiteks: investeering: 100 nominaaltoetus: 20 maksumäär 40,0 % Maks toetuselt on 20 × 40 % = 8. Seega on toetuse netoekvivalent: (20 – 8)/100 = 12 % Näide 3: Investeering on seotud ainult ühe kululiigiga ja toetuselt tasutakse maksud lineaarselt viie aasta jooksul Antud juhul tasutakse maksud võrdsetes osades viie aasta jooksul. Seega lisatakse viie aasta jooksul aastakasumile üks viiendik toetusest. Toetuse netoekvivalendi arvutamiseks lahutatakse toetusest ühest viiendikust toetusest igal aastal diskonteeritavad kohaldatava maksukorra kohased maksusummad. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 239 Näiteks: investeering: 100 nominaaltoetus: 20 maksumäär: 40,0 % diskontomäär: 8 % Järgmises tabelis on näidatud, kuidas arvutatakse aastamaksud ja diskonteeritud väärtused: Ajavahemik (1) 1. aasta lõpp (20/5) × 40 % (2) 1,0 Maks toetuselt Diskontotegur Diskonteeritud väärtus 2. aasta lõpp 3. aasta lõpp 4. aasta lõpp 5. aasta lõpp (20/5) × 40 % l/(1 + 0,08)1 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)2 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)3 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)4 Kokku (1) × (2) 1,600 1,481 1,372 1,270 1,176 6,900 Viimase veeru summa kujutab endast diskonteeritud aastamaksude summat. Toetuse netoekvivalendi saamiseks tuleb see summa lahutada nominaaltoetusest. Seega on toetuse netoekvivalent: (20 – 6,9)/100 = 13,1 % Märkus: toetuselt võetavad maksud diskonteeritakse esimese aasta lõpus eeldusel, et see on ettevõtte esimese kulumikustutuse kuupäev. Näide 4: Investeering on seotud kolme liiki kapitalikuludega: maa, hooned ja seadmed, mille puhul maksude tasumise tähtajad on erinevad Need kolm kululiiki moodustavad koos abi standardbaasi. Kulud jaotatakse standardbaasi siseselt, kasutades jaotust, mis on liikmesriigiti erinev, nagu on näidatud järgmises tabelis. Maa Hooned Seadmed Belgia Saksamaa Prantsusmaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Ühendkuningriik Taani Kreeka 5 5 5 5 5 5 10 5 3 40 30 50 30 50 40 20 45 27 55 65 45 65 45 55 70 50 70 240 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd Hispaania Iirimaa Portugal Austria Soome Rootsi Maa Hooned Seadmed 5 5 3 5 1 5 40 50 25 30 19 45 55 45 72 65 80 50 Neid tegureid kasutatakse toetuskavade puhul teoreetiliste toetuse ekvivalentide arvutamiseks. Teisest küljest kasutatakse abi üksikjuhtude puhul standardbaasis kolme kululiigi tegelikule jaotusele vastavat jagamist. Kuna toetuselt makstavate maksude tähtajad erinevad vastavalt kululiikidele, tuleb esimesel etapil jagada toetus abi standardbaasi moodustavate kululiikide vahel proportsionaalselt. Järgnevalt arvutatakse maksusummad iga kululiigi puhul eraldi (arvutused on samalaadsed kui näites 3). Lõpuks lahutatakse toetuse netoekvivalendi saamiseks maksud nominaaltoetusest: Nominaaltoetus, millest lahutatakse: — maks maa jaoks eraldatud abilt, — maks hoonete jaoks eraldatud abilt, — maks seadmete jaoks eraldatud abilt. Näiteks: investeering: 100, millest: — maa: 3, kulumit ei arvestata — hooned: 33, lineaarne kulum 20 aasta jooksul — seadmed: 64, lineaarselt vähenev kulum 5 aasta jooksul nominaaltoetus: 20 maksumäär: 55 % diskontomäär: 8 % Maksu arvutamine maa jaoks eraldatud abilt Maa puhul kulumit üldiselt ei arvestata. Eeldades, et abilt maksude maksmise ja kulumiarvestuse tempo on sama, ei maksustata maa jaoks eraldatud abi ja maaga seotud toetusest ei arvata maha maksu. Maksu arvutamine hoonete jaoks eraldatud abilt Eeldades, et hoonete jaoks eraldatud abilt makstakse makse võrdsetes osades ja kulumiarvestusega samas tempos, st 20 aasta jooksul, on: — hoonete jaoks eraldatud nominaaltoetus: 20 × 33 % = 6,6 — kasumisse kantav toetuse osa igal aastal: 6,6/20 = 0,33 — maks sellelt osalt: 0,33 × 55 % = 0,18 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 241 Summa 0,18 kuulub maksmisele aastakasumilt 20 aasta jooksul seoses hoonete jaoks antava toetusega. Kui maksusummade voog diskonteeritakse esimese aasta lõpus (samalaadne arvutus, kui näites 3 esitatud tabelis), on kogu maks hoonete jaoks antud abilt 1,925. Maksu arvutamine seadmete jaoks eraldatud abilt Oletame, et seadmete jaoks eraldatud abilt makstakse makse kulumiarvestusega samas tempos, st lineaarselt kahanevalt viie aasta jooksul järgmiselt: 40 %, 24 %, 14,4 %, 10,8 % ja 10,8 %. Erinevalt hoonetest on käesoleval juhul maks igal aastal erinev. Seega tuleb maks arvutada aastate kaupa. Seadmete jaoks eraldatud nominaaltoetuse osa on 20 × 64 % = 12,8. Maksude arvutamine: Ajavahemik Maks toetuselt Diskontotegur Diskonteeritud väärtus 1. aasta lõpp 12,8 × 40 % × 55 % (1) (2) 1,0 (1) × (2) 2,816 1,564 0,869 0,604 0,559 6,412 2. aasta lõpp 12,8 × 24 % × 55 % 1/(1 + 0,08)1 3. aasta lõpp 12,8 × 14,4 % × 55 % 1/(1 + 0,08)2 4. aasta lõpp 12,8 × 10,8 % × 55 % 1/(1 + 0,08)3 5. aasta lõpp 12,8 × 10,8 % × 55 % 1/(1 + 0,08)4 Toetuse netoekvivalendi arvutamine: — nominaaltoetus millest lahutatakse: — maks maa jaoks eraldatud abilt — maks hoonete jaoks eraldatud abilt × — maks seadmete jaoks eraldatud abilt TOETUSE NETOEKVIVALENT Märkused: Kokku 20 0 – 1,925 – 6,412 11,6 % 1. Ühises abi hindamise meetodis osutatud toetuse maksustamist reguleeritakse nii asjaomaste liikmesriikide maksuõigusega kui ka kõnealuse abikava erikorraga. 2. Seetõttu on toetuse netoekvivalendi kindlaksmääramiseks vaja täpset teavet: — asjaomase riigi tulumaksumäärade skaala kohta ja — kehtivate kulumi arvestamise reeglite kohta või kõnealuses abikavas ettenähtud erimeetodi kohta, mis võimaldab kanda abi tuludesse. 242 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd 3. TOETUSE NETOEKVIVALENT SUBSIDEERITUD LAENU VORMIS ANTAVA INVESTEERINGUABI PUHUL 3. 1. Üldine Ettevõttele subsideeritud laenu vormis antav investeeringuabi väljendatakse protsendipunktidena, mis kajastavad viiteintressi ja laenuandja poolt määratud intressi vahet. Intressitoetuse ainus eesmärk on intressimaksude vähendamine, kusjuures eeldatakse, et tagasimaksmine toimub samal viisil, olenemata sellest, kas intressimäär on harilik või vähendatud. laenu põhiosa Laenu tagasimaksmisel saadud kasu väljendatakse protsendina investeeringust nagu kapitalitoetuse puhul. Nii saadakse toetuse nominaalekvivalent ehk toetuse brutoekvivalent. See ei kajasta ettevõtte poolt intressitoetusest saadud lõplikku kasu. Kuna intressimaksud arvatakse maksustatavast kasumist maha, põhjustab intressitoetus sellise maksutoetuse osa kaotamist, kuna äriühingu kasumilt riigile makstav osa suureneb. Sellest tulenevalt tuleb toetuse netoekvivalendi saamiseks toetuse brutoekvivalendist lahutada maksustatava kasumi juurdekasvult riigile makstav maks, mis tuleneb intressitoetusest. Nagu toetuse korral, põhineb ka subsideeritud laenu toetuse netoekvivalent kas abikavast või kõnealuse riigi maksuõigusest ning samuti kokkuleppelistest teguritest pärinevatel elementidel. Toetuse netoekvivalendi arvutamiseks subsideeritud laenu vormis antava investeeringuabi puhul on vaja järgmisi elemente: — laenu tähtaeg, — ajapikendus, st esialgne ajavahemik, millal ei ole vaja teha tagasimakseid ja intresse makstakse kogu põhisummalt, — intressitoetus protsendipunktides, — intressitoetuse tähtaeg, mis ei pea tingimata ühte langema laenu tähtajaga, — laenusumma protsentides või osana investeeringust, — viite-/diskontomäär, — maksumäär. On vaja teada ka laenu tagasimaksetingimusi. Enamikul juhtudel makstakse laen tagasi võrdsetes osades lineaarselt, toimub tagasimaksmine ühesuuruste intresse makstakse jooksvalt võlgnevuselt. Mõnel kusjuures aastamaksetena, mida võetakse arvesse toetuse netoekvivalendi arvutamisel. juhul 3. 2. Arvutamisnäited Näide 1 1. Näitajad — laenu tähtaeg kümme aastat, tagasimaksmine lineaarne, ajapikenduseta, — intressitoetus on laenu tähtaja jooksul kolm protsendipunkti, — laenuga kaetakse 40 % investeeringust, — viite-/diskontomäär on 8 %, — maksumäär on 35 %. 2. Toetuse ühikelemendi arvutamine Toetuse ühikelement on toetuse nominaalekvivalent 100 % investeeringust katva laenu ühepunktilise intressitoetuse puhul, võttes arvesse näitajatena kasutatavaid abi karakteristikuid. See arvutatakse järgmiselt: 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 243 Aasta lõpp (nr) Laen: jooksev võlgnevus 1-punktiline intressitoetus Saadud kasu Diskontotegur Diskonteeritud väärtus (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 (2) 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % (1) × (2) (3) (1) × (2) × (3) 1 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(l + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 Toetuse ühikelement: 0,926 0,772 0,635 0,515 0,408 0,315 0,233 0,162 0,100 0,046 4,112 (*) Diskonteeritakse alates esimese aasta algusest. 3. Toetuse netoekvivalendi arvutamine Toetuse netoekvivalendi saamiseks korrutatakse toetuse ühikelement abi karakteristikutega (kolmepunktiline intressitoetus, osa investeeringust (40 %), maksuvaba osa abist: (1–35 %)): Toetuse netoekvivalent = 4,112 × 3 × 40 % × (1–35 %) = 3,21 %. Näide 2 1. Näitajad Näitajad on samad kui näites 1, kuid tagasimaksmise ajapikendus on kaks aastat. See tähendab, et esimese kahe aasta jooksul ei tehta laenu põhisumma tagasimakseid. Sellest tulenevalt makstakse kümneaastane laen tagasi kaheksas võrdses osas alates kolmandast kuni kümnenda aastani. Intresse makstakse jooksvalt võlgnevuselt kümne aasta jooksul. 2. Toetuse ühikelemendi arvutamine Aasta lõpp (nr) Laen: jooksev võlgnevus 1-punktiline intressitoetus Saadud kasu Diskontotegur Diskonteeritud väärtus (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 100 100 87,5 75,0 62,5 50 37,5 25,0 12,5 (2) 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % (*) Diskonteeritakse alates esimese aasta algusest. (1) × (2) (3) (1) × (2) × (3) 1 1 1 0,875 0,750 0,625 0,500 0,375 0,250 0,125 1/(1 + 0,08)1 1/(l + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(l + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 0,926 0,857 0,794 0,643 0,510 0,394 0,292 0,203 0,125 0,058 Toetuse ühikelement 4,802 % 244 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd 3. Toetuse netoekvivalendi arvutamine Nagu näites 1, korrutatakse ka käesoleval juhul toetuse ühikelement intressitoetuse punktidega, laenuga kaetud kuluosaga ja maksuvaba osaga: Toetuse netoekvivalent = 4,802 × 3 × 40 % × (1–35 %) = 3,75 % Märkus: sellest nähtub, et kui muud näitajad on samad, suurendab laenu põhisumma tagasimaksmise ajapikendus toetuse netoekvivalenti. Ajapikendus suurendab iga aasta laenujääki, järelikult ka intressitoetusega seostatavat kasu ning selle tulemusena toetuse ühikelementi. Näide 3 1. Näitajad Näitajad on samad kui näites 2, kuid laen makstakse tagasi iga-aastaste ühesuuruste osamaksetena. Sellisel juhul erineb arvutamise meetod põhjalikult kahes eelmises näites kasutatud meetodist: esiteks arvutatakse iga-aastased “harilikud” (intressitoetuseta) osamaksed, seejärel intressitoetusega osamaksed; toetuse ekvivalendi saamiseks leitakse nende kahe rea vahe iga aasta puhul ja tulemused diskonteeritakse. 2. Toetuse ekvivalendi arvutamine Ühesuurused aastamaksed, väljendatuna protsendina laenust, arvutatakse järgmiselt: A = i/(1–r n), kus r = 1/(1 + i) i on intressimäär ja n on aastate arv, mille kohta osamaksed on arvutatud. Järgmised arvutused põhinevad 100 ühiku suurusel laenul: Aasta Harilik osamaks Aastamaks intres- sitoetusega laenu korral Saadud kasu Diskontotegur Diskonteeritud väärtus (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 8 8 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 (2) 5 5 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 (*) Diskonteeritakse alates esimese aasta algusest. (3) 3 3 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 (4) (3) × (4) 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 2,778 2,572 1,532 1,418 1,313 1,216 1,126 1,042 0,965 0,894 Toetuse ekvivalent: 14,85 % 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 245 3. Toetuse netoekvivalendi arvutamine Toetuse netoekvivalendi arvutamiseks korrutatakse toetuse ekvivalent laenuosaga ja seejärel lahutatakse maksuna sissenõutud osa: Toetuse netoekvivalent = 14,85 × 40 % × (1–35 %) = 3,86 % Märkus: ilma tagasimaksmise ajapikenduseta oleks samal viisil arvutatud toetuse netoekvivalent 3,41 %. 3. 3. Toetuse netoekvivalendi arvutamise valemid subsideeritud laenu puhul Eespool kirjeldatud meetodid, mida saab kergesti esitada tabelina, võimaldavad arvutada toetuse netoekvivalenti madala intressiga laenude puhul vastavalt kõnealuse olukorra karakteristikutele. Tavajuhtudel võib toetuse netoekvivalenti arvutada otse järgmiste valemite abil. 1. Mõisted — i on intressi viitemäär tagasimakseintervalli kohta ja r = 1/(1 + i) — i′ on subsideeritud intressimäär tagasimakseintervalli kohta ja r′ = 1/(1 + i) — P on laenu tähtaeg (väljendatakse tagasimakseintervallide arvuna) — Q on laenuga kaetud investeeringu osa — T on maksumäär — F on laenu põhisumma tagasimaksmise ajapikenduse tähtaeg (väljendatakse tagasimakseintervallide arvuna): ajapikenduse kestel makstakse ainult subsideeritud määraga laenuintressi. (F = 0, kui ajapikendust ei ole. ) 2. Tagasimaksmine on lineaarne Toetuse netoekvivalent = (1 – T) Q(1 – i′ i)(1 + 3. Tagasimaksmine toimub ühesuuruste aastamaksetena P r F – r i × (P – F)) Toetuse netoekvivalent = (1 – T) Q(1 –(i′ i) ×(1 – r F F r + P – r P–F)) 1 – r′ 246 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd II LISA ABI, MIS ON ETTE NÄHTUD TÄIENDAVATE VEOKULUDE HÜVITAMISEKS PIIRKONDADES, MILLE SUHTES VÕIB KOHALDADA ARTIKLI 92 LÕIKE 3 PUNKTIS C SÄTESTATUD ERANDIT RAHVASTIKUTIHEDUSE KRITEERIUMI ALUSEL Täidetavad tingimused — abi võib kasutada üksnes täiendavate veokulude hüvitamiseks. Asjaomased liikmesriigid peavad tõendama, et abi on vajalik objektiivsetel põhjustel. Tuleb vältida liigse hüvitise maksmist. Tuleb arvesse võtta ka muid transpordi toetamise kavasid, — abi võib anda üksnes seoses lisakuludega, mis on põhjustatud kaupade liikumisest asjaomase riigi piires. See abi ei tohi mingil juhul olla ekspordiabi, — abi summat peab saama eelnevalt erapooletult kindlaks määrata “abi ühe kilomeetri kohta” alusel või “abi ühe kilomeetri kohta” ja “abi ühe massiühiku kohta” suhte alusel ning nende kohta tuleb muu hulgas koostada kõnealusel suhtel põhinev aastaaruanne, — täiendavate veokulude hinnang peab põhinema kõige säästvamal veoliigil ja lühimal teel tootmis- või töötlemiskohast turustamiskohani, — abi võib anda ainult neile äriühingutele, mis asuvad uue rahvastikutiheduse kriteeriumi alusel piirkondliku abi saamiseks kõlblikes piirkondades. Need piirkonnad koosnevad peamiselt NUTS III tasandi geograafilistest piirkondadest, mille rahvastikutihedus on alla 12,5 inimese ühe ruutkilomeetri kohta. Piirkondade valikul on lubatud siiski teatav paindlikkus vastavalt järgmistele piirangutele: — paindlikkus piirkondade valikul ei tähenda transpordile antava abiga hõlmatud elanike arvu suurendamist, — paindlikuks käsitlemiseks kõlblike NUTS III tasandi piirkondade rahvastikutihedus peab olema alla 12,5 elaniku ühe ruutkilomeetri kohta, — nad peavad külgnema NUTS III tasandi piirkondadega, mis vastavad väikese rahvastikutiheduse kriteeriumile, — nende rahvaarv peab olema väike võrreldes transpordile antava abiga hõlmatud elanike koguarvuga, — abi ei tohi anda seoses selliste ettevõtete toodete veo või ülekandega, millel ei ole alternatiivset asukohta (nt kaevandused, hüdroelektrijaamad jne), — transpordile ettenähtud abist, mida antakse äriühingutele tööstusharudes, mida komisjon peab tundlikeks (mootorsõidukid, sünteeskiud, laevaehitus, terasetööstus), tuleb alati eelnevalt teatada ja selle suhtes tuleb kohaldada vastava tööstusharu kehtivat juhendit. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 247 III LISA ARTIKLI 92 LÕIKE 3 PUNKTIS C SÄTESTATUD ERANDIGA HÕLMATUD ELANIKE ARVU ÜLEMMÄÄRA KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETOD 1. Komisjon määrab esiteks kindlaks ühenduses piirkondliku abiga hõlmatud elanike üldarvu ülemmäära. Sellega kehtestatakse maksimaalne ühenduse rahvastiku protsent, mis on lubatud kõigile artikli 92 lõikes 3 sätestatud erandite alusel abikõlblikele piirkondadele kokku. 2. Artikli 92 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel piirkondliku abi saamiseks kõlblikud piirkonnad ja abiga hõlmatud elanike üldarvu ülemmäär ühenduse tasandil määratakse kindlaks riikideväliselt ja automaatselt, rakendades kriteeriumit, mille alusel ostujõu standardites väljendatud SKT ühe elaniku kohta on kuni 75 %. Seetõttu kehtestatakse elanike üldarvu ülemmäära käsitleva komisjoni otsusega samaaegselt ka artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel antava abiga hõlmatud elanike arvu ülemmäär ühenduse tasandil. Artikli 92 lõike 3 punkti c kohase elanike üldarvu ülemmäära saamiseks tuleb kogu ülemmäärast lahutada artikli 92 lõike 3 punktis a ettenähtud erandi alusel abikõlblike piirkondade elanike arv. 3. Artikli 92 lõike 3 punkti c kohase ühenduse elanike üldarvu ülemmäära jagamiseks liikmesriikide vahel kasutatakse jagamisalust (vt I jagu), mis võimaldab arvestada piirkondlikke erinevusi siseriiklikul ja ühenduse tasandil. Seejärel korrigeeritakse saadud tulemusi, arvestades ka teatavaid muid aspekte (vt II jagu). 1. JAGAMISALUS 4. Artikli 92 lõike 3 punkti c kohase ühenduse elanike üldarvu ülemmäära jagamisalus arvutatakse nende piirkondade elanike arvust alusel, mille olukord erineb siseriiklikul tasandil kõige vähem SKT/ostujõu standard elaniku kohta ja/või tööpuuduse tähenduses, mis on määratletud teatavate läviväärtuste (vt punkt 5) suhtes. Kasutatakse NUTS III tasandi geograafilisi üksusi. Iga NUTS III piirkonna puhul arvutatakse kolme aasta keskmine SKT/ostujõu standard ühe elaniku kohta ja tööpuuduse indeks, mida võrreldakse siseriikliku keskmisega. SKT/ostujõu standardi (ühe elaniku kohta) ja tööpuuduse näitajad saadakse Eurostatist. 5. Eespool nimetatud läviväärtused arvutatakse mõlema kriteeriumi (SKT/ostujõu standard ühe elaniku kohta ja tööpuudus) ning iga asjaomase liikmesriigi puhul. Arvutused tehakse kahes etapis. Esimesel etapil määratakse kindlaks kõikidele liikmesriikidele ühine baasläviväärtus, mis on 85 SKT puhul ühe elaniku kohta ja 115 tööpuuduse taseme puhul. Teisel etapil korrigeeritakse baasläviväärtusi, arvestades iga liikmesriigi olukorda, võrreldes ühenduse keskmisega. Kasutatakse järgmist valemit: Läviväärtus = 1 2 ×(baasläviväärtus + baasläviväärtus × 100 Euroopa indeks ) kus Euroopa indeks väljendab asjaomase liikmesriigi positsiooni tööpuuduse ja SKT/ostujõu standardi (ühe elaniku kohta) järgi väljendatuna protsentides ühenduse keskmisest. Euroopa indeks arvutatakse sama kolme aasta keskmisena nagu piirkondlikud indeksid. Seega, mida soodsam on liikmesriigi olukord töötuse või elatustaseme seisukohalt, seda tugevama selektiivse mõjuga on lävi, mida kasutatakse artikli 92 lõike 3 punkti c kohase ühenduse elanike üldarvu ülemmäära jagamisel, ja vastupidi. Selleks et tööpuuduse kriteerium ei oleks ülemäära range, kehtestatakse vastava läviväärtuse ülemmääraks 150. See soodustab piirkondliku abi andmist liikmesriikides, kus siseriikliku töötuse erinevused on märgatavad, kuid kelle olukord ei ole nii ebasoodne ühenduse tasandil. Kuna SKT/ostujõu standardi läviväärtuse puhul ühe elaniku kohta on liikmesriikidevahelised erinevused väikesed, ei peeta miinimumtaseme kehtestamist sel juhul vajalikuks. 248 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd 6. Seejärel võrreldakse piirkondlikke indekseid eespool nimetatud läviväärtustega, mis võimaldab kindlaks teha, kas asjaomase piirkonna puhul ilmnev piirkondlik erinevus on piisav selleks, et seda jagamisaluse arvutamisel arvesse võtta. Kui on tegemist piirkondadega, mis ei ole kõlblikud artikli 92 lõike 3 punktis a sätestatud erandi kohase abi saamiseks, kuid mille puhul ilmneb piisav piirkondlik erinevus, võrreldes vähemalt ühega eespool nimetatud kahest lävest, liidetakse iga liikmesriigi puhul kõigi selliste piirkondade elanikkond kokku. Artikli 92 lõike 3 punkti c kohase ühenduse elanike üldarvu ülemmäära jagamisalus määratletakse iga liikmesriigi osana ühenduse elanike vastavast üldarvust. 7. Kui eespool nimetatud korrektiividest ei tulene teisiti, arvutatakse iga liikmesriigi artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandi kohase elanike arvu ülemmäär otseselt jagamisaluse abil ehk korrutades artikli 92 lõike 3 punkti c kohase ühenduse elanike üldarvu ülemmäär asjaomase liikmesriigi osaga saadud kogusummast. 2. KORRIGEERIMINE 8. Saadud tulemusi korrigeeritakse vajaduse korral, et: — tagada iga liikmesriigi puhul, et artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel abi saanud elanike arv moodustab vähemalt 15 % ja ei ületa 50 % elanikkonnast, kes ei ole hõlmatud artikli 93 lõike 3 punkti a kohase erandiga, — saavutada iga liikmesriigi puhul piisav tase selleks, et hõlmata kõiki artikli 92 lõike 3 punkti a kohase staatuse kaotanud ja väikese rahvastikutihedusega piirkondi, — piirata liikmesriikide hõlmatud elanike koguarv 25 %ga eelnevalt hõlmatud elanikkonnast. 9. Nende liikmesriikide kohta saadud tulemusi, mida eespool nimetatud korrektiivid otseselt ei puuduta, korrigeeritakse proportsionaalselt nii, et individuaalsete ülemmäärade summa võrduks ühendusele kehtestatud artikli 92 lõike 3 punkti c kohase ülemmääraga


title: Kommissionens förordning (EG) nr 545/98 av den 10 mars 1998 om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan

eurovoc_concepts:
EU production
common price policy
floriculture
import price
producer price
third country

formats: pdf print

text: L 72/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 3. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 545/98 av den 10 mars 1998 om fastst(cid:132)llande av gemenskapens producent- och importpriser f(cid:148)r nejlikor och rosor f(cid:148)r till(cid:132)mpning av importordningen f(cid:148)r vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt V(cid:132)stbanken och Gazaremsan EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastst(cid:132)llande av villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mpning av f(cid:148)rm(cid:134)nstullar p(cid:134) import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt i V(cid:132)stbanken och Gazaremsan (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1300/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 5. 2 a i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt artikel 2. 2 och artikel 3 i ovan n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning import- och (EEG) nr 4088/87 skall gemenskapens producentpriser fastst(cid:132)llas var fjortonde dag f(cid:148)r storblom- miga nejlikor (standard), elegancenejlikor (spray), stor- blommiga rosor och sm(cid:134)blommiga rosor och de skall till(cid:132)mpas tv(cid:134) veckor i taget. Enligt artikel 1b i kommissio- nens f(cid:148)rordning (EEG) nr 700/88 av den 17 mars 1988 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r systemet f(cid:148)r import till vissa blomsterprodukter med ursprung i Cypern, Israel och Jordanien samt i V(cid:132)st- gemenskapen av banken och Gazaremsan (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2062/97 (4) skall dessa priser f(cid:148)r tv(cid:134)veckors- perioder fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av viktade uppgifter som l(cid:132)mnas av medlemsstaterna. Det (cid:132)r viktigt att dessa fast- st(cid:132)lls utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l f(cid:148)r att till(cid:132)mpliga tullar skall kunna fastst(cid:132)llas. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att f(cid:148)reskriva att denna f(cid:148)rordning omedelbart tr(cid:132)der i kraft. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De producent- och importpriser i gemenskapen f(cid:148)r stor- blommiga nejlikor (spray), storblommiga rosor och sm(cid:134)blommiga rosor som avses i artikel 1b i f(cid:148)rordning (EEG) nr 700/88 f(cid:148)r en tv(cid:134)veckors- period fastst(cid:132)lls i bilagan. (standard), elegancenejlikor Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 11 mars 1998. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n den 11 till den 24 mars 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 10 mars 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EGT L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EGT L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (4) EGT L 289, 22. 10. 1997, s. 1. 11. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 72/7 BILAGA Period: 11–24 mars 1998 (i ecu per 100 enheter) Gemenskapens producentpris Storblommiga nejlikor (standard) Elegancenejlikor (spray) Storblommiga rosor Sm(cid:134)blommiga rosor 17,01 11,18 58,27 20,15 Gemenskapens importpris Storblommiga nejlikor (standard) Elegancenejlikor (spray) Storblommiga rosor Sm(cid:134)blommiga rosor Israel Marocko Cypern Jordanien V(cid:132)stbanken och Gazaremsan 24,63 19,88 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 12,89 15,73 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 19,41 20,51 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 546/98 av den 10 mars 1998 om inrättande för år 1998 av tillämpningsföreskrifter för importsystemet för vissa produkter inom nötköttssektorn som föreskrivs i rådets beslut 97/831/EG

eurovoc_concepts:
North Macedonia
beef
cattle
import policy
originating product
tariff quota

formats: html pdf print

text: L 72/8 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 3. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 546/98 av den 10 mars 1998 om inr(cid:132)ttande f(cid:148)r (cid:134)r 1998 av till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r importsystemet f(cid:148)r vissa produkter inom n(cid:148)tk(cid:148)ttssektorn som f(cid:148)reskrivs i r(cid:134)dets beslut 97/831/EG EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, Artikel 1 med beaktande av r(cid:134)dets beslut 97/831/EG av den 27 november 1997 om ing(cid:134)ende av samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och f(cid:148)re detta jugoslaviska repu- bliken Makedonien (1), (cid:148)ppnas januari–31 1. H(cid:132)rmed december 1998 en tullkvot om 1 650 ton slaktvikt f(cid:148)r vissa produkter inom n(cid:148)ttk(cid:148)ttssektorn med ursprung i f(cid:148)re detta jugoslaviska republiken Makedonien. perioden 1 f(cid:148)r Tullkvoten har l(cid:148)pnummer 09. 4505. med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 77/98 av den 9 januari 1998 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och F(cid:148)re detta jugoslaviska republiken Makedonien (2), s(cid:132)rskilt artikel 1 i detta och 2. Inom ramen f(cid:148)r den tullkvot som avses i punkt 1 f(cid:134)r import ske av vissa levande djur och vissa typer av k(cid:148)tt som omfattas av f(cid:148)ljande KN-nummer och som anges i bilaga E till beslut 97/831/EG: — ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex med beaktande av f(cid:148)ljande: I artikel 15. 2 i det samarbetsavtal som bifogas beslut 97/ 831/EG f(cid:148)reskrivs f(cid:148)r (cid:134)r 1998 en tullkvot p(cid:134) 1 650 ton slaktvikt f(cid:148)r de produkter som anges i bilaga E till samar- betsavtalet. Till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas f(cid:148)r denna tullkvot. F(cid:148)r att till(cid:134)ta en flexibel f(cid:148)rvaltning av denna tullkvot b(cid:148)r ett ans(cid:148)kningssystem f(cid:148)r importr(cid:132)ttigheter f(cid:148)reskrivas. P(cid:134) grundval av dessa r(cid:132)ttigheter kan akt(cid:148)rerna ans(cid:148)ka om importlicenser f(cid:148)r hela (cid:134)r 1998 enligt kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 3719/88 av den 16 november 1988 om gemensamma till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r systemet med import- och exportlicenser och f(cid:148)rutfastst(cid:132)llelseli- censer f(cid:148)r jordbruksprodukter (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1404/97 (4) och genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r ordningen med import- och exportlicenser inom n(cid:148)tk(cid:148)ttssektorn och om upph(cid:132)vande av f(cid:148)rordning (EEG) nr 2377/80 (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 260/98 (6), med vissa undantag. F(cid:148)r en god kontroll av produkters ursprung skall kunna uppr(cid:132)tth(cid:134)llas b(cid:148)r uppvisande kr(cid:132)vas av antingen ett varu- certifikat EUR. 1 eller en fakturadeklaration enligt best(cid:132)m- melserna i protokoll nr 2 till samarbetsavtalet. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt. (1) EGT L 348, 18. 12. 1997, s. 1. (2) EGT L 8, 14. 1. 1998, s. 1. (3) EGT L 331, 2. 12. 1988, s. 1. (4) EGT L 194, 23. 7. 1997, s. 5. (5) EGT L 143, 27. 6. 1995, s. 35. (6) EGT L 25, 31. 1. 1998, s. 42. 0102 90 79, — ex 0201 10 00 — ex 0201 20 20, — ex 0201 20 30, — ex 0201 20 50. Vid avr(cid:132)kning mot ovann(cid:132)mnda kvot skall 100 kg 3. anses motsvara 50 kg slaktvikt. F(cid:148)r produkter inom ramen f(cid:148)r som importeras 4. denna tullkvot skall v(cid:132)rdetullen och de s(cid:132)rskilda tullav- gifter i Gemensamma tulltaxan (GTT) som fastst(cid:132)lls minskas med 80 %. Artikel 2 F(cid:148)r att f(cid:134) ta del av det importsystem som avses i artikel 1 kr(cid:132)vs att den som ans(cid:148)kar om importr(cid:132)ttigheter (cid:132)r en fysisk eller juridisk person som vid ans(cid:148)kningstillf(cid:132)llet p(cid:134) ett f(cid:148)r myndigheterna i den ber(cid:148)rda medlemsstaten tillfredsst(cid:132)llande s(cid:132)tt kan bevisa att han under den senaste tolvm(cid:134)nadersperioden minst en g(cid:134)ng har bedrivit handel med n(cid:148)tk(cid:148)tt med tredje land. Den s(cid:148)kande skall vara inf(cid:148)rd i ett nationellt momsregister. Artikel 3 1. En ans(cid:148)kan om importr(cid:132)ttigheter f(cid:134)r endast inges i den medlemsstat d(cid:132)r den s(cid:148)kande (cid:132)r registrerad enligt artikel 2. 2. En ans(cid:148)kan om importr(cid:132)ttigheter skall avse en kvan- titet p(cid:134) minst 15 ton slaktvikt men inte (cid:148)verskrida den totala kvantiteten f(cid:148)r tullkvoten. 11. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 72/9 En ans(cid:148)kan om importr(cid:132)ttigheter f(cid:134)r inges endast 3. till och med den 13 mars 1998. 4. En s(cid:148)kande f(cid:134)r endast l(cid:132)mna in en ans(cid:148)kan. Om samma s(cid:148)kande l(cid:132)mnar in fler (cid:132)n en ans(cid:148)kan skall ingen av dessa ans(cid:148)knignar behandlas. 5. Medlemsstaterna skall senast den 20 mars 1998 meddela kommissionen de ans(cid:148)kningar som har l(cid:132)mnats in. Detta meddelande skall omfatta en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver de s(cid:148)kande och de kvantiteter ans(cid:148)kningar g(cid:132)ller. Alla meddelanden, (cid:132)ven om att ingen ans(cid:148)kan har l(cid:132)mnats in, skall skickas per telex eller fax, och om ans(cid:148)k- ningar har l(cid:132)mnats in skall f(cid:148)rlagan i bilaga till denna f(cid:148)rordning anv(cid:132)ndas. Artikel 4 Kommissionen skall besluta om i vilken utstr(cid:132)ckning ans(cid:148)kningarna skall beviljas. Om de kvantiteter f(cid:148)r vilka ans(cid:148)kningar har l(cid:132)mnats in (cid:148)verstiger de tillg(cid:132)ngliga kvantiteterna skall kommissionen fastst(cid:132)lla en enhetlig procentuell minskning av de ans(cid:148)kta kvantiteterna. Artikel 5 Vid import av tilldelade kvantiteter skall en eller 1. flera importlicenser l(cid:132)ggas fram. Best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rordningarna (EEG) nr 3719/88 och (EG) nr 1445/95 skall till(cid:132)mpas utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av denna f(cid:148)rordning. En ans(cid:148)kan om importlicens f(cid:134)r endast l(cid:132)mnas in i 2. den medlemsstat d(cid:132)r akt(cid:148)ren har ans(cid:148)kt om importr(cid:132)ttig- heter. Ans(cid:148)kan om importlicens och sj(cid:132)lva licensen skall 3. inneh(cid:134)lla f(cid:148)ljande uppgifter: a) I f(cid:132)lt 8, namnet: F(cid:148)re detta jugoslaviska republiken att skyldighet Licensen inneb(cid:132)r Makedonien. importera fr(cid:134)n detta land. b) I f(cid:132)lt 20, l(cid:148)pnumret 09. 4505 och minst en av f(cid:148)ljande uppgifter: — Reglamento (CE) no 546/98 — Forordning (EF) nr. 546/98 — Verordnung (EG) Nr. 546/98 — Jamomisl ˜or (EJ) aqih. 546/98 — Regulation (EC) No 546/98 — R(cid:138)glement (CE) no 546/98 — Regolamento (CE) n. 546/98 — Verordening (EG) nr. 546/98 — Regulamento (CE) nº 546/98 — Asetus (EY) N:o 546/98 — F(cid:148)rordning (EG) nr 546/98 4. Trots artikel 8. 4 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3719/88 skall hela den tullsats enligt den gemensamma tulltaxan som till(cid:132)mpas dagen f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning l(cid:132)ggas p(cid:134) alla kvantiteter som (cid:148)verskrider dem som anges i import- licensen. 5. Trots artikel 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1445/95 skall de importlicenser som har utf(cid:132)rdats enligt denna f(cid:148)rordning vara giltiga till och med den 31 december 1998. 6. De utf(cid:132)rdade licenserna skall vara giltiga i hela gemenskapen. Artikel 6 Produkterna skall omfattas av de tullar som avses i artikel 1 mot uppvisande av antingen ett varucertificat EUR. 1, utf(cid:132)rdat i det exporterande landet enligt best(cid:132)mmelserna i protokoll nr 2 som bifogas samarbetsavtalet, eller en fakturadeklaration uppr(cid:132)ttad av export(cid:148)ren enligt best(cid:132)m- melserna i n(cid:132)mnda protokoll. Artikel 7 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 10 mars 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen L 72/10 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 3. 98 BILAGA Telefax: (32 2) 296 60 27 Till(cid:132)mpning av i f(cid:148)rordning (EG) nr 546/98 L(cid:148)pnummer: 09. 4505 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION GD VI/D/2 — N(cid:153)TK(cid:153)TTSSEKTORN ANS(cid:153)KAN OM IMPORTR(cid:142)TTIGHETER Datum:. Period:. Medlemsstat:. S(cid:148)kandens nummer (1) S(cid:148)kande (namn och adress) Kvantitet (antal djur) Totalt Medlemsstat:. Telefax:. Telefon:. (1) L(cid:148)pande numrering


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 679/98 dell'on. Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ alla Commissione. Condizioni di promozione degli "Ingenieros técnicos" spagnoli comparate con quelle di altri casi

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
diploma
engineer
equal treatment
equivalence of diplomas
recognition of studies
recruitment

text: 19. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 354/15 (98/C 354/35) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0677/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Per quale motivo la Commissione ha inserito il requisito del possesso di un titolo «superiore» nella versione spagnola del bando relativo ai concorsi generali COM/A/720 e COM/A/721 (GU C 52 A del 28. 2. 1991), mentre tale requisito non compare nelle altre versioni linguistiche del bando citato? (98/C 354/36) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0678/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Quali ragioni inducono la Commissione a chiedere al Sig. Vicente Alonso Morales, «Ingeniero te·cnico» spagnolo candidato al concorso generale COM/A/1047 (GU C 145 A del 13. 5. 1997), di soddisfare un requisito che non figura nel testo del bando, ovvero il possesso di un diploma di studi di lunga durata (laurea o equivalente)? (98/C 354/37) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0679/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Per quale motivo la Commissione ha inserito il requisito del possesso di un titolo «universitario» nella versione spagnola del bando relativo al concorso generale COM/A/1047 (GU C 145 A del 13. 5. 1997), mentre tale requisito non compare nella versione tedesca del bando citato? (98/C 354/38) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0724/98 di In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Accesso degli ingegneri tecnici spagnoli alla categoria A/LA della funzione pubblica europea Risponde al vero che la Commissione accoglie o ha accolto le candidature dei titolari di un «Fachhochschul- diplom» nei concorsi generali per l(cid:146)assunzione di funzionari pubblici europei della categoria A/LA? Qual e‘, secondo la Commissione, il titolo piu‘ elevato in Germania, il «Fachhochschuldiplom» o il diploma universitario «Hochschuldiplom»? Ritiene la Commissione che il «Fachhochschuldiplom» garantisca una qualifica superiore a quella del titolo spagnolo di ingegnere tecnico? In caso affermativo, perche·? Per quale motivo la Commissione sostiene che il diploma spagnolo di ingegnere tecnico si trova in una situazione simile a quello del diploma conseguito in una «Fachhochschule», quando questo ultimo diploma e‘ ammesso nella maggior parte dei concorsi generali per la categoria A/LA? (98/C 354/39) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0725/98 di In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Accesso degli ingegneri tecnici spagnoli alla categoria A/LA della funzione pubblica europea Per quale motivo la Commissione ha inserito il requisito del possesso di un diploma «universitario» nella versione spagnola del bando relativo al concorso COM/A/1047 (Gazzetta Ufficiale C 145 A, del 13. 5. 97), mentre lo stesso non compare nella versione tedesca del bando citato?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 545/98 af 10. marts 1998 om fastsættelse af Fællesskabets produktions- og importpriser for nelliker og roser ved anvendelse af importordningen for visse af blomsterdyrkningens produkter med oprindelse i Cypern, Israel, Jordan og Marokko samt på Vestbredden og i Gazastriben

text: L 72/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 3. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 545/98 af 10. marts 1998 om fastsættelse af Fællesskabets produktions- og importpriser for nelliker og roser ved anvendelse af importordningen for visse af blomsterdyrkningens produkter med oprindelse i Cypern, Israel, Jordan og Marokko samt p(cid:134) Vest- bredden og i Gazastriben KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 4088/87 af 21. december 1987 om betingelserne for anvendelse af præferencetold ved indførsel af visse af blomsterdyrknin- gens produkter med oprindelse i Cypern, Israel, Jordan og Marokko samt p(cid:134) Vestbredden og i Gazastriben (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1300/97 (2), særlig artikel 5, stk. 2, litra a), og ud fra følgende betragtninger: Efter artikel 2, stk. 2, og artikel 3 i forordning (EØF) nr. 4088/87 fastsættes Fællesskabets produktions- og import- priser hver anden uge for enkelt- (standard) og mange- blomstrede (spray) nelliker og stor- og sm(cid:134)blomstrede roser, og de anvendes i perioder p(cid:134) to uger; efter artikel 1b i Kommissionens forordning (EØF) nr. 700/88 af 17. marts 1988 om visse gennemførelsesbestemmelser for ordningen for indførsel til Fællesskabet af visse af blom- sterdyrkningens produkter med oprindelse i Cypern, Israel, Jordan og Marokko samt p(cid:134) Vestbredden og i Gazastriben (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2062/97 (4), fastsættes disse priser for perioder af to uger p(cid:134) grundlag af vejede oplysninger, som medlemsstaterne meddeler; det er vigtigt, at disse straks fastsættes, s(cid:134) at den told, der skal anvendes, kan beregnes; denne forordning bør derfor straks træde i kraft (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Fællesskabets produktions- og importpriser for enkelt- (standard) og mangeblomstrede (spray) nelliker og stor- og sm(cid:134)blomstrede roser, jf. artikel 1b i forordning (EØF) nr. 700/88, fastsættes for en periode p(cid:134) to uger som angivet i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 11. marts 1998. Den anvendes fra den 11. til den 24. marts 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 10. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 382 af 31. 12. 1987, s. 22. (2) EFT L 177 af 5. 7. 1997, s. 1. (3) EFT L 72 af 18. 3. 1988, s. 16. (4) EFT L 289 af 22. 10. 1997, s. 1. 11. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 72/7 BILAG Periode: 11. - 24. marts 1998 (ECU pr. 100 stk. ) Fællesskabets produktionspris Enkeltblomstrede nelliker (standard) Mangeblomstrede nelliker (spray) Storblomstrede roser Sm(cid:134)blomstrede roser 17,01 11,18 58,27 20,15 Fællesskabets importpris Enkeltblomstrede nelliker (standard) Mangeblomstrede nelliker (spray) Storblomstrede roser Sm(cid:134)blomstrede roser Israel Marokko Cypern Jordan Vestbredden og Gazastriben 24,63 19,88 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 12,89 15,73 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 19,41 20,51 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 650/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Φυλάκιση Κούρδου ηγέτη στην Τουρκία

eurovoc_concepts:
EU aid
EU relations
Kurdistan question
Türkiye
democratisation
human rights
political prisoner
rule of law

text: C 310/112 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 (98/C 310/148) GRAPTH ERVTHSH E-0650/98 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Fyla·kish Koy·rdoy hge·th sthn Toyrki·a O Xamnti· Toyranli·, Pro·edrow toy Dhmokratikoy· Ko·mmatow toy B. Koyrdista· n (RDK), synelh·fuh apo· tiw toyrkike·w arxe·w stiw 13 Ianoyari·oy kai fylaki·suhke sthn `gkyra. O k. Toyranli· antimetvpi·zei poinh· fyla·kishw 22 etv· n kai ypofe·rei apo· karki·no, ka·ti poy apaitei· mia· synexh· iatrikh· parakoloy·uhsh. H «Dieunh·w Amnhsti·a» zh·thse stiw 16 Ianoyari·oy thn apeleyue·rvsh toy k. Toyranli·, env· o Germano·w Ypoyrgo·w Ejvterikv· n k. Ki·nkel parene·bh (me·sv thw Germanikh·w Presbei·aw sthn `gkyra) prokeime·noy na apeleyuervuei· o Koy·rdow hge·thw, o opoi·ow e·xei (para·llhla me thn toyrkikh·) kai th germanikh· yphkoo·thta. Ua h·uela na plhroforhuv· apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· thn epi·shmh a·poch· thw gia to ue·ma, kauv· w kai to pv· w proti·uetai na pare·mbei stiw toyrkike·w arxe·w, v· ste na apofylakistei· o karkinopauh·w agvnisth·w apo· to Koyrdista·n, kai na stamath·sei h xv· ra ayth· na efarmo·zei apa·nurvpew praktike·w katatromokra·thshw tvn Koy·rdvn poy diabioy·n sto e·dafo·w thw. Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono· matow thw Epitroph· w (20 Aprili·oy 1998) H Epitroph· e·xei la·bei gnv· sh gia thn peri·ptvsh toy k. Toyranli·, o opoi·ow apofylaki·sthke prosvrina· stiw 26 Febroyari·oy 1998. H Epitroph·, se o·lew tiw epafe·w thw me tiw toyrkike·w arxe·w, toni·zei stoyw synomilhte·w thw thn ana· gkh na beltivuei· h kata·stash tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn kai na synexisuei· h diadikasi·a ekdhmokratismoy· thw xv· raw. Para· thn apo·fash thw `gkyraw na anastei·lei ton politiko· dia· logo me thn Koino·thta, h Epitroph· proti·uetai na synexi·sei na toni·zei to shmei·o ayto·. (cid:211)son afora· eidiko·tera thn kata·stash sth notioanatolikh· Toyrki·a, h Epitroph· epaneilhmme·nvw ypenuy·mise thn ana·gkh na ejeyreuei· mia politikh· kai o·xi strativtikh· ly·sh sto ue·ma ayto·, kai na synexisuei· h katapole·mhsh thw tromokrati·aw sto plai·sio toy sebasmoy· toy kra·toyw dikai·oy kai tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn. Eja·lloy, h Epitroph· ei·nai diateueime·nh na symba·lei sthn koinvnikooikonomikh· ana·ptyjh thw perioxh·w ayth·w me th xrhmatodo·thsh sxetikv· n sxedi·vn sto plai·sio toy progra·mmatow MEDA. (98/C 310/149) GRAPTH ERVTHSH E-0652/98 ypobolh· : Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Symmetoxh· tvn epixeirh·sevn thw Galiki·aw sto koinotiko· pro·gramma Al-Invest Meta· ta dy·o prv· ta e·th leitoyrgi·aw toy, to pro·gramma Al-Invest, sto·xow toy opoi·oy ei·nai h dieyko·lynsh tvn emporikv· n synallagv· n, thw texnognvsi·aw, thw metafora·w texnologi·aw kai oikonomikv· n synallagv· n epe·tyxe na diorganv· sei sara·nta synanth·seiw epixeirhmativ· n, kai na programmati·sei a·llew ejh·nta, poy antistoixoy·n se emporike·w synallage·w 250 ekatommyri·vn Ecu. Ei·nai genikv· w gnvste·w oi sxe·seiw thw Galiki·aw me th Latinikh· Amerikh·, kai h allhleja· rthsh amfote·rvn tvn oikonomiv· n, o·pvw apodeikny·etai safv· w apo· tiw sxetike·w diadoxike·w statistike·w, opo·te to sxetiko· koinotiko· pro·gramma e·xei idiai·terh shmasi·a gia mi·a perife·reia h opoi·a synde·etai to·so stena· me th Latinikh· Amerikh·. Mporei· na anafe·rei h Epitroph· tiw epiptv· seiw toy anvte·rv koinotikoy· progra·mmatow stiw sxe·seiw metajy· Galiki·aw kai Latinikh·w Amerikh·w, po·sew synanth·seiw epixeirhmativ· n pragmatopoih·uhkan sthn perioxh· thw Galiki·aw kai poiow yph·rje o baumo·w symmetoxh·w thw Galiki·aw epi· toy synolikoy· progra·mmatow;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 670/98 van Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ aan de Commissie. Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen

text: 19. 11. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 354/13 (98/C 354/24) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0643/98 van Jorge Hernandez Mollar (PPE) aan de Commissie (9 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Waarom heeft de Commissie het bezit van een hogeronderwijsdiploma verplicht gesteld in de Spaanse versie van de aankondiging voor de vergelijkende onderzoeken COM/A/720 en COM/A/721 (PB C 52 A van 28. 2. 1991), terwijl deze eis niet is opgenomen in de overige taalversies van deze aankondiging? (98/C 354/25) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0644/98 van Jorge Hernandez Mollar (PPE) aan de Commissie (9 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Waarom verlangt de Commissie van de heer Vicente Alonso Morales die het diploma van technisch inge- nieur bezit en heeft gesolliciteerd naar aanleiding van het algemeen vergelijkend onderzoek COM/A/1047 (PB C 145 A van 13. 5. 1997) het bezit van een doctoraal- of gelijkwaardig diploma › een eis die niet is opgenomen in de tekst van de aankondiging? (98/C 354/26) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0645/98 van Jorge Hernandez Mollar (PPE) aan de Commissie (9 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Waarom verlangt de Commissie in de Spaanse versie van de aankondiging van het algemeen vergelijkend onderzoek COM/A/1047 (PB C 145 A van 13. 5. 1997) het bezit van een universitair diploma, terwijl deze eis niet is opgenomen in de Duitse versie van deze aankondiging? (98/C 354/27) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0669/98 van Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) aan de Commissie (10 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Is het waar dat de Commissie sollicitanten in het bezit van een diploma van de (cid:132)Fachhochschule(cid:148) toelaat of heeft toegelaten tot de algemeen vergelijkende onderzoeken om te voorzien in vacatures in categorie A/LA van Europese ambtenaren? (98/C 354/28) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0670/98 van Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) aan de Commissie (10 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Is de Commissie van mening dat het diploma van de (cid:132)Fachhochschule(cid:148) het hoogste diploma in Duitsland is of is dat het diploma van de (cid:132)Hochschule(cid:148)? (98/C 354/29) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0671/98 van Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) aan de Commissie (10 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Is de Commissie van mening dat het diploma van de (cid:132)Fachhochschule(cid:148) een hogere kwalificatie inhoudt dan het diploma van technisch ingenieur en zo ja, waarom?