title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 690/98 tων βουλετών Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA προς την Επ τροπή. Altener II

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Community budget
EU Member State
EU programme
European Economic Area
energy policy
international cooperation
renewable energy

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/63 (98/C 323/82) GRAPTH ERVTHSH E-0667/98 ypobolh· : Sir Jack Stewart-Clark (PPE) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: To Sy·sthma Genikeyme·nvn Protimh·sevn (SGP) thw EE kai h ei·sprajh tvn dasmv· n poy ofei·loyn oi eisagvgei·w meta· ton ektelvnismo· To SGP ei·nai e·na geniko· sy·sthma emporikh·w politikh·w poy apoble·pei sthn eni·sxysh tvn pio ftvxv· n kai ligo·tero aneptygme·nvn xvrv· n, epitre·pontaw thn eisagvgh· proi¤o·ntvn apo· orisme·new xv· rew sthn EE me e·nan protimhsiako· dasmologiko· syntelesth·. Oi eisagvgei·w, prokeime·noy na diekdikh·soyn ton en lo·gv protimhsiako· syntelesth· apo· tiw telvneiake·w arxe·w tvn endiaferome·nvn kratv· n melv· n, pre·pei na paroysia·soyn e·na Pistopoihtiko· Proe·leyshw ( (cid:201)ntypo A) SGP deo·ntvw uevrhme·no. To (cid:201)ntypo A ekdi·detai stiw dikaioy·xew xv· rew apo· thn armo·dia kratikh· arxh· kai paradi·detai ston eisagvge·a thw EE apo· ton ejagvge·a thw tri·thw xv· raw. Vsto·so, sthn peri·ptvsh tvn klvstoy¤fantoyrgikv· n proi¤o·ntvn apo· to Mpagklante·w, fai·netai pvw polla· apo· ta pistopoihtika· ayta· e·xoyn ekdouei· me tro·po para·nomo h· lanuasme·no, gegono·w poy ta kauista· a·kyra. (cid:201)tsi, mia etairi·a thw eklogikh·w moy perife·reiaw antimetvpi·zei tv· ra to endexo·meno na ypoxrevuei· na kataba·lei e·na shmantiko· poso· se telvneiakoy·w dasmoy·w. Oi en lo·gv etairi·ew/eisagvgei·w den mporoy·n na uevrhuoy·n ypey·uynew gia thn aneparkh· efarmogh· kai diaxei·rish symfvniv· n poy e·xoyn synafuei· me thn Epitroph·. (cid:201)xei dienergh·sei e·reyna h Epitroph· prokeime·noy na diapistv· sei ton tro·po me ton opoi·o ekdo·uhkan ayta· ta plasta· pistopoihtika·; Ea·n nai, poia· h·tan ta pori·smata thw e·reynaw; Poie·w diata·jeiw e·xei ekdv· sei h Epitroph· gia etairi·ew, o·pvw ei·nai ayth· thw eklogikh·w moy perife·reiaw, oi opoi·ew de·xthkan kalo·pista ta en lo·gv plasta· pistopoihtika·; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Ioyni·oy 1998) Sto plai·sio koinotikh·w apostolh·w dierey·nhshw sto Mpagklante·w, poy pragmatopoih·uhke ton Noe·mbrio kai Deke·mbrio 1996 kata· thn opoi·a dienergh·uhkan apo· koinoy· e·reynew me tiw arxe·w toy Mpagklante·w sxetika· me thn ayuentiko·thta kai thn kanoniko·thta tvn pistopoihtikv· n proe·leyshw ty·poy A poy ypoblh·uhkan sthn Koino·thta metajy· 1994 kai 1996 gia apostolh· klvstoy¤fantoyrgikv· n proi¤o·ntvn ta opoi·a eish·xuhsan me to kauestv· w toy Systh·matow Genikeyme·nvn protimh·sevn. Ba·sei tvn koinotikv· n symperasma·tvn oi arxe·w toy Mpagklante·w ape·syran peri·poy 15. 000 pistopoihtika· ty·poy A. Pre·pei epi·shw na ejetastei· kata· po·so h·tan svsto· na xorhghuei· protimhsiako· kauestv· w gia peri·poy a·lla 10. 000 pistopoihtika· poy ekdo·uhkan kata· thn proanafero·menh peri·odo. Oi ypoxrev· seiw o·lvn tvn symballome·nvn merv· n diatypv· nontai safv· w ston koinotiko· telvneiako· kv· dika kai epibebaiv· uhkan taktika· apo· to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio. Me pro·sfatew apofa·seiw toy to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio epiky·rvse thn arxh· sy·mfvna me thn opoi·a oi eisagvgei·w poy basi·zontai sthn isxy· pistopoihtikoy· proe·leyshw diatre·xoyn ka·poio logiko· «emporiko· ki·ndyno» ton opoi·o pre·pei kai na dexuoy·n. Lo·gv paromoi·vn problhma·tvn kata· to pareluo·n, to Symboy·lio ei·xe zhth·sei apo· thn Epitroph· na protei·nei h teleytai·a ka·poia ly·sh gia thn ek tvn yste·rvn ei·sprajh thw telvneiakh·w ofeilh·w. Prokeime·noy na ypa·rjei sfairikh· antimetv· pish toy ue·matow h Epitroph· etoi·mase anakoi·nvsh sxetika· me th diaxei·rish tvn symfvniv· n me protimhsiako· dasmologiko· syntelesth· (1). To zh·thma ayto· syzhtei·tai sthn Oikonomikh· kai Koinvnikh· Epitroph·, sto Symboy·lio kai sto Koinoboy·lio e·tsi v· ste na lhfuoy·n ta kata· llhla me·tra gia thn ejasfa·lish oruh·w diaxei·rishw kai ele·gxoy tvn en lo·gv symfvniv· n, ap(cid:146)o·la ta endiafero·mena me·rh. (1) COM (97) 402 teliko·. (98/C 323/83) GRAPTH ERVTHSH E-0690/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) kai Salvatore Tatarella (NI) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Altener II Anaforika· me thn «pro·tash apo·fashw toy Symboyli·oy sxetika· me polyete·w pro·gramma prov· uhshw tvn ananevsi·mvn phgv· n energei·aw sthn Koino·thta › Altener II» (COM(97)87 teliko· › 97/0106 SYN) (1), zhtei·tai


title: Meddelande från kommissionen - Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
State aid
employment aid
investment aid
regional aid
restriction on competition
terms for aid

formats: html pdf print

text: 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/9 RIKTLINJER FˆR STATLIGT STˆD FˆR REGIONALA ´NDAM¯L (98/C 74/06) (Text av betydelse f‰r EES) 1. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Inledning blickbar, uppdaterad och f‰renklad text. F‰ljande text …r avsedd att fylla detta behov. De kriterier som kommissionen f‰ljer f‰r att un(cid:220) ders‰ka om statliga st‰d f‰r regionala …ndam¿l …r f‰renliga med den gemensamma marknaden, med till…mpning av artikel 92. 3 a och 92. 3 c i EG(cid:220)f‰rdraget, har angivits i en rad dokument av olika slag, som har delgivits medlemsstaterna och andra ber‰rda parter(cid:216)(˛). Det ‰kande antalet dokument, deras olikhet och deras spridning i tiden, utvecklingen av s¿v…l kommissionens som medlemsstaternas ‰verv…gan(cid:220) den och praxis, liksom behovet av att koncen(cid:220) trera st‰den och minska snedvridningen av kon(cid:220) kurrensen g‰r det n‰dv…ndigt att se ‰ver alla de kriterier som f‰ljs f‰r n…rvarande och att ers…tta de olika dokumenter(cid:216)(ˇ) med en enda genom(cid:220) (˛)(cid:217)Jfr Europeiska gemenskapernas kommission, Konkurrensr…tt IIA: Regler i de europeiska gemenskaperna, Volym till…mpliga p¿ statligt st‰d, Bryssel (cid:134) Luxemburg, 1995, s. 205 ff. (ˇ)(cid:217)F‰ljande dokument inklusive bilagor ers…tts genom dessa riktlinjer: -(cid:217)Meddelande fr¿n kommissionen till r¿det (EGT C 111, 4. 11. 1971, s. 7) -(cid:217)Meddelande fr¿n kommissionen till r¿det (KOM(73) 1110, 27. 6. 1973) -(cid:217)Meddelande fr¿n kommissionen till r¿det (KOM(75) 77 slutlig, 26. 2. 1975). -(cid:217)Meddelande fr¿n kommissionen till medlemsstaterna (EGT C 31, 3. 2. 1979, s. 9) -(cid:217)Meddelande fr¿n kommissionen till medlemsstaterna om metoden f‰r till…mpning av artikel 92. 3 a och 92. 3 c p¿ regionalst‰d (EGT C 212, 12. 8. 1988, s. 2) -(cid:217)Meddelande fr¿n kommissionen till medlemsstaterna om referens(cid:220) och diskonteringsr…nta f‰r till…mpning i Frank(cid:220) rike, Irland och Portugal (EGT C 10, 16. 1. 1990, s. 8) -(cid:217)Meddelande fr¿n kommissionen till medlemsstaterna om metoden f‰r till…mpning av artikel 92. 3 a p¿ regionalst‰d (EGT C 163, 4. 7. 1990, s. 6) -(cid:217)Meddelande fr¿n kommissionen till medlemsstaterna och andra ber‰rda parter om en …ndring i avdelning II i kommissionens meddelande om metoden f‰r till…mpning av artikel 92. 3 a och 92. 3 c p¿ regionalst‰d (EGT C 364, 20. 12. 1994, s. 8). I ‰vrigt …r dessa riktlinjer i ‰verensst…mmelse med kriteri(cid:220) erna i r¿dets resolution av den 20 oktober 1971 (EGT C 111, 4. 11. 1971, s. 1). Meddelandet om metoden f‰r fastst…llande av referens(cid:220) och diskonteringsr…nta (EGT C 273, 9. 9. 1997, s. 3) tillh‰r inte l…ngre de dokument som g…ller regionalst‰d, eftersom det g…ller samtliga statliga st‰d. De st‰d som omfattas av dessa riktlinjer (som utan ¿tskillnad kallas st‰d f‰r regionala …ndam¿l eller helt enkelt regionalst‰d) skiljer sig fr¿n an(cid:220) dra former av offentligt st‰d (st‰d till forskning och utveckling, till milj‰n, till f‰retag i sv¿righe(cid:220) ter osv. ) genom att de …r begr…nsade till vissa re(cid:220) gioner och s…rskilt syftar till att utveckla dessa regioner(cid:216)(—). Regionalst‰den har till syfte att utveckla mindre gynnade omr¿den genom att underst‰dja investe(cid:220) ringar och skapande av syssels…ttning inom ra(cid:220) men f‰r h¿llbar utveckling. St‰den gynnar utvid(cid:220) gning, modernisering och diversifiering av den verksamhet som bedrivs av f‰retagen inom dessa omr¿den samt etablering av nya f‰retag. F‰r att fr…mja denna utveckling och lindra de potentiellt negativa effekterna av eventuella omlokalise(cid:220) ringar, m¿ste st‰den f‰renas med villkoret att in(cid:220) vesteringen och de skapade arbetstillf…llena skall uppr…tth¿llas under en viss tid i det mindre gyn(cid:220) nade omr¿det. I undantagsfall kan dessa st‰d visa sig otillr…ck(cid:220) liga f‰r att ge upphov till en regional utvecklings(cid:220) process, eftersom de strukturella handikappen i det ber‰rda omr¿det …r alltf‰r stora. Endast i s¿(cid:220) dana fall kan regionalst‰den kompletteras med driftsst‰d. Kommissionen anser att regionalst‰den kan fylla sin funktion p¿ ett effektivt s…tt och att de sned(cid:220) vridningar av konkurrensen som …r f‰rbundna med dem d…rf‰r kan f‰rsvaras om vissa principer och regler f‰ljs. Den viktigaste av dessa principer …r att detta instrument har karakt…ren av undan(cid:220) tag, i enlighet med andemeningen och ordalydel(cid:220) sen i artikel 92. (—)(cid:217)´ven till sm¿ och medelstora f‰retag som omfattar bidrag f‰r regional utveckling anses vara regionalst‰d. C 74/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 Dessa st‰d …r i sj…lva verket t…nkbara inom ge(cid:220) menskapen endast om de anv…nds sparsamt och f‰rblir koncentrerade till de minst gynnade om(cid:220) r¿dena(cid:216)((cid:209)). Om st‰den skulle bli vanligare och re(cid:220) gel snarare …n undantag, skulle de inte l…ngre fungera som incitament och deras ekonomiska effekter skulle upph‰ra. Samtidigt skulle de snedvrida marknadens funktion och f‰rs…mra effektiviteten i gemenskapens ekonomi som hel(cid:220) het. 2. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Till…mpningsomr¿de Kommissionen kommer att till…mpa dessa riktlin(cid:220) jer p¿ regionala st‰d som beviljas inom alla verk(cid:220) samhetssektorer, med undantag f‰r produktion, bearbetning och saluf‰ring av de jordbrukspro(cid:220) dukter som avses i bilaga II till f‰rdraget samt fiske och kolindustri. F‰r vissa av de sektorer som omfattas av dessa riktlinjer finns det dess(cid:220) utom s…rskilda regler f‰r de ber‰rda sekto(cid:220) rerna(cid:216)((cid:210)). Med h…nvisning till st‰dets regionala syfte f¿r ett undantag fr¿n principen om st‰dets of‰renlighet enligt artikel 92. 1 i f‰rdraget beviljas endast om en balans kan s…kerst…llas mellan den snedvrid(cid:220) ning av konkurrensen som st‰det leder till och de f‰rdelar utvecklingen av ett mindre gynnat om(cid:220) r¿de(cid:216)((cid:211)) inneb…r. Den grad i vilken f‰rdelarna med st‰det beaktas varierar beroende p¿ vilket undantag som till…mpas och de v…ger tyngre i f‰rh¿llande till konkurrensen i de situationer som beskrivs i artikel 92. 3 a …n i dem som beskrivs i artikel 92. 3 c(cid:216)((cid:212)). ((cid:209))(cid:217)Se r¿dets (industri) slutsatser av den 6 och 7 november 1995 om konkurrenspolitiken och industrins konkurrenskraft. ((cid:210))(cid:217)F‰r n…rvarande ber‰rs f‰ljande sektorer av s…rskilda regler, som kompletterar de riktlinjer som framst…lls h…r: transport(cid:220) sektorn, syntetfiberindustrin och bilindustrin. Dessutom …r s…rskilda regler till…mpliga p¿ s¿dana investeringar som avses i de bransch‰vergripande rambest…mmelserna f‰r regionalt st‰d till f‰rm¿n f‰r stora projekt. st¿lindustrin, varvsindustrin, ((cid:211))(cid:217)Jfr domstolens dom av den 17 september 1980 i m¿l 730/79 (Philip Morris mot kommissionen), punkt 17 och domsto(cid:220) lens dom av den 14 januari 1997 i m¿l C(cid:220)169/95 (Spanien mot kommissionen), punkt 20. ((cid:212))(cid:217)Jfr f‰rstainstansr…ttens dom av den 12 december 1996 i m¿l T(cid:220)380/94 (AIUFFASS och AKT mot kommissionen), punkt 54. Ett individuellt st‰d f‰r ett s…rskilt …ndam¿l(cid:216)((cid:213)) till ett enda f‰retag eller st‰d som …r begr…nsade till en enda verksamhetssektor kan ha betydande effekter p¿ konkurrensen p¿ den ber‰rda mark(cid:220) naden, medan deras effekter p¿ den regionala ut(cid:220) vecklingen riskerar att bli alltf‰r begr…nsade. S¿(cid:220) dana st‰d ligger i allm…nhet inom ramen f‰r en punktvis eller sektorsinriktad industripolitik och skiljer sig ofta fr¿n andan i regionalst‰dspolitiken som s¿dan(cid:216)((cid:214)). Regionalst‰dspolitiken m¿ste i sj…lva verket f‰rh¿lla sig neutral vad g…ller f‰r(cid:220) delningen av produktiva resurser mellan de olika ekonomiska sektorerna. Kommissionen anser inte att st‰d av detta slag uppfyller de villkor som n…mns i f‰reg¿ende stycke, om inte motsatsen bevisas(cid:216)(˛˝). F‰ljaktligen kommer de undantag som det …r fr¿ga om i princip bara att beviljas till f‰rm¿n f‰r st‰dordningar som t…cker flera sektorer och som, i en given region, …r ‰ppna f‰r alla f‰retag inom de ber‰rda sektorerna. 3. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Avgr…nsningen av regionerna 3. 1 F‰r att n¿got av de aktuella undantagen skall kunna utnyttjas i samband med en st‰dordning m¿ste det omr¿de som ber‰rs av denna ordning uppfylla de villkor som g…ller f‰r undantagen i fr¿ga. Kommissionen best…mmer om dessa villkor …r uppfyllda genom att till…mpa analyskriterier som fastst…llts p¿ f‰rhand. 3. 2 Mot bakgrund av den princip som anges i inled(cid:220) ningen till dessa riktlinjer (den om st‰dens karak(cid:220) t…r av undantag) anser kommissionen p¿ f‰rhand att den totala utbredningen av st‰domr¿dena inom gemenskapen m¿ste vara mindre …n utbred(cid:220) ningen av de omr¿den som inte f¿r st‰d. I prakti(cid:220) ken betyder detta att regionalst‰dens totala t…ck(cid:220) ning inom gemenskapen m¿ste vara mindre …n 50(cid:216)% av gemenskapens befolkning, f‰r att an(cid:220) v…nda den m¿ttenhet f‰r st‰dens utbredning som …r vanligast (procentandelen av ber‰rd befolk(cid:220) ning). ((cid:213)) Jfr domstolens dom av den 14 september 1994 i m¿len C(cid:220)278/92, C(cid:220)279/92 och C(cid:220)280/92. ((cid:214)) Av denna anledning …r en s¿dan typ av st‰d, inom ramen f‰r WTO(cid:220)avtalet om subventioner och kompenserande ¿t(cid:220) g…rder, uttryckligen utesluten fr¿n den kategori av regio(cid:220) nalst‰d som inte ger upphov till ingripande (till¿tna p¿ f‰r(cid:220) hand). (˛˝)(cid:217)St‰d f‰r s…rskilda …ndam¿l till f‰retag i sv¿righeter omfattas av s…rskilda regler och anses inte vara egentliga regional(cid:220) st‰d. Den nu g…llande texten i fr¿ga om dessa st‰d …r of(cid:220) fentliggjord i EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/11 3. 3 3. 4 3. 5 I betraktande av att de tv¿ aktuella undantagen g…ller regionala problem av olika art och sv¿rig(cid:220) hetsgrad, m¿ste ¿ andra sidan de omr¿den som har de allvarligaste problemen prioriteras inom ramen f‰r st‰dens totala t…ckning enligt 3. 2(cid:216)(˛˛). tillg…nglig statistik. Dessa storheter ber…knas p¿ grundval av uppgifter fr¿n Europeiska gemenska(cid:220) pernas statistikkontor. Avgr…nsningen av de omr¿den som …r st‰dber…tti(cid:220) gade omr¿den b‰r p¿ s¿ s…tt leda till geografisk koncentration av st‰den enligt principerna i 3. 2 och 3. 3. Undantaget i artikel 92. 3 c Undantaget i artikel 92. 3 a Av artikel 92. 3 a f‰ljer att st‰d f‰r att fr…mja den ekonomiska utvecklingen i regioner d…r levnads(cid:220) standarden …r onormalt l¿g eller d…r det r¿der all(cid:220) varlig brist p¿ syssels…ttning kan anses vara f‰ren(cid:220) liga med den gemensamma marknaden. Euro(cid:220) peiska gemenskapernas domstol understryker att ’’anv…ndningen av orden ’onormalt’ och ’allvarlig’ i undantaget i a visar att detta endast g…ller de regioner d…r den ekonomiska situationen …r ytterst ogynnsam j…mf‰rt med gemenskapen i dess helhet’’(cid:216)(˛ˇ). Kommissionen anser s¿ledes, med till…mpning av en redan bepr‰vad metod, att de angivna villko(cid:220) ren …r uppfyllda om regionen, som motsvarar en geografisk enhet p¿ NUTS II(cid:220)niv¿(cid:216)(˛—), har en inv¿nare ut(cid:220) bruttonationalprodukt (BNP) per tryckt i k‰pkraftsstandard som inte ‰verskrider ett tr‰skelv…rde p¿ 75,0(cid:216)% av gemenskapsgenom(cid:220) snittet(cid:216)(˛(cid:209)). BNP uttryckt i k‰pkraftsstandard f‰r varje region liksom det gemenskapsgenomsnitt som skall anv…ndas i analysen m¿ste vara genom(cid:220) snittet f‰r de tre senaste ¿ren f‰r vilka det finns 3. 6 I motsats till artikel 92. 3 a, d…r den ¿syftade si(cid:220) tuationen fastst…lls p¿ ett tydligt och formellt s…tt, l…mnar artikel 92. 3 c mer spelrum f‰r att fastst…lla de sv¿righeter i en region som kan lindras genom st‰d. De relevanta indikatorerna …r allts¿ i detta fall inte n‰dv…ndigtvis begr…nsade till levnadsstan(cid:220) dard och brist p¿ syssels…ttning. Dessutom f¿r den l…mpliga ramen f‰r att bed‰ma dessa sv¿righeter inte bara utg‰ras av gemenskapen i dess helhet, utan ocks¿ av den s…rskilt ber‰rda medlemsstaten. Domstolen har i m¿l 248/84 (se fotnot 12) uttalat sig om dessa tv¿ …mnen (vidden av ¿syftade pro(cid:220) blem och referensramen f‰r analysen) p¿ f‰ljande s…tt: ’’D…remot, har undantaget i c en st‰rre om(cid:220) fattning eftersom det till¿ter utveckling av vissa regioner utan begr…nsning av de ekonomiska vill(cid:220) kor som avses i a, under f‰ruts…ttning att de st‰d som …r …mnade till dessa regioner inte p¿verkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot gemenskapsintresset. Denna best…m(cid:220) melse ger kommissionen befogenhet att godk…nna st‰d f‰r att fr…mja den ekonomiska utvecklingen i de regioner i en medlemsstat som …r mindre gyn(cid:220) nade i f‰rh¿llande till det nationella genom(cid:220) snittet. ’’ (˛˛)(cid:217)De regioner som …r st‰dber…ttigade enligt undantaget i a omfattar f‰r n…rvarande 22,7(cid:216)% av gemenskapens befolk(cid:220) ning, j…mf‰rt med 24,0(cid:216)% f‰r de regioner som …r st‰dber…t(cid:220) tigade inom ramen f‰r undantaget i c. (˛ˇ)(cid:217)M¿l 248/84, Tyskland mot kommissionen, REG 1987, s. 4013, punkt 19. (Ej officiell ‰vers…ttning. ) (˛—)(cid:217)Nomenklaturen f‰r statistiska och regionala enheter. (˛(cid:209))(cid:217)Den underliggande hypotesen …r den att bruttonationalpro(cid:220) dukten antas ¿terspegla en syntes av de b¿da n…mnda f‰re(cid:220) teelserna. 3. 7 De regionalst‰d som ber‰rs av undantaget i c m¿ste emellertid ligga inom ramen f‰r en sam(cid:220) manh¿llen regionalpolitik i medlemsstaten och re(cid:220) spektera de principer om geografisk koncentra(cid:220) tion som anges ovan. Med tanke p¿ att de …r av(cid:220) sedda f‰r regioner som …r mindre missgynnade …n de som ber‰rs av a har dessa st‰d, i …nnu h‰gre grad …n de f‰rra, karakt…r av undantag och kan godtas endast i mycket begr…nsad omfattning. Under dessa omst…ndigheter kan endast en be(cid:220) gr…nsad del av en medlemsstats nationella territo(cid:220) rium p¿ f‰rhand betraktas som st‰dber…ttigad. Det …r d…rf‰r st‰d till regioner enligt 92. 3 c inte f¿r omfatta en st‰rre del av befolkningen d…r …n C 74/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 motsvarande 50(cid:216)% av den nationella befolkning som inte omfattas av undantaget i 92. 3 a(cid:216)(˛(cid:210)). Det faktum att karakt…ren hos dessa st‰d g‰r det m‰jligt att ta h…nsyn till en medlemsstats natio(cid:220) nella s…rdrag inneb…r ¿ andra sidan inte att dessa st‰d inte m¿ste bli f‰rem¿l f‰r en unders‰kning med tanke p¿ det gemenskapsintresset. Bed‰m(cid:220) ningarna av st‰dber…ttigade regioner i medlems(cid:220) staterna m¿ste f‰ljaktligen ske inom en ram som garanterar deras samst…mmighet p¿ gemenskaps(cid:220) niv¿(cid:216)(˛(cid:211)). 3. 8 F‰r att ge de nationella myndigheterna tillr…ckligt stort spelrum i valet av st‰dber…ttigade regioner, utan att …ventyra effektiviteten i den kontroll som utf‰rs av kommissionen f‰r denna typ av st‰d eller medlemsstaternas r…tt till lika behandling, omfattar best…mmandet av regioner som …r st‰d(cid:220) ber…ttigade enligt undantaget i fr¿ga f‰ljande tv¿ moment: -(cid:217)Kommissionens fastst…llande av ett tak f‰r st‰dens t…ckning per land. -(cid:217)Urvalet av st‰dber…ttigade regioner. Det senare skall ske enligt genomblickbara regler men p¿ ett tillr…ckligt flexibelt s…tt f‰r att h…nsyn skall kunna tas till olikheterna i de situationer som kan motivera till…mpning av undantaget i fr¿ga. N…r det g…ller taket f‰r st‰dens t…ckning …r syftet att m‰jligg‰ra flexibilitet i fr¿ga om valet av st‰dber…ttigade regioner, samtidigt som den likhet i behandlingen av alla medlemsstater som kr…vs f‰r att dessa st‰d skall vara godtagbara fr¿n ge(cid:220) menskapssynpunkt s…kerst…lls. 3. 9 F‰r att s…kerst…lla effektiv kontroll av regional(cid:220) st‰den och samtidigt bidra till f‰rverkligandet av de m¿l som anges i artikel 3 i f‰rdraget, s…rskilt i punkterna g och j, fastst…ller kommissionen ett ‰vergripande tak f‰r den andel av befolkningen i gemenskapen som f¿r omfattas av regionalst‰d. Detta ‰vergripande tak innefattar alla regioner som …r ber…ttigade till st‰d enligt undantagen i artikel 92. 3 c och 92. 3 a. Eftersom de regioner som …r ber…ttigade till regionalst‰d enligt undan(cid:220) taget i artikel 92. 3 a liksom deras totala omfatt(cid:220) ning p¿ gemenskapsniv¿ best…ms exogent och au(cid:220) tomatiskt genom till…mpning av kriteriet om 75,0(cid:216)% av BNP per inv¿nare uttryckt i k‰pkrafts(cid:220) standard, fastst…lls genom kommissionens beslut om det ‰vergripande taket d…rf‰r samtidigt ett tak f‰r st‰dens t…ckning enligt artikel 92. 3 c p¿ gemenskapsniv¿. Taket enligt undantaget i 92. 3 c erh¿lls genom att det ‰vergripande taket minskas med inv¿narantalet i de regioner som …r ber…tti(cid:220) gade till st‰d enligt undantaget i 92. 3 a. Det f‰r(cid:220) delas sedan p¿ de olika medlemsstaterna med h…nsyn till den relativa socioekonomiska situation som r¿der i regionerna i varje medlemsstat sett i ett gemenskapsperspektiv. Den metod som an(cid:220) v…nds f‰r att fastst…lla detta procenttal f‰r varje medlemsstat beskrivs i bilaga III. 3. 10 Medlemsstaterna skall enligt artikel 93. 3 under(cid:220) r…tta kommissionen om vilken metod och vilka kvantitativa indikatorer de ‰nskar anv…nda f‰r att fastst…lla vilka regioner som …r st‰dber…ttigade, liksom om en f‰rteckning ‰ver de regioner som de f‰resl¿r skall omfattas av undantaget i arti(cid:220) kel 92. 3 c med angivande av de relativa st‰dniv¿(cid:220) erna(cid:216)(˛(cid:212)). Procentandelen av befolkningen i de be(cid:220) r‰rda regionerna f¿r inte ‰verskrida taket f‰r om(cid:220) fattningen av ett st‰d f‰r vilket undantag beviljats enligt artikel 92. 3 c. 3. 10. 1 Metoden skall uppfylla f‰ljande villkor: -(cid:217)Den skall vara objektiv. -(cid:217)Den skall g‰ra det m‰jligt att m…ta socioeko(cid:220) nomiska olikheter i de regioner som bed‰ms inom den ber‰rda medlemsstaten och att klar(cid:220) l…gga v…sentliga skillnader. -(cid:217)Den skall presenteras p¿ ett tydligt och detal(cid:220) jerat s…tt f‰r att g‰ra det m‰jligt f‰r kommis(cid:220) sionen att bed‰ma om den …r v…l underbyggd. (˛(cid:210))(cid:217)Bortsett fr¿n det ‰verg¿ngsundantag som f‰ljer av till…mp(cid:220) ningen av punkt 8 i bilaga III till dessa riktlinjer. (˛(cid:211))(cid:217)M¿len 730/79, se fotnot 6, Philip Morris mot kommis(cid:220) sionen, punkt 26, och m¿l 310/85, Deufil mot kommis(cid:220) sionen, REG 1987, s. 901, punkt 18. (˛(cid:212))(cid:217)Se punkt 4. 8 och 4. 9. 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/13 3. 10. 2 Indikatorerna skall uppfylla f‰ljande villkor: 3. 10. 4 Regioner med l¿g befolkningst…thet: -(cid:217)De f¿r vara h‰gst fem till antalet, oavsett om indikatorer eller det …r fr¿ga om enskilda kombinationer av indikatorer. -(cid:217)De skall vara objektiva och relevanta f‰r un(cid:220) ders‰kningen av den socioekonomiska situa(cid:220) tionen i regionerna. -(cid:217)De skall vara baserade antingen p¿ statistiska serier som har avseende p¿ de anv…nda indi(cid:220) katorerna olch som omfattar minst de tre ¿r som f‰reg¿r anm…lan eller p¿ den senast ge(cid:220) nomf‰rda unders‰kningen om relevant statis(cid:220) tik inte uppr…ttas ¿rligen. -(cid:217)De skall ha uppr…ttats p¿ grundval av tillf‰rlit(cid:220) liga statistiska k…llor. Inom ramen f‰r det tak som g…ller f‰r varje med(cid:220) lemsstat och som anges i 3. 9 kan undantaget if(cid:220) r¿ga till…mpas ocks¿ p¿ regioner med en befolk(cid:220) ningst…thet som …r l…gre …n 12,5 inv¿nare per kvadratkilometer(cid:216)(˛(cid:214)). 3. 10. 5 ˆverensst…mmelse med strukturfonderna: F‰r att uppmuntra medlemsstaterna att s…kerst…lla ‰verensst…mmelse mellan valet av dessa regioner och valet av regioner som kan f¿ gemenskapsst‰d, kan undantaget i fr¿ga utnyttjas ocks¿ av de re(cid:220) gioner som …r ber…ttigade till st‰d ur strukturfon(cid:220) derna, inom ramen f‰r de tak som anges i 3. 9 och om de villkor som anges i 3. 10. 3 andra strecksat(cid:220) sen uppfylls. 3. 10. 3 F‰rteckningen ‰ver regioner skall uppfylla f‰l(cid:220) jande villkor: 4. (cid:218)(cid:218)(cid:217)St‰dens syfte, form och niv¿ -(cid:217)Regionerna skall motsvara niv¿ III i NUTS(cid:220) klassificeringen eller, om det finns omst…ndig(cid:220) heter som motiverar det, en annan samman(cid:220) h¿llen geografisk enhet. Endast en typ av geo(cid:220) grafisk enhet f¿r f‰resl¿s per medlemsstat. -(cid:217)De enskilda f‰reslagna regionerna eller grup(cid:220) perna av regioner som gr…nsar till varandra skall bilda sammanh…ngande omr¿den, som vart och ett omfattar minst 100(cid:216)000 inv¿nare. Om antalet inv¿nare i omr¿dena …r l…gre an(cid:220) v…nds ett fiktivt tal p¿ 100(cid:216)000 inv¿nare f‰r att ber…kna procentandelen inv¿nare som omfat(cid:220) tas av st‰d. Undantag fr¿n denna regel g‰rs f‰r regioner p¿ NUTS III(cid:220)niv¿ med mindre …n 100(cid:216)000 inv¿nare samt f‰r ‰ar och andra re(cid:220) gioner som p¿ liknande s…tt …r isolerade i to(cid:220) pografiskt h…nseende(cid:216)(˛(cid:213)). Om en region gr…n(cid:220) sar till regionalst‰dsber…ttigade regioner i an(cid:220) dra medlemsstater g…ller regeln f‰r den helhet som bildas av dessa regioner. indikatorer som n…mns -(cid:217)F‰rteckningen ‰ver regioner skall uppr…ttas p¿ grundval av de i 3. 10. 2. De f‰reslagna regionerna skall enligt n¿gon av indikatorerna i metoden avvika v…(cid:220) sentligt (h…lften standardavvikelsen) fr¿n ge(cid:220) nomsnittet f‰r de potentiella 92. 3 c(cid:220)regionerna i den ber‰rda medlemsstaten. 4. 1 4. 2 Regionalst‰den …r avsedda att anv…ndas antingen f‰r produktiva (nyinvesteringar) investeringar eller f‰r skapande av syssels…ttning som har sam(cid:220) band med investeringen. Med den ansatsen gyn(cid:220) nas f‰ljaktligen varken kapitalfaktorn eller arbets(cid:220) kraftsfaktorn. F‰r att s…kerst…lla att de produktiva investeringar f‰r vilka st‰d l…mnas …r l‰nsamma och sunda, m¿ste st‰dmottagarens(cid:216)(ˇ˝) finansiering uppg¿ till minst 25(cid:216)%. St‰dets form varierar: bidrag, l¿n med reducerad r…nta eller statliga r…ntebidrag, offentlig garanti eller offentligt del…gande p¿ f‰rm¿nliga villkor, skattel…ttnader, neds…ttning av sociala avgifter, le(cid:220) veranser av varor eller tj…nster till f‰rm¿nliga pri(cid:220) ser osv. Dessutom skall st‰dordningarna f‰reskriva att an(cid:220) s‰kan om st‰d l…mnas innan projekten b‰rjar verkst…llas. (˛(cid:213))(cid:217)Denna regel till…mpas inte i fr¿ga om Luxemburg med h…n(cid:220) syn till befolkningens storlek. (˛(cid:214))(cid:217)Kriterium f‰r st‰dber…ttigande som fastst…lls i kommis(cid:220) sionens tillk…nnagivande, som n…mns i den ¿ttonde streck(cid:220) satsen i fotnot 2. (ˇ˝)(cid:217)Detta minimitillskott p¿ 25(cid:216)% f¿r inte inneh¿lla st‰d. Det …r inte fallet om det exempelvis r‰r sig om ett l¿n med statlig r…ntegaranti eller offentliga garantier med inslag av st‰d. C 74/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 4. 3 St‰dniv¿n definieras som st‰dets omfattning i f‰r(cid:220) h¿llande till referenskostnaderna (se 4. 5, 4. 6 och 4. 13). St‰d till nyinvestering 4. 4 Med nyinvestering avses en investering i anl…gg(cid:220) ningstillg¿ngar i samband med etablering av en ny anl…ggning, ut‰kning av kapaciteten vid en be(cid:220) fintlig anl…ggning eller ig¿ngss…ttning av en verk(cid:220) samhet som medf‰r en genomgripande f‰r…ndring av en befintlig verksamhets produkter eller pro(cid:220) duktionsprocesser rationalisering, om(cid:220) strukturering eller modernisering)(cid:216)(ˇ˛). (genom En investering i anl…ggningstillg¿ngar i form av ett ‰vertagande av en anl…ggning som lagts ned eller som skulle ha lagts ned om ett ‰vertagande inte hade …gt rum, f¿r ocks¿ betraktas som en ny(cid:220) investering utom d¿ den ber‰rda anl…ggningen tillh‰r ett f‰retag i sv¿righeter. I ett s¿dant fall kan st‰det f‰r att ‰verta ett f‰retag n…mligen medf‰ra en f‰rdel f‰r det f‰retag som har sv¿rig(cid:220) heter, vilken m¿ste granskas enligt riktlinjerna f‰r unds…ttning och omstrukturering av f‰retag i sv¿(cid:220) righeter(cid:216)(ˇˇ). 4. 5 St‰det till nyinvestering ber…knas som en pro(cid:220) centandel av investeringens v…rde. Detta v…rde fastst…lls p¿ grundval av en enhetlig kostnadshel(cid:220) het (typber…kningsunderlag), som motsvarar f‰l(cid:220) jande delar i investeringen: mark, byggnader och inventarier(cid:216)(ˇ—). (ˇ˛)(cid:217)Ers…ttningsinvesteringar …r f‰ljaktligen uteslutna fr¿n detta begrepp. St‰d till den typen av investering h‰r till kategorin driftsst‰d, f‰r vilka reglerna i punkterna 4. 15, 4. 16 och 4. 17 till…mpas. Uteslutna fr¿n detta begrepp …r likas¿ st‰d till fianansiell omstrukturering av ett f‰retag i sv¿righeter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer om statligt st‰d f‰r unds…ttning och omstrukturering av f‰retag i sv¿righeter (EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12). St‰d till omstrukturering av ett f‰retag i sv¿righeter enligt punkt 2. 5 i ovann…mnda riktlinjer kan beviljas utan ny an(cid:220) m…lan inom ramen f‰r en regionalst‰dsordning, under f‰r(cid:220) uts…ttning att det g…ller investeringar (rationalisering, mo(cid:220) dernisering, eller omstrukturering). Eftersom dessa regio(cid:220) nalst‰d utg‰r en del av ett f‰rslag till st‰d f‰r omstrukture(cid:220) ring av ett f‰retag i sv¿righeter, b‰r de beaktas i den under(cid:220) s‰kning som g‰rs enligt de n…mnda riktlinjerna. (ˇˇ)(cid:217)F‰r den nu g…llande texten, se fotnot 10. (ˇ—)(cid:217)Inom transportsektorn f¿r kostnader f‰r f‰rv…rv av trans(cid:220) portmateriel (r‰rliga tillg¿ngar) inte ing¿ i den enhetliga kostnadshelheten (typber…kningsunderlaget). Dessa kostna(cid:220) der ber…ttigar s¿ledes inte till st‰d till nyinvesteringar. Vid ‰vertagande skall endast kostnaderna f‰r an(cid:220) skaffningen av dessa tillg¿ngar beaktas(cid:216)(ˇ(cid:209)), f‰rut(cid:220) satt att transaktionen sker p¿ marknadsvillkor. Tillg¿ngar f‰r vilkas k‰p st‰d beviljades redan f‰re ‰vertagandet skall dras av. 4. 6 De st‰dber…ttigande kostnaderna kan ocks¿ om(cid:220) fatta vissa former av immateriella investeringar, f‰rutsatt att de inte ‰verstiger 25(cid:216)% av typber…k(cid:220) ningsunderlaget f‰r stora f‰retag(cid:216)(ˇ(cid:210)). Det …r uteslutande fr¿ga om kostnader f‰rknip(cid:220) pade med teknik‰verf‰ring i form av f‰rv…rv av -(cid:217)patent, -(cid:217)tillverkningslicenser eller patenterad teknisk know(cid:220)how, -(cid:217)icke patenterad teknisk know(cid:220)how. De immateriella tillg¿ngar som …r st‰dber…tti(cid:220) gande skall dock underkastas vissa n‰dv…ndiga villkor som skall s…kerst…lla att de f‰rblir i den regionalst‰dsber…ttigade regionen och f‰ljaktligen inte ‰verf‰rs till andra regioner, och s…rskilt inte till regioner som inte …r ber…ttigade till regional(cid:220) st‰d. De st‰dber…ttigande immateriella tillg¿ng(cid:220) arna skall s¿ledes uppfylla bland annat f‰ljande villkor: -(cid:217)De skall uteslutande utnyttjas i den anl…gg(cid:220) ning som beviljats regionalst‰d. -(cid:217)De skall betraktas som tillg¿nger som kan skrivas av. -(cid:217)De skall vara f‰rv…rvade av tredje man p¿ marknadsm…ssiga villkor. -(cid:217)De skall tas upp som tillg¿ngar i f‰retagets balansr…kning och f‰rbli i det f‰retag som f¿r regionalst‰d under minst fem ¿r. 4. 7 De st‰d som anm…ls av medlemsstaterna anges vanligen i bruttobelopp, allts¿ f‰re skatt. F‰r att (ˇ(cid:209))(cid:217)Om ‰vertagandet ¿tf‰ljs av andra nyinvesteringar, skall de kostnader som h…nf‰r sig till dessa l…ggas till anskaffnings(cid:220) kostnaderna. (ˇ(cid:210))(cid:217)F‰r sm¿ och medelstora f‰retag g…ller de kriterier som fast(cid:220) st…lls i riktlinjerna f‰r statligt st‰d till sm¿ och medelstora f‰retag (EGT C 213, 23. 7. 1996, s. 4). 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/15 g‰ra de olika st‰dformerna j…mf‰rbara med va(cid:220) randra och f‰r att g‰ra st‰dniv¿erna j…mf‰rbara fr¿n en medlemsstat till en annan omvandlar kommissionen de st‰d som anm…ls av medlems(cid:220) staterna till st‰d uttryckta i nettobidragsekviva(cid:220) lenter(cid:216)(ˇ(cid:211)). st‰dets niv¿ inte ‰verstiga 40(cid:216)% nettobidragsekvi(cid:220) valenter, med undantag f‰r regionerna i de yt(cid:220) tersta randomr¿dena, d…r niv¿n f¿r vara h‰gst 50(cid:216)% nettobidragsekvivalenter. 4. 8 St‰dniv¿n m¿ste anpassas till arten och sv¿rig(cid:220) hetsgraden hos de regionala problem som avses. Som utg¿ngspunkt m¿ste det d…rf‰r finnas skill(cid:220) nad mellan de niv¿er som till¿ts p¿ grundval av undantaget i a och dem som till¿ts i regioner som omfattas av undantaget i c. I det avseendet …r det viktigt att ta h…nsyn till det faktum att de regio(cid:220) ner som kommer i ¿tnjutande av undantaget i ar(cid:220) tikel 92. 3 c inte k…nnetecknas av onormalt l¿g levnadsstandard eller av allvarlig brist p¿ syssel(cid:220) s…ttning i den mening som avses med undantaget i a i samma artikel. St‰dens snedvridande effekter …r f‰ljaktligen mindre f‰rsvarbar d…r …n i regioner som omfattas av undantaget i artikel 92. 3 a. Detta inneb…r att de till¿tna st‰dniv¿erna som utg¿ngs(cid:220) punkt …r l…gre i de regioner som omfattas av un(cid:220) dantaget i c …n i de som ber‰rs av undantaget i a. Kommissionen anser d…rf‰r att regionalst‰dets niv¿ inte f¿r ‰verstiga 50(cid:216)% nettobidragsekviva(cid:220) lenter i regioner enligt 92. 3 a, med undantag f‰r regioner i gemenskapens yttersta omr¿den(cid:216)(ˇ(cid:212)), d…r st‰dniv¿n kan uppg¿ till 65(cid:216)% nettobidrag(cid:220) sekvivalenter. I regioner enligt 92. 3 c f¿r taket f‰r regionalst‰d i allm…nhet inte ‰verstiga 20(cid:216)% net(cid:220) tobidragsekvivalenter, utom i regioner med l¿g i de yttersta befolkningst…thet eller till 30(cid:216)% randomr¿dena, d…r det nettobidragsekvivalenter. f¿r uppg¿ i regioner I de regikoner p¿ NUTS II(cid:220)niv¿ som …r st‰dbe(cid:220) r…ttigade enligt artikel 92. 3 a och d…r BNP per inv¿nare uttryckt i k‰pkraftsstandard …r h‰gre …n 60(cid:216)% av gemenskapsgenomsnittet, f¿r regional(cid:220) (ˇ(cid:211))(cid:217)F‰r systemet f‰r ber…kning av nettobidragsekvivalenter, se bilaga I. (ˇ(cid:212))(cid:217)Regionerna i de yttersta omr¿dena …r de franska utomeuro(cid:220) peiska departementen (DOM), Azorerna, Madeira och Ka(cid:220) narie‰arna (se F‰rklaring 26 om regionerna i gemenskapens yttersta omr¿den, som bifogas Maastrichtf‰rdraget). inv¿nare uttryckt I regioner enligt 92. 3 c som b¿de har h‰gre BNP per i k‰pkraftsstandard och l…gre arbetsl‰shet …n respektive genomsnitt i ge(cid:220) menskapen(cid:216)(ˇ(cid:213)), f¿r regionalst‰dets niv¿ inte ‰ver(cid:220) stiga 10(cid:216)% nettobidragsekvivalenter, utom i regio(cid:220) ner med l¿g befolkningst…thet eller regioner i de yttersta omr¿dena, d…r niv¿n f¿r uppg¿ till 20(cid:216)% nettobidragsekvivalenter. I fr¿ga om regioner som omfattas 10(cid:216)% nettobidrags(cid:220) p¿ ekvivalenter kan undantagsvis h‰gre st‰dniv¿er godk…nnas, som inte ‰verskrider det normala ta(cid:220) ket p¿ 20(cid:216)% nettobidragsekvivalenter, f‰r regio(cid:220) ner (motsvarande NUTS III(cid:220)niv¿ eller mindre) som gr…nsar till en region enligt 92. 3 a. taket av Alla ovan n…mnda st‰dtak …r ‰vre gr…nsv…rden. I fr¿ga om st‰d under dessa tak kommer kommis(cid:220) sionen att ‰vervaka att niv¿n p¿ regionalst‰det avpassas enligt de regionala problemens sv¿rig(cid:220) hetsgrad sedda i ett gemenskapssammanhang. 4. 9 De till…gg till sm¿ och medelstora f‰retag som anges i kommissionens meddelande om st‰d till sm¿ och medelstora f‰retag(cid:216)(ˇ(cid:214)) kan l…ggas ihop med de tak som anges i 4. 8, dvs. 15 procentenhe(cid:220) ter brutto(cid:216)(—˝) f‰r regioner som omfattas av un(cid:220) dantaget i a och 10 procentenheter brutto f‰r re(cid:220) gioner som omfattas av undantaget i 92. 3 c. Det slutliga taket g…ller f‰r typber…kningsunderlaget f‰r sm¿ och medelstora f‰retag. Dessa till…gg till f‰rm¿n f‰r sm¿ och medelstora f‰retag g…ller inte f‰retag inom transportsektorn. (ˇ(cid:213))(cid:217)BNP och arbetsl‰sheten skall m…tas p¿ NUTS III(cid:220)niv¿. (ˇ(cid:214))(cid:217)Till…gg till regionalst‰d f‰reskrivs …ven vid st‰d till FoU och milj‰skydd. Grunden f‰r ber…kning av s¿dant st‰d …r emellertid annorlunda …n den f‰r regionalst‰d (inbegripet varianten f‰r sm¿ och medelstora f‰retag). Till…ggen i fr¿ga l…ggs inte ihop med regionalst‰det utan till den andra st‰d(cid:220) typen. De texter som f‰r n…rvarande g…ller f‰r dessa st‰dty(cid:220) per …r, n…r det g…ller FoU, den som …r offentliggjord i EGT C 45, 17. 2. 1996, s. 5 och, n…r det g…ller milj‰skydd, den som …r offentliggjord i EGT C 72, 10. 3. 1994, s. 3. (—˝)(cid:217)Till…gg till bruttost‰dniv¿erna anv…nds, s¿som dessa till…gg definieras i riktlinjerna om st‰d till sm¿ och medelstora f‰(cid:220) retag. C 74/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 4. 10 St‰den f‰r nyinvesteringar skall genom s…ttet f‰r utbetalning eller genom de villkor som …r f‰r(cid:220) enade med dem g‰ras beroende av att den be(cid:220) r‰rda investeringen uppr…tth¿lls i minst fem ¿r. 4. 14 Syssels…ttningsst‰den skall genom s…ttet f‰r utbe(cid:220) talning eller genom de villkor som …r f‰renade med dem g‰ras beroende av att de skapade ar(cid:220) betstillf…llena beh¿lls under minst fem ¿r. St‰d f‰r att skapa syssels…ttning Driftsst‰d 4. 11 Som n…mnts i 4. 1 kan regionalst‰d …ven avse ska(cid:220) pande av syssels…ttning. Till skillnad fr¿n det st‰d i f‰r skapande av syssels…ttning som fastst…lls riktlinjerna f‰r syssels…ttningsst‰d (vilka r‰r ar(cid:220) betstillf…llen som inte …r knutna till n¿gon investe(cid:220) ring)(cid:216)(—˛) r‰r det sig h…r endast om arbetstillf…llen som …r knutna till genomf‰randet av en nyinve(cid:220) stering(cid:216)(—ˇ). 4. 12 Med skapande av syssels…ttning f‰rst¿s en netto(cid:220) ‰kning av antalet arbetstillf…llen(cid:216)(——) vid en an(cid:220) l…ggning i f‰rh¿llande till genomsnittet under en referensperiod. Fr¿n det antal arbetstillf…llen som har skapats under den aktuella perioden skall allts¿ de arbetstillf…llen som eventuellt har f‰r(cid:220) svunnit under samma period dras av(cid:216)(—(cid:209)). 4. 13 I likhet med investeringsst‰det skall det st‰d till skapande av syssels…ttning som avses i dessa riktlinjer anpassas i f‰rh¿llande till arten och sv¿(cid:220) righetsgraden hos de regionala problem som det …r avsett att avhj…lpa. Kommissionen anser att detta st‰d inte skall ‰verskrida en viss procentan(cid:220) del av l‰nekostnaden(cid:216)(—(cid:210)) f‰r en nyanst…lld, ber…k(cid:220) nat ‰ver en tv¿¿rsperiod. Procentandelen motsva(cid:220) rar den niv¿ som …r till¿ten f‰r investeringsst‰d i det ber‰rda omr¿det. (—˛)(cid:217)F‰r den nu g…llande texten, se EGT C 334, 12. 12. 1995, s. 4. (—ˇ)(cid:217)Ett arbetstillf…lle betraktas som knutet till genomf‰randet av en investering s¿ snart det r‰r den verksamhet till vilken investeringen h…nf‰r sig och om det skapas under de tre f‰rsta ¿r som f‰ljer p¿ investeringens fullst…ndiga genomf‰(cid:220) rande. De arbetstillf…llen som skapats till f‰ljd av den ‰k(cid:220) ning av kapacitetsutnyttjandet som f‰rorsakats av investe(cid:220) ringen …r ocks¿ knutna till investeringen under denna pe(cid:220) riod. (——)(cid:217)Antalet arbetstillf…llen motsvarar antalet ¿rsverken, dvs. an(cid:220) talet avl‰nade heltidsanst…llda under ett ¿r. Deltidsarbete och s…songarbete …r br¿kdelar av ett ¿rsverke. (—(cid:209))(cid:217)Det …r sj…lvklart att en s¿dan definition …r till…mplig s¿v…l p¿ en befintlig anl…ggning som p¿ en ny anl…ggning. (—(cid:210))(cid:217)L‰nekostnaderna innefattar bruttol‰nen, dvs. l‰nen f‰re skatt, samt de obligatoriska socialavgifterna. Kommissionen f‰rbeh¿ller sig m‰jligheten att som referens anv…nda ge(cid:220) menskapsstatistiken om de genomsnittliga l‰nekostnaderna i de olika medlemsstaterna. 4. 15 Regionalst‰d som …r avsedda att minska ett f‰re(cid:220) tags l‰pande kostnader (driftsst‰d) …r i princip f‰rbjudna. St‰d av denna typ kan dock i undan(cid:220) tagsfall beviljas i regioner som faller under un(cid:220) dantaget i artikel 92. 3 a, under f‰ruts…ttning att det …r motiverat p¿ grundval av st‰dets art och dess bidrag till den regionala utvecklingen och under f‰ruts…ttning att dess niv¿ st¿r i f‰rh¿llande till de handikapp som det …r avsett att kompen(cid:220) sera f‰r(cid:216)(—(cid:211)). Det ankommer p¿ medlemsstaten att p¿visa handikappen och att bed‰ma deras bety(cid:220) delse. 4. 16 St‰d som …r avsedda att delvis kompensera f‰r merkostnader f‰r transport(cid:216)(—(cid:212)) f¿r till¿tas i de re(cid:220) gioner i de yttersta omr¿dena som omfattas av undantaget i artikel 92. 3 a och 92. 3 c och i regio(cid:220) ner med l¿g befolkningst…thet som …r ber…ttigade till undantag antingen enligt artikel 92. 3 a eller, med st‰d av det kriterium f‰r befolkningst…thet som anges i 3. 10. 4, enligt undantaget i artikel 92. 3 c under f‰ruts…ttning att s…rskilda villkor uppfylls(cid:216)(—(cid:213)). Det ankommer p¿ medlemsstaten att visa att dessa merkostnader f‰rekommer och att best…mma deras omfattning. 4. 17 Med undantag f‰r de fall som anges i 4. 16 skall driftsst‰d vara begr…nsade i tiden och avtagande. Driftsst‰d som syftar till att fr…mja export(cid:216)(—(cid:214)) mellan medlemsstaterna skall undantas. (—(cid:211))(cid:217)Driftsst‰d utg‰rs vanligtvis av skattel…ttnader eller neds…tt(cid:220) ning av sociala avgifter. (—(cid:212))(cid:217)Med transportmerkostnader avses merkostnader f‰r f‰r(cid:220) flyttning av varor inom det ber‰rda landets nationella gr…n(cid:220) ser. Dessa st‰d kan aldrig utg‰ra exportst‰d och de f¿r inte heller utg‰ra ¿tg…rder med motsvarande verkan som kvanti(cid:220) tativa importbegr…nsningar enligt artikel 30 i f‰rdraget. (—(cid:213))(cid:217)Vad g…ller de s…rskilda villkoren f‰r regioner som …r ber…t(cid:220) tigade till undantaget i artikel 92. 3 c enligt kriteriet f‰r be(cid:220) folkningst…thet, se bilaga II. P¿ andra regioner som …r be(cid:220) r…ttigade till st‰d som har till syfte att delvis kompensera transportmerkostnaderna kommer villkor liknande dem i bi(cid:220) laga II att till…mpas. (—(cid:214))(cid:217)Se fotnot 3 i kommissionens meddelande 96/C 68/06 om f‰rsumbart st‰d, offentliggjort i EGT C 68, 6. 3. 1996, s. 9. 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/17 Kumuleringsregler 4. 18 De tak f‰r st‰dniv¿erna som fastst…lls enligt krite(cid:220) rierna i 4. 8 och 4. 9 g…ller det totala st‰dbeloppet -(cid:217)n…r flera samtidigt, regionalst‰dsordningar till…mpas -(cid:217)oavsett om st‰det betalas med lokala, regio(cid:220) nala eller nationella medel eller med gemen(cid:220) skapsmedel. 4. 19 De st‰d f‰r skapande av syssels…ttning som be(cid:220) skrivs i 4. 11(cid:134)4. 14 och de investeringsst‰d som beskrivs i 4. 4(cid:134)4. 10 f¿r kumuleras(cid:216)((cid:209)˝) upp till den h‰gsta till¿tna st‰dniv¿ som fastst…llts f‰r regio(cid:220) nen(cid:216)((cid:209)˛). 4. 20 N…r kostnader som ber…ttigar till regionalst‰d helt eller delvis ocks¿ ber…ttigar till st‰d f‰r andra …ndam¿l, skall de kostnader som …r gemensamma omfattas av det f‰rdelaktigaste tak som g…ller f‰r dessa ordningar. 4. 21 N…r en medlemsstat anser att statliga st‰d enligt en ordning f¿r kumuleras med st‰d fr¿n andra ordningar, skall den f‰r var och en av ordning(cid:220) arna ange vilken metod som anv…nds f‰r att s…kerst…lla att de ovan n…mnda villkoren uppfylls. 5. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Regionalst‰dskartan och fastst…llandet av st‰dens f‰renlighet 5. 1 En medlemsstats regionalst‰dskarta best¿r dels av de regioner i medlemsstaten som …r ber…ttigade till de aktuella undantagen, dels av de tak f‰r ((cid:209)˝)(cid:217)De syssels…ttningsst‰d och de investeringsst‰d som avses i dessa riktlinjer f¿r inte kumuleras med de syssels…ttnings(cid:220) st‰d som definieras i de riktlinjer f‰r syssels…ttningsst‰d som n…mns i fotnot 31, eftersom de utnyttjas under andra omst…ndigheter och vid andra tillf…llen. ˆkningar av st‰den till s…rskilt mindre gynnade kategorier av st‰dmottagare skall dock kunna godtas enligt de best…mmelser som skall fastst…llas i riktlinjerna f‰r syssels…ttningsst‰d. ((cid:209)˛)(cid:217)Detta villkor anses uppfyllt om summan av st‰det till nyin(cid:220) vesteringar, uttryckt som en procentandel av v…rdet p¿ inve(cid:220) steringen, och syssels…ttningsst‰det, uttryckt som en pro(cid:220) centandel av l‰nekostnaderna, inte ‰verskrider det mest gynnsamma belopp som f‰ljer av till…mpningen av antingen det tak som fastst…llts f‰r regionen i fr¿ga i enlighet med de kriterier som anges i punkterna 4. 8 och 4. 9 eller det tak som fastst…llts f‰r regionen i fr¿ga i enlighet med de krite(cid:220) rier som anges i punkt 4. 13. st‰dniv¿erna som g…ller f‰r nyinvesteringar eller f‰r st‰d till skapande av syssels…ttning och som …r till¿tna f‰r var och en av regionerna. Medlemsstaterna skall, enligt artikel 93. 3 i f‰r(cid:220) draget, anm…la utkasten till de kartor som upp(cid:220) r…ttats enligt de kriterier som anges i 3. 5, 3. 10, 4. 8 och 4. 9. Kommissionen antar dessa kartor en(cid:220) ligt f‰rfarandet i artikel 93 i f‰rdraget, i princip genom ett enda beslut f‰r alla ber‰rda regioner i en medlemsstat och f‰r en best…md period. De nationella regionalst‰dskartorna kommer p¿ s¿ s…tt att ses ‰ver regelbundet. F‰r att uppn¿ ‰verensst…mmelse mellan de beslut som kommissionen fattar inom ramen f‰r kon(cid:220) kurrenspolitiken och de beslut som r‰r de regio(cid:220) ner som …r ber…ttigade till st‰d fr¿n strukturfon(cid:220) derna, samordnas i princip kartornas giltighetstid med tidsplanen f‰r interventioner enligt struktur(cid:220) fonderna. Utkast till st‰dordningar godk…nns av kommis(cid:220) sionen, antingen n…r kartan uppr…ttas eller se(cid:220) nare, inom ramen f‰r de regioner, de st‰dtak och den giltighetstid som fastst…llts f‰r dessa. Till…mpningen av de ordningar som avses i 5. 4 …r f‰rem¿l f‰r ¿rliga rapporter fr¿n medlemssta(cid:220) terna till kommissionen enligt g…llande regler(cid:216)((cid:209)ˇ). Under kartans giltighetstid f¿r medlemsstaterna beg…ra anpassningar av den i h…ndelse av v…sent(cid:220) liga p¿visbara …ndringar av de socioekonomiska betingelserna. Dessa …ndringar kan g…lla st‰dni(cid:220) v¿n och de st‰dber…ttigade regionerna, f‰rutsatt att det eventuella medtagandet av nya regioner uppv…gs av bortfallet av regioner med samma in(cid:220) v¿narantal. Den anpassade kartans giltighetstid l‰per ut vid den tidpunkt som g…llde f‰r den ur(cid:220) sprungliga kartan. F‰r de regioner som inte l…ngre omfattas av arti(cid:220) kel 92. 3 a efter ‰versynen av regionalst‰ds(cid:220) kartorna, utan i st…llet av artikel 92. 3 c, kan kommissionen under en ‰verg¿ngsperiod godta en progressiv minskning av de st‰dniv¿er som re(cid:220) 5. 2 5. 3 5. 4 5. 5 5. 6 5. 7 ((cid:209)ˇ)(cid:217)F‰r de regler som g…ller f‰r n…rvarande, se kommissionens skrivelse till medlemsstaterna av den 22 februari 1994, som har …ndrats genom kommissionens skrivelse av den 2 au(cid:220) gusti 1995. C 74/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 5. 8 gionerna var ber…ttigade till enligt artikel 92. 3 a, i j…mn eller ‰kande takt, till dess att de st‰dniv¿(cid:220) tak som avses i 4. 8 och 4. 9 ovan(cid:216)((cid:209)—) uppn¿tts. Denna ‰verg¿ngsperiod f¿r inte ‰verstiga tv¿ ¿r f‰r driftsst‰d och fyra ¿r f‰r st‰d till nyinveste(cid:220) ringar och till skapande av syssels…ttning(cid:216)((cid:209)(cid:209)). Med tanke p¿ uppr…ttandet av kartan uppmanas medlemsstaterna att, med till…mpning av artikel 93. 3 i F‰rdraget om uppr…ttandet av Europeiska gemenskapen, ut‰ver den f‰rteckning ‰ver de re(cid:220) gioner som de f‰resl¿r skall vara ber…ttigade till de aktuella undantagen och omfattas av taken f‰r st‰dniv¿er, till kommissionen anm…la andra faktorer som …r v…sentliga f‰r att fastst…lla en ramordning f‰r st‰dordningarna (st‰dens syfte och form, f‰retagens storlek osv. ) och som de har f‰r avsikt att anta, oavsett om det …r p¿ na(cid:220) tionell, regional eller lokal niv¿. Under kartans giltighetstid och inom kartans gr…nser f‰r varak(cid:220) tighet f¿r alla ordningar som …r f‰renliga med denna ramordning anm…las enligt det p¿skyn(cid:220) dade f‰rfarandet. 6. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Till…mpning, genomf‰rande och ‰versyn 6. 1 Kommissionen kommer att bed‰ma regionalst‰(cid:220) dens f‰renlighet med den gemensamma markna(cid:220) den enligt dessa riktlinjer s¿ snart de till…mpas, med undantag f‰r de ‰verg¿ngsbest…mmelser som fastst…lls i 6. 2 och 6. 3 nedan. St‰df‰rslag som har anm…lts innan dessa riktlinjer har med(cid:220) delats medlemsstaterna och betr…ffande vilka kommissionen …nnu inte har fattat n¿got slutgil(cid:220) tigt beslut kommer att bed‰mas p¿ grundval av de kriterier som g…llde vid tidpunkten f‰r anm…(cid:220) lan. Dessutom kommer kommissionen att f‰resl¿ medlemsstaterna l…mpliga ¿tg…rder enligt artikel 93. 1 i f‰rdraget, f‰r att s…kerst…lla att alla regio(cid:220) nalst‰dskartor och alla regionalst‰dsordningar som …r i kraft den 1 januari 2000 …r f‰renliga med best…mmelserna i dessa riktlinjer. 6. 2 6. 3 I detta avseende kommer kommissionen att f‰re(cid:220) sl¿ medlemsstaterna att som en l…mplig ¿tg…rd 6. 4 ((cid:209)—)(cid:217)ˆverg¿ngsbest…mmelserna …r inte till…mpliga p¿ de delar av NUTS II(cid:220)regionerna som f‰rlorar sin st…llning som regio(cid:220) ner ber…ttigade till st‰d enligt artikel 92. 3 a vilka, i avsak(cid:220) nad av den ytterligare procentandel av befolkningen som ber…knas genom till…mpning av den andra korrigeringen som anges i 8 i bilaga III till dessa riktlinjer, borde ha ute(cid:220) slutits ur den nya st‰dkartan. ((cid:209)(cid:209))(cid:217)Med beaktande av sin s…rskilt sv¿ra situation beh¿ller Nordirland sin st…llning som undantagsregion och dess tak kommer att vara 40(cid:216)%. enligt artikel 93. 1 begr…nsa giltighetstiden till den 31 december 1999 f‰r alla f‰rteckningar ‰ver st‰domr¿den som kommissionen godk…nt p¿ obest…md tid, eller med en sista giltighetsdag efter den 31 december 1999. Kommissionen kommer ocks¿ att f‰resl¿ med(cid:220) lemsstaterna att som en l…mplig ¿tg…rd enligt ar(cid:220) tikel 93. 1 …ndra alla existerande regionalst‰ds(cid:220) ordningar som kommer att vara i kraft …ven efter den 31 december 1999, s¿ att de blir f‰renliga med best…mmelserna i dessa riktlinjer fr¿n och med den 1 januari 2000, och att inom sex m¿na(cid:220) der meddela vilka …ndringar som planeras. Med beaktande av att medgivandena att bevilja regionalst‰d f‰r de flesta av de regioner som er(cid:220) h¿llit undantag enligt artikel 92. 3 a och 92. 3 c l‰per ut den 31 december 1999, och f‰r att s…(cid:220) kerst…lla en likv…rdig behandling av medlemssta(cid:220) terna fram till den dagen, kommer kommissionen fram till den 31 december 1999 att kunna avvika fr¿n best…mmelserna i dessa riktlinjer. N…r det g…ller pr‰vningen av de f‰rteckningar ‰ver st‰d(cid:220) omr¿den (nya f‰rteckningar eller …ndringar) som anm…ls f‰re den 1 januari 1999, under f‰ruts…tt(cid:220) ning att giltighetstiden f‰r dessa listor l‰per ut den 31 december 1999. I dessa fall kommer kommissionen att forts…tta att grunda sin pr‰v(cid:220) ning p¿ den metod som fastst…lls i meddelan(cid:220) det(cid:216)((cid:209)(cid:210)) av den 12 augusti 1988. I samma syfte, n…mligen att behandla medlems(cid:220) staterna p¿ ett likv…rdigt s…tt, kommer kommis(cid:220) sionen fram till den 31 december 1999 att kunna avvika fr¿n best…mmelserna i dessa riktlinjer i fr¿ga om granskningen av f‰renligheten hos de st‰dniv¿er och tak f‰r kumulering som fastst…lls i de nya ordningar, enskilda …renden och …n(cid:220) dringar av befintliga ordningar som anm…ls f‰re den 1 januari 1999. Under f‰ruts…ttning att gil(cid:220) tighetstiden f‰r dessa niv¿er och tak f‰r kumule(cid:220) ring l‰per ut den 31 december 1999, eller att de niv¿er och tak f‰r kumulering som g…ller efter den 1 januari 2000 …r f‰renliga med best…mmel(cid:220) serna i dessa riktlinjer. Kommissionen kommer att se ‰ver dessa riktlin(cid:220) jer inom fem ¿r fr¿n och med dagen f‰r deras till…mpning. Kommissionen kan dessutom n…r som helst besluta att …ndra dem, om det skulle vara l…mpligt av konkurrenspolitiska eller andra gemenskapspolitiska sk…l eller av h…nsyn till internationella ¿taganden. ((cid:209)(cid:210))(cid:217)Kommissionens meddelande (se den femte strecksatsen i fotnot 2). 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/19 BILAGA I NETTOBIDRAGSEKVIVALENTEN FˆR ETT INVESTERINGSSTˆD Metoden f‰r att r…kna ut nettobidragsekvivalenten (NBE) …r en metod som anv…nds av kommissionen n…r den bed‰mer de st‰dordningar som anm…ls av medlemsstaterna. I princip beh‰ver medlemsstaterna s¿ledes inte till…mpa dena metod, som offentligg‰rs h…r endast f‰r att v…rna om ‰ppenheten. 1. ALLM´NNA PRINCIPER Utr…kningen av nettobidragsekvivalenten (NBE) best¿r i att ¿terf‰ra alla former av investeringsst‰d(cid:216)((cid:209)(cid:211)) till en gemensam n…mnare (cid:134) st‰dniv¿n netto (cid:134) oavsett vilket land det …r fr¿ga om, f‰r att kunna j…mf‰ra st‰den inb‰rdes eller f‰r att j…mf‰ra med st‰dtak som best…mts p¿ f‰rhand. Det …r fr¿ga om en metod f‰r f‰rhandsj…mf‰relse av st‰d som inte alltid ¿terspeglar redovisningspraxis. St‰dniv¿n netto motsvarar den slutliga f‰rm¿n som st‰dets v…rde utan skatt bed‰ms ha f‰r det ber‰rda f‰retaget i f‰rh¿llande till den subventionerade investeringen. I denna utr…kning f¿r endast kostnader f‰r investeringar i anl…ggningstillg¿ngar motsvarande mark, byggnader och inventarier, vilka utg‰r typber…k(cid:220) ningsunderlaget, medtas. I de ordningar d…r ber…kningsunderlaget omfattar till…ggskostnader, m¿ste dessa begr…nsas till en viss andel av ber…kningsunderlaget. Samtliga ordningar skall s¿ledes unders‰kas p¿ grundval av deras niv¿ med h…n(cid:220) syn till de kostnader som ing¿r i typber…kningsunderlaget p¿ det s…tt som anges i de f‰ljande exemplen(cid:216)((cid:209)(cid:212)). Exempel nr 1: -(cid:217)Ber…kningsunderlag f‰r ordningen: inventarier -(cid:217)H‰gsta st‰dniv¿ f‰r ordningen: 30(cid:216)% Eftersom alla st‰dber…ttigande kostnader enligt ordningen f‰rekommer i typber…kningsunderlaget, kommer kommissionen att ta direkt h…nsyn till den h‰gsta niv¿n f‰r ordningen, dvs. 30(cid:216)%. Om det tak f‰r st‰dni(cid:220) v¿n som kommissionen har godk…nt f‰r den ber‰rda regionen …r 30(cid:216)%, skall ordningen anses vara f‰renlig i detta avseende. Exempel nr 2: -(cid:217)Ber…kningsunderlag f‰r ordningen: inventarier, byggnader och patent upp till 20(cid:216)% av tidigare kost(cid:220) nader -(cid:217)H‰gsta st‰dniv¿ f‰r ordningen: 30(cid:216)% Alla st‰dber…ttigande kostnader enligt ordningen f‰rekommer antingen i typber…kningsunderlaget (inventa(cid:220) rier, byggnader) eller i f‰rteckningen ‰ver st‰dber…ttigande immateriella kostnader (patent). De sistn…mnda kostnaderna f¿r inte ‰verstiga 25(cid:216)% av typber…kningsunderlaget. P¿ dessa villkor kommer kommissionen att ta direkt h…nsyn till den h‰gsta st‰dniv¿n f‰r ordningen, dvs. 30(cid:216)%. Om det tak f‰r st‰dniv¿n som kommissionen har godk…nt f‰r den ber‰rda regionen …r 30(cid:216)%, skall ordningen anses vara f‰renlig i detta avseende. ((cid:209)(cid:211))(cid:217)Skattest‰den kan betraktas som st‰d knutna till investeringar n…r de har dessa som ber…kningsunderlag. Dessutom f¿r alla skattest‰d tas med i denna kategori om de har beviljats upp till ett tak uttryckt i procent av investeringen. N…r beviljandet av ett skattest‰d utstr…cks ‰ver flera ¿r f¿r alla belopp som ¿terst¿r vid utg¿ngen av ett givet ¿r ‰verf‰ras till n…stf‰ljande ¿r och r…knas upp enligt referensr…ntan. ((cid:209)(cid:212))(cid:217)Dessa system f‰r omr…kning av st‰dniv¿erna …r inte till…mpliga p¿ immateriella investeringar som avses i punkt 4. 6 i sj…lva huvudtexten. C 74/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 Exempel nr 3: -(cid:217)Ber…kningsunderlag f‰r ordningen: byggnader, inventarier, mark och lager upp till 50(cid:216)% av tidigare -(cid:217)H‰gsta st‰dniv¿ f‰r ordningen: 30(cid:216)% kostnader Kommissionen kommer att ta h…nsyn till den h‰gsta st‰dniv¿n f‰r ordningen f‰r typber…kningsunderlaget, dvs. 30(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)1,5(cid:216)=(cid:216)45(cid:216)%. Om det tak f‰r st‰dniv¿n som kommissionen har godk…nt f‰r den ber‰rda re(cid:220) gionen …r 30(cid:216)%, kommer ordningen inte att anses f‰renlig om inte dess niv¿ s…nks till 30(cid:216)%(cid:216):(cid:216)1,5(cid:216)=(cid:216)20(cid:216)%. Exempel nr 4: -(cid:217)Ber…kningsunderlag f‰r ordningen: byggnader -(cid:217)H‰gsta(cid:217)st‰dniv¿(cid:217)f‰r(cid:217)ordningen: 60(cid:216)% Om det tak f‰r regionalst‰d som kommissionen har godk…nt …r 30(cid:216)%, …r det ingenting som garanterar att st‰den h¿ller sig under detta tak. Den st‰dniv¿ som fastst…llts i ordningen …r n…mligen h‰gre …n det regio(cid:220) nala st‰dtaket, men den g…ller f‰r ett reducerat ber…kningsunderlag. Ordningen kommer s¿ledes inte att anses f‰renlig i detta avseende, om det inte l…ggs till ett uttryckligt villkor om att det regionala st‰dtak som g…ller f‰r det fullst…ndiga ber…kningsunderlaget skall till…mpas. Best…mningen av NBE grundas enbart p¿ skatte(cid:220) och nuv…rdesber…kning, utom f‰r vissa former av st‰d som kr…ver en s…rskild behandling. Dessa ber…kningar g‰rs med hj…lp av uppgifter fr¿n st‰dordningen, det ber‰rda landets skattelagstiftning samt vissa parametrar som definieras enligt praxis. 1. 1(cid:217)Skatteber…kning St‰dniv¿n skall ber…knas efter skatt, dvs. med avdrag f‰r de skatter som …r knutna till erh¿llandet av st‰det, s…rskilt skatten p¿ inkomst av r‰relse. Man talar d…rf‰r om en nettobidragsekvivalent, som utg‰rs av det st‰d som tillfaller st‰dmottagaren efter att den ber‰rda skatten betalats, varvid det f‰ruts…tts att f‰reta(cid:220) get redan under sitt f‰rsta verksamhets¿r g¿r med s¿dan vinst att st‰det blir maximalt beskattat. 1. 2(cid:217)Nuv…rdesber…kning Nuv…rdesber…kningar anv…nds p¿ olika niv¿er n…r man fastst…ller en NBE. N…r st‰det eller investerings(cid:220) kostnaderna …r utspridda ‰ver tiden m¿ste man f‰rst och fr…mst beakta den verkliga tidsplanen f‰r utbetal(cid:220) ningarna av st‰det och f‰r investeringskostnaderna. F‰ljaktligen framr…knas investeringskostnaderna och utbetalningarna av st‰det genom en nuv…rdesber…kning till slutet av det ¿r d¿ f‰retaget g‰r sin f‰rsta avskrivning. De kan ocks¿ anv…ndas n…r man ber…knar nuv…rdet av erh¿llna f‰rm¿ner vid ¿terbetalningen av ett l¿n till subventionerad r…nta eller ocks¿ nuv…rdet av beskattningen av ett bidrag. Den r…nta som anv…nds f‰r dessa ber…kningar …r referensr…ntan/diskonteringsr…ntan, som kommissionen fastst…ller f‰r varje medlemsstat. F‰rutom att anv…ndas som diskonteringsr…nta, anv…nds referensr…ntan f‰r att ber…kna r…ntesubventionsandelen p¿ ett l¿n till nedsatt r…nta. 1. 3(cid:217)S…rskilda fall F‰rutom de skatteber…kningar och nuv…rdesber…kningar som har beskrivits ovan, kr…ver vissa former av st‰d en s…rskild behandling. N…r det g…ller st‰d till fastighetshyra kan st‰det m…tas genom att man ber…k(cid:220) nar nuv…rdet av skillnaden mellan den hyra som f‰retaget betalar och en teoretisk hyra som motsvarar referensr…ntan till…mpat p¿ fastighetsv…rdet, uppr…knat med ett belopp motsvarande avskrivningen p¿ fas(cid:220) tigheten f‰r ¿ret i fr¿ga. Man anv…nder sig av en liknande metod f‰r st‰d till finansiering av investeringar genom leasing(cid:216)((cid:209)(cid:213)). ((cid:209)(cid:213))(cid:217)Det b‰r noteras att de utgifter som …r f‰rknippade med det hyrande f‰retagets k‰p av mark eller byggnader kan betraktas som st‰dber…ttigande, f‰rutsatt att n‰dv…ndigheten av st‰det i fr¿ga kan bevisas. 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/21 N…r det g…ller st‰d till markhyra kan den teoretiska hyran ber…knas med utg¿ngspunkt fr¿n referensr…ntan, med avdrag f‰r inflationen, till…mpat p¿ markv…rdet. 2. NETTOBIDRAGSEKVIVALENTEN FˆR INVESTERINGSSTˆD SOM L´MNAS I FORM AV BIDRAG 2. 1(cid:217)Allm…nt Investeringsst‰d som beviljas ett f‰retag i form av ett bidrag uttrycks f‰rst och fr…mst som en procentandel av investeringen. Det …r d¿ fr¿ga om den nominella bidragsekvivalenten eller bruttobidragsekvivalenten. Enligt den gemensamma metoden f‰r att bed‰ma st‰d, utg‰r ett st‰ds nettobidragsekvivalent den del av st‰det som ¿terst¿r f‰r f‰retaget efter att skatt betalats p¿ inkomsten av r‰relsen. I de flesta fall …r bidraget i sig inte skattepliktigt, men det r…knas av fr¿n avskrivningsunderlaget f‰r inve(cid:220) steringen. Detta inneb…r att det investerande f‰retaget varje ¿r skriver av ett l…gre belopp …n det skulle g‰ra om f‰retaget inte hade erh¿llit st‰det. Eftersom avskrivningarna …r avdragsgilla och minskar resultatet f‰re skatt ‰kar bidraget s¿ledes varje ¿r statens skatteuttag i form av skatt p¿ vinsten av r‰relsen. Den ovan beskrivna metoden f‰r beskattning av bidraget som best¿r i att r…kna in bidraget i vinsten i samma takt som avskrivningarna, …r den i samtliga medlemsstater vanligast f‰rekommande, …ven om andra metoder f‰r beskattning f‰rekommer i vissa regioner. 2. 2. (cid:217)R…kneexempel Exempel(cid:217)nr(cid:217)1: Bidraget beskattas inte I alla medlemsl…nder bokf‰rs bidragen i allm…nhet som int…kter och beskattas. Det f‰rekommer emellertid att de …r befriade fr¿n skatt, s…rskilt i fr¿ga om vissa st‰d till forskning och utveckling. I detta fall …r NBE lika med det nominella bidraget. Exempel(cid:217)nr(cid:217)2: Investeringen avser endast ett kostnadsslag och bidraget beskattas fullt ut vid utg¿ngen av det f‰rsta r…kenskaps¿ret. Detta inneb…r att hela bidraget …r f‰rem¿l f‰r bolagsvinstbeskattning redan under det f‰rsta verksamhets(cid:220) ¿ret. Denna praxis …r inte orimlig om man beaktar att f‰retagen, som i allm…nhet g¿r med f‰rlust under de f‰rsta verksamhets¿ren, har m‰jlighet att sprida sina f‰rluster ‰ver flera r…kenskaps¿r. F‰r att ber…kna bidragsekvivalenten (NBE) f‰r bidraget i fr¿ga beh‰ver man bara dra av den skatt som kommer att belasta bidraget. Parametrar:(cid:217)Investering: 100 Nominellt bidrag: 20 Skattesats: 40(cid:216)% Skatteuttaget p¿ bidraget blir 20(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)8 Nettobidragsekvivalenten (NBE) blir s¿ledes: (20 (cid:134) 8)/100 = 12(cid:216)% Exempel(cid:217)nr(cid:217)3: Investeringen avser endast ett kostnadsslag och bidraget beskattas line…rt ‰ver fem ¿r. I det h…r fallet beskattas bidraget planenligt, dvs. med lika stor del varje ¿r, ‰ver fem ¿r. Under dessa fem ¿r ‰kar s¿ledes varje ¿r vinsterna med en femtedel av bidraget. F‰r att ber…kna NBE f‰r detta bidrag m¿ste man r…kna av det totala nuv…rdet av de belopp som tagits ut i skatt p¿ var och en av dessa femtedelar i enlighet med den g…llande skattelagstiftningen. C 74/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 Parametrar:(cid:217)Investering: 100 Nominellt bidrag: 20 Skattesats: 40(cid:216)% Diskonteringsr…nta: 8(cid:216)% Ber…kningen av de ¿rliga skatteuttagen p¿ bidraget samt det diskonterade nuv…rdet av dessa kan utl…sas av nedanst¿ende tabell: Uttag av skatt p¿ bidraget Nuv…rdeskoefficient Diskonterat nuv…rde: Period (1) Vid slutet av ¿r 1 (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% (2) 1,0 Vid slutet av ¿r 2 (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 Vid slutet av ¿r 3 (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 Vid slutet av ¿r 4 (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 Vid slutet av ¿r 5 (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 Totalt (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2) 1,600 1,481 1,372 1,270 1,176 6,900 Totalen i den sista kolumnen utg‰r det diskonterade nuv…rdet av de ¿rliga skatteuttagen. Den skall dras av fr¿n det nominella bidraget f‰r att nettobidragsekvivalenten skall erh¿llas. NBE blir s¿ledes: (20(cid:216)(cid:134)(cid:216)6,9)/100(cid:216)=(cid:216)13,1(cid:216)% Anm…rkning: Nuv…rdesber…kningen av skatteuttaget p¿ bidraget g‰rs fr¿n slutet av det f‰rsta ¿ret i enlighet med antagandet att f‰retaget g‰r den f‰rsta avskrivningen p¿ investeringen vid den tidpunk(cid:220) ten. Exempel(cid:217)nr(cid:217)4: Investeringen avser tre kostnadsslag: Mark, byggnader och inventarier vilka beskattas i olika takt. Dessa tre kostnadsslag utg‰r det som kallas typber…kningsunderlaget f‰r st‰d. F‰rdelningen av dessa kost(cid:220) nader inom detta typber…kningsunderlag best…ms med hj…lp av en f‰rdelningsnyckel som varierar fr¿n en medlemsstat till en annan p¿ det s…tt som anges i tabellen nedan: Mark Byggnader Inventarier Belgien Tyskland Frankrike Italien Luxemburg Nederl…nderna F‰renade kungariket Danmark Grekland 5 5 5 5 5 5 10 5 3 40 30 50 30 50 40 20 45 27 55 65 45 65 45 55 70 50 70 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/23 Spanien Irland Portugal ˆsterrike Finland Sverige Mark Byggnader Inventarier 5 5 3 5 1 5 40 50 25 30 19 45 55 45 72 65 80 50 De f‰rdelningsnycklar som anges ovan anv…nds f‰r att ber…kna NBE n…r det g…ller st‰dordningar. N…r det …r fr¿ga om enskilda st‰d…renden anv…nder man i st…llet den faktiska f‰rdelningsnyckeln f‰r de tre kost(cid:220) nadsslagen inom typber…kningsunderlaget. Med h…nsyn till att beskattningsperioden f‰r bidraget …r olika l¿ng f‰r olika kostnadsslag …r det n‰dv…ndigt att f‰rst och fr…mst f‰rdela bidraget p¿ varje post som ing¿r i st‰dber…kningsunderlaget i f‰rh¿llande till dennas storlek. Man ber…knar d…refter skatteuttaget separat f‰r varje kostnadskategori. (Dessa ber…kningar …r av samma slag som de i tabellen i exempel 3). Slutligen dras dessa skatteuttag fr¿n det nominella bidraget f‰r att nettobidragsekvivalenten (NBE) skall erh¿llas: NBE(cid:217)= Nominellt bidrag minskat med f‰ljande: -(cid:217)Skatteuttaget p¿ den del av bidraget som h…nf‰r sig till mark. -(cid:217)Skatteuttaget p¿ den del av bidraget som h…nf‰r sig till byggnader. -(cid:217)Skatteuttaget p¿ den del av bidraget som h…nf‰r sig till inventarier. Parametrar:(cid:217)Investering 100 varav:(cid:217)-(cid:217)mark: 3 ej avskrivningsbar -(cid:217)byggnader: 33 line…r (planenlig) avskrivning p¿ 20 ¿r -(cid:217)inventarier: 64 degressiv (r…kenskapsenlig) avskrivning p¿ fem ¿r Nominellt bidrag: 20 Skattesats: 55(cid:216)% Diskonteringsr…nta: 8(cid:216)% Ber…kning av skatteuttaget p¿ ett bidrag som h…nf‰r sig till mark: I allm…nhet skrivs mark inte av. Om man antar att bidraget beskattas i takt med avskrivningarna, beskattas s¿ledes inte ett bidrag som ges till investering i mark, och det finns ingen skatt att dra av fr¿n ett bidrag som beviljats f‰r mark. Ber…kning av skatteuttaget p¿ ett bidrag som h…nf‰r sig till byggnader: Man utg¿r fr¿n antagandet att det bidrag som h…nf‰r sig till byggnader beskattas i samma takt som av(cid:220) skrivningarna g‰rs, det vill s…ga planenligt (i lika delar) ‰ver 20 ¿r: -(cid:217)Det nominella bidraget som l…mnas f‰r byggnader uppg¿r till: 20(cid:216)(cid:141)(cid:216)33(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)6,6 -(cid:217)Den del av bidraget som varje ¿r r…knas in i vinsten uppg¿r till: 6,6/20(cid:216)=(cid:216)0,33 -(cid:217)Skatten som tas ut p¿ denna del av bidraget uppg¿r till: 0,33(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)0,18 C 74/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 Under en period p¿ 20 ¿r kommer varje ¿r ett belopp p¿ 0,18 att belasta vinsten till f‰ljd av det bidrag som beviljats till byggnader. Det diskonterade nuv…rdet av dessa belopp i slutet av det f‰rsta verksamhets¿ret (samma slags utr…kning som i tabellen i exempel 3) kommer att ge det totala skatteuttaget f‰r hela perio(cid:220) den till f‰ljd av det bidrag som beviljats till byggnader: 1,925. Ber…kning av skatteuttaget p¿ ett bidrag som avser inventarier: Man antar att det bidrag som avser inventarier beskattas i samma takt som avskrivningarna g‰rs, det vill s…ga degressivt (enligt r…kenskapsenlig metod) ‰ver fem ¿r, med f‰ljande procenttal: 40(cid:216)%, 24(cid:216)%, 14,4(cid:216)%, 10,8(cid:216)% och 10,8(cid:216)%. Till skillnad fr¿n vad som g…ller f‰r byggnader, …r i detta fall beskattningen olika varje ¿r, vilket g‰r att man m¿ste ber…kna skatteuttaget ¿r f‰r ¿r. Den del av det nominella bidraget som h…nf‰r sig till inventarier uppg¿r till 20(cid:216)(cid:141)(cid:216)64(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)12,8. Ber…kning av skatteuttaget: Uttag av skatt p¿ bidraget Nuv…rdeskoefficient Diskonterat nuv…rde: Period (1) Vid slutet av ¿r 1 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% (2) 1,0 Vid slutet av ¿r 2 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)24(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 Vid slutet av ¿r 3 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)14,4(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 Vid slutet av ¿r 4 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)10,8(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 Vid slutet av ¿r 5 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)10,8(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 Totalt (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2) 2,816 1,564 0,869 0,604 0,559 6,412 Ber…kning av NBE: -(cid:217)Nominellt bidrag minskat med: -(cid:217)Skatt p¿ den del av bidraget som h…nf‰r sig till mark -(cid:217)Skatt p¿ den del av bidraget som h…nf‰r sig till byggnader -(cid:217)Skatt p¿ den del av bidraget som h…nf‰r sig till inventarier 20 0 1,925 6,412 NBE(cid:217) 11,6(cid:216)% Anm…rkningar: 1. (cid:217)Den beskattning av bidragen som omn…mns i den gemensamma metoden f‰r bed‰mning av st‰d beror dels p¿ skattelagstiftningen i medlemsstaten i fr¿ga, dels p¿ de s…rskilda villkor som den ifr¿gavarande st‰dordningen i vissa fall f‰reskriver. 2. (cid:217)Vid ber…kningen av en NBE kr…vs det s¿lunda att man har detaljerad kunskap om -(cid:217)skatteskalorna f‰r bolagsvinstbeskattningen i de ber‰rda l…nderna i fr¿ga, -(cid:217)de g…llande avskrivningsreglerna, eller -(cid:217)den s…rskilda metod f‰r att r…kna in bidraget i vinsten som f‰reskrivs av st‰dordningen i fr¿ga. 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/25 3. NETTOBIDRAGSEKVIVALENT FˆR ETT INVESTERINGSSTˆD I FORM AV L¯N TILL SUBVENTIONERAD R´NTA 3. 1(cid:217)Allm…nt Investeringsst‰d som beviljas ett f‰retag i form av l¿n till subventionerad r…nta uttrycks f‰rst och fr…mst som den subvention i procentuella tal som motsvaras av skillnaden mellan referensr…ntan och den av l¿ngi(cid:220) varen beg…rda r…ntan. Denna r…ntesubvention leder endast till att r…ntekostnaderna blir l…gre, eftersom kapitalet f‰rv…ntas betalas tillbaka p¿ samma s…tt oavsett om det …r fr¿ga om l¿n till marknadsm…ssig r…nta eller l¿n till nedsatt r…nta. Denna f‰rm¿n som erh¿llits f‰r ¿terbetalningen av l¿net uttrycks i procent av investeringen, p¿ samma s…tt som n…r det g…ller ett bidrag. Man talar d¿ om den nominella bidragsekvivalenten eller bruttobidragsekvi(cid:220) valenten. Denna motsvarar inte den slutliga f‰rm¿n som f‰retaget ¿tnjuter till f‰ljd av r…ntesubventionen. Eftersom r…ntekostnaderna …r avdragsgilla i f‰rh¿llande till det beskattningsbara resultatet leder en r…ntesubvention till att en del av denna skattef‰rm¿n g¿r f‰rlorad genom att den andel som staten uppb…r i form av skatt p¿ bolagsvinsten ‰kar. D…rav f‰ljer att nettobidragsekvivalenten (NBE) erh¿lles genom att fr¿n bruttobidragsekvivalenten dra av den skatt som staten tar ut p¿ ‰kningen av det beskattningsbara resultatet till f‰ljd av r…ntesubventionen. P¿ samma s…tt som f‰r ett bidrag g‰rs ber…kningen av NBE f‰r ett l¿n till subventionerad r…nta med utg¿ngspunkt fr¿n uppgifter som h…rr‰r fr¿n st‰dordningen eller fr¿n skattelagstiftningen i landet i fr¿ga, samt eventuellt tillkommande uppgifter som fastst…lls enligt praxis. De uppgifter som kr…vs f‰r att ber…kna NBE av ett investeringsst‰d i form av ett l¿n till subventionerad r…nta …r f‰ljande: -(cid:217)L¿nets l‰ptid. -(cid:217)Den amorteringsfria perioden, vilken …r den inledande tidsperiod under vilken ingen avbetalning p¿ l¿net sker och r…nta s¿ledes erl…ggs p¿ hela kapitalet. -(cid:217)R…ntesubventionen uttryckt i procentenheter. -(cid:217)Subventionens varaktighet, vilken inte n‰dv…ndigtvis ‰verensst…mmer med l¿nets l‰ptid. -(cid:217)L¿nebeloppet uttryckt i procent av investeringen, kallad l¿neandelen. -(cid:217)Referensr…ntan/diskonteringsr…ntan. -(cid:217)Skattesatsen. Det …r dessutom n‰dv…ndigt att k…nna till amorteringsvillkoren. I det ‰verv…gande antalet fall amorteras l¿net line…rt, i lika stora avbetalningar, och r…ntan betalas p¿ den resterande skulden. Ibland amorteras l¿net i form av lika stora annuiteter, n¿got som beaktas vid ber…kningen av NBE. 3. 2(cid:217)R…kneexempel Exempel 1: 1. (cid:217)Parametrar: -(cid:217)L¿nets l‰ptid …r tio ¿r, amorteringen …r line…r, l¿net saknar amorteringsfri period. -(cid:217)R…ntesubventionen uppg¿r till 3 procentenheter under l¿nets hela l‰ptid. -(cid:217)L¿nebeloppet uppg¿r till 40(cid:216)% av investeringen. -(cid:217)Referensr…ntan/diskonteringsr…ntan uppg¿r till 8(cid:216)%. -(cid:217)Skattesatsen uppg¿r till 35(cid:216)%. 2. (cid:217)Ber…kning av g¿voinslag per enhet: G¿voinslaget per enhet motsvarar den nominella bidragsekvivalenten f‰r en r…ntesubvention p¿ en procent(cid:220) enhet p¿ ett l¿nebelopp som motsvarar 100(cid:216)% av investeringen, med h…nsyn tagen till de ‰vriga parametrar som …r utm…rkande f‰r st‰det. Detta ber…knas p¿ f‰ljande s…tt: C 74/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 Vid slutet av ¿r L¿n: resterande skuld R…ntesubvention med(cid:216)1(cid:216)procentenhet Resulterande f‰rm¿n Nuv…rdes(cid:220) koefficient Nuv…rde(cid:216)(*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 (2) 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2) (3) (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(3) 1 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)5 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)6 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)7 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)8 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)9 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)10 G¿voinslag per enhet(cid:217) 0,926 0,772 0,635 0,515 0,408 0,315 0,233 0,162 0,100 0,046 4,112 (*)(cid:217)Ber…knat nuv…rde vid b‰rjan av ¿r 1. 3. (cid:217)Ber…kning av nettobidragsekvivalenten: F‰ljande faktorer utm…rker st‰det: (r…ntesubvention p¿ 3 procentenheter, l¿neandel p¿ 40(cid:216)%, den del av bidraget som ej beskattas: (1(cid:216)(cid:134)(cid:216)35(cid:216)%), nettobidragsekvivalenten erh¿lls helt enkelt genom att g¿voinslaget per enhet multipliceras med dessa faktorer enligt f‰ljande: NBE(cid:216)=(cid:216)4,112(cid:216)(cid:141)(cid:216)3(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)35(cid:216)%)(cid:216)=(cid:216)3,21(cid:216)% Exempel 2: 1. (cid:217)Parametrar: Samma parametrar som i exempel 1 men med en amorteringsfri period p¿ tv¿ ¿r. Detta inneb…r att ingen ¿terbetalning p¿ l¿net sker under de tv¿ f‰rsta ¿ren. L¿net som har en l‰ptid p¿ tio ¿r ¿terbetalas s¿ledes i ¿tta lika stora delbetalningar, fr¿n och med ¿r 3 till och med ¿r 10. Under de tio ¿ren kommer r…nta att betalas p¿ den resterande skulden. 2. (cid:217)Ber…kning av g¿voinslaget per enhet: Vid slutet av ¿r L¿n: resterande skuld R…ntesubvention med(cid:216)1(cid:216)procentenhet Resulterande f‰rm¿n Nuv…rdes(cid:220) koefficient Nuv…rde(cid:216)(*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 100 100 87,5 75,0 62,5 50 37,5 25,0 12,5 (2) 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% (*)(cid:217)Ber…knat nuv…rde vid b‰rjan av ¿r 1. (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2) (3) (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(3) 1 1 1 0,875 0,750 0,625 0,500 0,375 0,250 0,125 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)5 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)6 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)7 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)8 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)9 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)10 0,926 0,857 0,794 0,643 0,510 0,394 0,292 0,203 0,125 0,058 G¿voinslag per enhet(cid:217) 4,802(cid:216)% 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/27 3. (cid:217)Ber…kning av nettobidragsekvivalenten: P¿ samma s…tt som i exempel 1 r…cker det att multiplicera g¿voislaget per enhet med r…ntesubventionen uttryckt i procentenheter, l¿neandelen samt med den andel av bidraget som undg¿r beskattning: NBE(cid:216)=(cid:216)4,802(cid:216)(cid:141)(cid:216)3(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)35(cid:216)%)(cid:216)=(cid:216)3,75(cid:216)% Anm…rkning: Man konstaterar att, allt annat of‰r…ndrat, inf‰randet av en amorteringsfri period leder till en h‰jning av NBE. Detta eftersom den amorteringsfria perioden ‰kar den f‰r varje ¿r reste(cid:220) rande skulden, s¿ledes den f‰rm¿n som r…ntesubventionen utg‰r och f‰ljaktligen g¿voinslaget per enhet. Exempel 3: 1. (cid:217)Parametrar Samma parametrar som i exempel 2 men l¿net ¿terbetalas i j…mnstora annuiteter. I det h…r fallet …r ber…kningsmetoden helt annorlunda …n den som anv…ndes i de b¿da f‰reg¿ende exemp(cid:220) len: F‰r att kunna ber…kna bidragsekvivalenten m¿ste man f‰rst ber…kna de ’’normala’’ annuiteterna, det vill s…ga utan att ta h…nsyn till r…ntesubventionen, d…refter de ’’r…ntesubventionerade’’ annuiteterna, r…kna ut skillnaden mellan dessa b¿da sifferserier f‰r vart och ett av ¿ren samt till sist nuv…rdesber…kna resultaten av den sistn…mnda r…kneoperationen. 2. (cid:217)Ber…kning av bidragsekvivalenten: Annuiteterna, uttryckta som procentandelar av l¿net, ber…knas med hj…lp av f‰ljande formel: A(cid:216)=(cid:216)i/(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)rn) d…r r(cid:216)=(cid:216)1/(1(cid:216)+(cid:216)i) d…r i och n betecknar r…ntesatsen respektive det antal ¿r f‰r vilken annuiteten ber…knas. Den nedanst¿ende utr…kningen g…ller ett l¿n p¿ 100 enheter: ¯r 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Normala annuiteter R…ntesubventione(cid:220) rade annuiteter Resulterande f‰rm¿n Nuv…rdes(cid:220) koefficient Nuv…rde(cid:216)(*) (1) 8 8 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 (2) 5 5 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 (3) 3 3 (4) (3)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(4) 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 2,778 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 2,572 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 1,532 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 1,418 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)5 1,313 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)6 1,216 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)7 1,126 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)8 1,042 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)9 0,965 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)10 0,894 Bidragsekvivalent(cid:217) 14,85(cid:216)% (*)(cid:217)Ber…knat nuv…rde vid b‰rjan av ¿r 1. C 74/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 3. (cid:217)Ber…kning av nettobidragsekvivalenten: Nettobidragsekvivalenten erh¿lls genom att bidragsekvivalenten multipliceras med l¿neandelen och med den del av bidraget som inte beskattas enligt f‰ljande: NBE(cid:216)=(cid:216)14,85(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)35(cid:216)%)(cid:216)=(cid:216)3,86(cid:216)% Anm…rkning: Utan amorteringsfri period blir NBE enligt samma utr…kning 3,41(cid:216)%. 3. 3(cid:217)Formler f‰r att ber…kna NBE f‰r ett l¿n till suventionerad r…nta De ovan presenterade metoderna, som l…tt kan ‰verf‰ras till ett kalkylprogram, g‰r det m‰jligt att ber…kna NBE f‰r ett l¿n med reducerad r…nta med h…nsyn till de s…rskilda omst…ndigheterna i varje enskilt fall. I de vanligast f‰rekommande fallen kan man ocks¿ direkt ber…kna nettobidragsekvivalenten med hj…lp av nedanst¿ende matematiska formel. 1. (cid:217)Beteckningar -(cid:217)i betecknar referensr…ntan per amorteringssperiod och r(cid:216)=(cid:216)1/(1(cid:216)+(cid:216)i) -(cid:217)i(cid:190) betecknar den subventionerade r…ntesatsen per amorteringsperiod och r(cid:190) =(cid:216)1/(1(cid:216)+(cid:216)i(cid:190)) -(cid:217)P betecknar l¿nets l‰ptid (antal avbetalningar) -(cid:217)Q(cid:217)betecknar l¿neandelen -(cid:217)T betecknar skattesatsen -(cid:217)F betecknar l…ngden av den eventuella amorteringsfriheten uttryckt i antalet amorteringsfria perioder. Under den amorteringsfria perioden betalas endast r…ntorna p¿ l¿net, till den subventionerade r…nte(cid:220) satsen. (S…tt F(cid:216)=(cid:216)0 om amorteringsfria perioder saknas) 2. (cid:217)Formel i fall av line…r amortering NBE(cid:216)=(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)T)(cid:216)Q (1(cid:216)(cid:134)(cid:216) i(cid:190) i ) (1(cid:216)+(cid:216) rP (cid:134)(cid:216)rF i(cid:216)(cid:141)(cid:216)(P(cid:216)(cid:134)(cid:216)F)) 3. (cid:217)Amortering i j…mnstora annuiteter NBE(cid:216)=(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)T)(cid:216)Q [1(cid:216)(cid:134)(cid:216)( i(cid:190) i ) (cid:141)(cid:216)( 1(cid:216)(cid:134)(cid:216)rF + rF (cid:134)(cid:216)rP 1(cid:216)(cid:134)(cid:216)r(cid:190)P(cid:216)(cid:134)(cid:216)F ) (cid:129) BILAGA II STˆD SOM ´R AVSEDDA ATT KOMPENSERA MERKOSTNADER FˆR TRANSPORTER I REGIONER SOM ´R BER´TTIGADE TILL UNDANTAGET I ARTIKEL 92. 3 c P¯ GRUNDVAL AV KRITERIET OM BEFOLKNINGST´THET Villkor som skall uppfyllas: -(cid:217)St‰den f¿r endast anv…ndas f‰r att kompensera merkostnader f‰r transport. Den ber‰rda medlemsstaten m¿ste motivera behovet av kompensation enligt objektiva kriterier. ˆverkompensation f¿r inte …ga rum under n¿gra omst…ndigheter. D…rf‰r m¿ste kumulering av de olika ordningarna f‰r transportst‰d tas i beaktande. -(cid:217)St‰den f¿r bara g…lla de merkostnader f‰r transporter som orsakas av f‰rflyttningar av produkter inom det ber‰rda landets gr…nser. Dessa st‰d f¿r aldrig utg‰ra exportst‰d. 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/29 -(cid:217)St‰den m¿ste vara objektivt kvantifierbara p¿ f‰rhand p¿ grundval av ett nyckeltal ’’st‰d per tillrygga(cid:220) lagd kilometer’’ eller p¿ grundval av ett nyckeltal ’’st‰d per tillryggalagd kilometer’’ och ’’st‰d per viktenhet’’, och de m¿ste omfattas av en ¿rlig rapport som uppr…ttas s…rskilt p¿ grundval av detta eller dessa nyckeltal. -(cid:217)Bed‰mningen av merkostnaden b‰r grunda sig p¿ det billigaste transports…ttet och den kortaste v…gen mellan platsen f‰r produktion/omvandling och platserna f‰r kommersiell avs…ttning. -(cid:217)St‰den f¿r endast beviljas f‰retag som …r bel…gna i omr¿den som …r ber…ttigade till statligt st‰d f‰r regionala …ndam¿l p¿ grundval av kriteriet om l¿g befolkningst…thet. Dessa omr¿den utg‰rs i princip av regioner p¿ NUTS III(cid:220)niv¿ med en befolkningst…thet som …r l…gre …n 12,5 inv¿nare per km2. En viss flexibilitet …r dock till¿ten n…r det g…ller valet av omr¿den inom f‰ljande gr…nser: -(cid:217)Flexibiliteten i valet av omr¿de f¿r inte medf‰ra en ‰kning av den befolkningsandel som omfattas av transportst‰d. -(cid:217)De delar av regioner p¿ NUTS III(cid:220)niv¿ p¿ vilka flexibiliteten till…mpas skall ha en befolkningst…thet som …r l…gre …n 12,5 inv¿nare per km2. -(cid:217)De m¿ste gr…nsa till regioner p¿ NUTS III(cid:220)niv¿ som uppfyller kriteriet om l¿g befolkningst…thet. -(cid:217)De m¿ste ha en liten befolkning i f‰rh¿llande till transportst‰dens totala t…ckning. -(cid:217)Produkter fr¿n f‰retag f‰r vilkas lokalisering det inte finns n¿got alternativ (utvinningsprodukter, vat(cid:220) tenkraftverk osv. ) …r inte ber…ttigade till transportst‰d. -(cid:217)Transportst‰d som beviljas f‰retag inom de sektorer som kommissionen betraktar som k…nsliga (bilin(cid:220) dustrin, syntetfiberindustrin, varvsindustrin och j…rn(cid:220) och st¿lindustrin) m¿ste f‰rhandsanm…las och g…l(cid:220) lande sektoriella riktlinjer m¿ste f‰ljas. BILAGA III METOD FˆR ATT BEST´MMA TAKET FˆR DEN BEFOLKNINGSANDEL SOM F¯R OMFATTAS AV UNDANTAGET I ARTIKEL 92. 3 c 1. (cid:217)Kommissionen skall f‰rst fastst…lla ett ‰vergripande tak f‰r regionalst‰dens t…ckning i Europeiska unio(cid:220) nen. Detta ‰vergripande tak anger den h‰gsta procentuella andel av befolkningen i unionen som de regioner som …r ber…ttigade till undantag enligt artikel 92. 3 tillsammans f¿r omfatta. 2. (cid:217)De regioner som …r ber…ttigade till regionalst‰d enligt undantaget i artikel 92. 3 a, samt deras samman(cid:220) lagda t…ckning i unionen fastst…lls p¿ ett exogent och automatiskt s…tt genom att kriteriet om 75,0(cid:216)% av BNP per inv¿nare uttryckt i k‰pkraftsstandard till…mpas. Genom att kommissionen fastst…ller det ‰ver(cid:220) gripande taket, fastst…lls s¿lunda samtidigt taket i unionen f‰r st‰d enligt artikel 92. 3 c. Taket f‰r st‰d enligt artikel 92. 3 c ber…knas n…mligen genom att det ‰vergripande taket minskas med antalet inv¿nare i de regioner som …r ber…ttigade till undantag enligt artikel 92. 3 a. 3. (cid:217)F‰rdelningen av gemenskapstaket f‰r st‰d enligt artikel 92. 3 c p¿ de olika medlemsstaterna sker med hj…lp av en f‰rdelningsnyckel (avsnitt 1) som tar h…nsyn till de regionala skillnaderna s¿v…l i nationellt perspektiv som i gemenskapsperspektiv. Resultaten justeras sedan f‰r att beakta vissa andra aspekter (avsnitt 2). C 74/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 3. 98 1. (cid:217)FˆRDELNINGSNYCKEL 4. (cid:217)Nyckeln f‰r f‰rdelning av gemenskapstaket f‰r st‰d enligt artikel 92. 3 c ber…knas med utg¿ngspunkt fr¿n antalet inv¿nare i de regioner som p¿ nationell niv¿ avviker minst fr¿n vissa tr‰skelv…rden, m…tt i BNP uttryckt i k‰pkraftsstandard per inv¿nare eller arbetsl‰shet som definieras i f‰rh¿llande till vissa tr‰skelv…rden (punkt 5). I detta syfte anv…nds NUTS III som geografisk enhet. F‰r varje region p¿ NUTS III(cid:220)niv¿ ber…knas index f‰r BNP uttryckt i k‰pkraftsstandard per inv¿nare samt f‰r arbetsl‰sheten, genom att medelv…r(cid:220) dena f‰r en tre¿rsperiod j…mf‰rs med de nationella medelv…rdena. Indikatorerna f‰r BNP uttryckt i k‰pkraftsstandard per inv¿nare och f‰r arbetsl‰sheten meddelas av Eurostat. 5. (cid:217)De ovan n…mnda tr‰skelv…rdena ber…knas f‰r vart och ett av de tv¿ kriterierna (BNP uttryckt i k‰p(cid:220) kraftsstandard per inv¿nare samt arbetsl‰sheten) och f‰r varje ber‰rd medlemsstat. Utr…kningen g‰rs i tv¿ steg. F‰rst fastst…lls ett bastr‰skelv…rde som …r gemensamt f‰r alla medlemsstater och uppg¿r till 85 f‰r BNP per inv¿nare och till 115 f‰r arbetsl‰sheten. Sedan justeras detta bastr‰skelv…rde f‰r att ta h…nsyn till varje medlemsstats situation i f‰rh¿llande till genomsnittet i gemenskapen. F‰ljande formel anv…nds: Tr‰skelv…rde(cid:217)= 1 2 (cid:141)( bastr‰skelv…rde + bastr‰skelv…rde(cid:216)(cid:141)(cid:216)100 Europeiskt index ) i vilka det europeiska indexet anger de olika medlemsstaternas st…llning med avseende p¿ arbetsl‰shet eller BNP uttryckt i k‰pkraftsstandard per inv¿nare i procent av motsvarande tal f‰r genomsnittet i gemenskapen. Detta europeiska index ber…knas som ett medelv…rde f‰r samma tre¿rsperiod som an(cid:220) v…nds f‰r de regionala indexen. De tr‰skelv…rden som anv…nds f‰r att f‰rdela taket f‰r st‰d enligt artikel 92. 3 c f¿r d…rf‰r en mer selektiv verkan ju gynnsammare den ber‰rda medlemsstatens allm…nna situation …r vad g…lller arbetsl‰s(cid:220) het eller levnadsstandard och tv…rtom. F‰r att undvika att arbetsl‰shetskriteriet blir f‰r strikt …r en ‰vre gr…ns p¿ 150 fastst…lld f‰r motsvarande tr‰skelv…rde. D…rigenom ‰kar m‰jligheterna att bevilja regionalst‰d i medlemsstater i vilka arbetsl‰she(cid:220) ten …r oj…mnt f‰rdelad och vars situation inte framst¿r som s¿ ogynnsam i ett gemenskapsperspektiv. Eftersom skillnaderna mellan medlemsstaterna …r sm¿ vad g…ller tr‰skelv…rdet f‰r BNP uttryckt i k‰p(cid:220) kraftsstandard per inv¿nare, har det inte ansetts n‰dv…ndigt att fastst…lla ett nedre gr…nsv…rde. 6. (cid:217)De regionala indexen j…mf‰rs d…refter med de ovan n…mnda tr‰skelv…rdena, varigenom det blir m‰jligt att bed‰ma om den ber‰rda regionen uppvisar en tillr…cklig regional avvikelse f‰r att beaktas i ber…k(cid:220) ningen av f‰rdelningsnyckeln. Befolkningen i alla de regioner som inte …r ber…ttigade till regionalt st‰d enligt undantaget i artikel 92. 3 a och som avviker tillr…ckligt mycket fr¿n ¿tminstone ett av de tv¿ ovan n…mnda tr‰skelv…rdena r…knas samman f‰r varje medlemsstat. Nyckeln f‰r f‰rdelning av gemenskapstaket f‰r st‰d enligt artikel 92. 3 c definieras som varje medlemsstats andel av motsvarande totala befolkning i gemenskapen. 7. (cid:217)Med f‰rbeh¿ll f‰r de korrigeringar som anges nedan ber…knas det tak f‰r antalet inv¿nare som g…ller f‰r varje medlemsstat med avseende p¿ undantaget i artikel 92. 3 c genom direkt till…mpning av f‰rdel(cid:220) ningsnyckeln, d. v. s. genom att gemenskapstaket f‰r st‰d enligt artikel 92. 3 c, uttryckt i antal inv¿nare, multipliceras med den ber‰rda medlemsstatens andel av den totala summan. 10. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 74/31 2. (cid:217)KORRIGERINGAR 8. (cid:217)De s¿lunda erh¿llna resultaten korrigeras vid behov f‰r att -(cid:217)garantera varje medlemsstat att de antal inv¿nare som …r st‰dber…ttigat enligt undantaget i artikel 92. 3 c uppg¿r till minst 15(cid:216)% och h‰gst 50(cid:216)% av den nationella befolkning som inte omfattas av undantaget i artikel 92. 3 a, -(cid:217)i varje medlemsstat uppn¿ en niv¿ som …r tillr…cklig f‰r att inbegripa dels samtliga regioner som inte l…ngre omfattas av undantaget i artikel 92. 3 a, dels omr¿dena med l¿g befolkningst…thet, -(cid:217)garantera att minskningen av en medlemsstats totala t…ckning (enligt de tv¿ undantagen i artikel 92. 3) inte ‰verstiger 25(cid:216)% av dess tidigare t…ckning. 9. (cid:217)Resultaten f‰r de medlemsstater som inte direkt ber‰rs av dessa korrigeringar justeras d…refter propor(cid:220) tionellt, s¿ att summan av de enskilda taken motsvarar det tak f‰r st‰d enligt artikel 92. 3 c som fastst…lls f‰r gemenskapen. Kommissionens meddelande om f‰rl…ngning av gemenskapens riktlinjer f‰r unds…ttning och om(cid:220) strukturering av f‰retag i sv¿righeter (98/C 74/07) (Text av betydelse f‰r EES) Kommissionen har beslutat att f‰rl…nga giltighetstiden f‰r de nuvarande riktlinjerna f‰r und(cid:220) s…ttning och omstrukturering av f‰retag i sv¿righeter(cid:216)(˛) tills dess att nya riktlinjer offentligg‰rs eller i varje fall under en period som inte ‰verskrider ett ¿r fr¿n den dag d¿ detta meddelande offentligg‰rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. (˛)(cid:217)Offentliggjorda i EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12, kompletterade av reglerna f‰r jordbruk och fiske, EGT C 283, 19. 9. 1997, s. 2


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 653/98 του Gerardo FERNANDEZ-ALBOR προς την Επ τροπή. Αναθεώρηση των ποσοστώσεων γάλακτος που έχουν ορισθεί για τη Γαλικία

eurovoc_concepts:
Galicia
aid to agriculture
dairy production
distribution of production
hill farming
production quota
production surplus
regulation of agricultural production
young farmer

text: 19. 11. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 354/17 H oruh· meta·frash toy «diploma universitario» sta germanika· ei·nai «abgeschlossenes Hochschulstudium» kai h e·kfrash ayth· paroysia·zetai sthn prokh·ryjh toy diagvnismoy· COM/A/1047 (97/C 145 A/02) poy dhmosiey·thke sthn Epi·shmh Efhmeri·da. Eja·lloy kai sxetika· me thn erv· thsh gia toyw diagvnismoy·w COM/A/720 kai COM/A/721, h Epitroph· kalei· to ajio·timo me·low na anatre·jei sthn apo·fash toy Dikasthri·oy thw 3hw Marti·oy 1994 sthn ypo·uesh T-82/92 (Corte·s Jime·nez kata· Epitroph·w). H Epitroph· efista· thn prosoxh· toy ajio·timoy me·loyw sto gegono·w o·ti o ypoch·fiow toy diagvnismoy· COM/A/104 ype·bale prosfygh· h opoi·a prvtokollh·uhke sth grammatei·a toy Prvtodikei·oy thn 1h Dekembri·oy 1997, me ariumo· ypo·ueshw T-299/97. Kata· syne·peia, h Epitroph· den dy·natai na apanth·sei dedome·noy o·ti sto paro·n sta·dio dieja·getai dikastikh· diadikasi·a. (1) EE C 82 thw 17. 3. 1998. (2) EE C 304 thw 2. 10. 1998, sel. 15. (98/C 354/43) GRAPTH ERVTHSH E-0653/98 ypobolh· : Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Anauev· rhsh tvn posostv· sevn ga·laktow poy e·xoyn orisuei· gia th Galiki·a Ta pro·sfata epeiso·dia diasa·leyshw thw dhmo·siaw ta·jhw poy syne·bhsan sthn ispanikh· perife·reia thw Galiki·aw ape·deijan gia a·llh mia fora· to xro·nio pro·blhma toy kthnotrofikoy· tome·a thw Galiki·aw gia ton opoi·o e·xei kauorisuei· poso·stvsh paragvgh·w 1. 670. 000 to·nvn ga·laktow e·nanti thw pragmatikh·w paragvgh·w h opoi·a yperbai·nei ta 2 ekatommy·ria to·noyw. Gia thn «ejoma·lynsh» thw ype·rbashw ayth·w tvn posostv· sevn ua pre·pei to epiple·on ga·la na agorasuei· ekto·w Galiki·aw h· na katablhuei· eth·sio pro·stimo 1. 800 ekatommyri·vn pesetv· n. Apo· toyw 29. 000 ispanoy·w kthnotro·foyw oi opoi·oi pre·pei na kataba·loyn to koinotiko· pro·stimo, lo·gv ype·rbashw tvn posostv· sevn paragvgh·w, 22. 000 diame·noyn sth Galiki·a, thn ayto·nomh koino·thta me to xamhlo·tero me·so o·ro paragvgh·w, h·toi ligo·tero apo· 34. 000 kila· ana· kthnotrofikh· mona·da. Ti· me·tra mporei· na la·bei h Epitroph· gia thn epi·lysh toy endhmikoy· aytoy· problh·matow,to opoi·o ypa·rxei o ki·ndynow na dhmioyrgh·sei makroxro·nia anataraxh· ston tome·a paragvgh·w ga·laktow thw Galiki·aw kai to opoi·o e·xei dhmioyrgh·sei mega·lh anataraxh· kai dysare·skeia, dio·ti den bri·sketai ikanopoihtikh· ly·sh; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (6 Aprili·oy 1998) Pre·pei na ypenuymistei· sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h eggyhme·nh synolikh· poso·thta poy apokalei·tai galaktokomikh· poso·stvsh kai h opoi·a e·xei xorhghuei· sthn Ispani·a kauori·sthke, o·pvw gia o·la ta a·lla kra·th me·lh se istorikh· ba·sh. Oi paragvgoi· thw Galiki·aw e·laban kata· syne·peia kai aytoi· thn atomikh· toyw poso·thta anafora·w epi· thw en lo·gv istorikh·w ba·shw. Epiple·on, kai anti·ueta prow ta perisso·tera a·lla kra·th me·lh, h Ispani·a e·tyxe apo· thn peri·odo 1994/1995 mi·aw ay·jhshw kata· 592. 000 to·noyw thw poso·stvsh·w thw. (cid:201)na shmantiko· me·row thw ay·jhshw ayth·w h·rue na prosteuei· stiw atomike·w poso·thtew anafora·w tvn paragvgv· n thw Galiki·aw. Epiple·on, aji·zei na ypenuymistei· o·ti ta kra·th me·lh diaue·toyn e·na shmantiko· periuv· rio eligmv· n sto esvteriko· thw synolikh·w poso·thtaw, thn opoi·a diaue·toyn gia na anakatanei·moyn tiw poso·thtew anafora· w kai gia na katanei·moyn kaly·tera, se syna·rthsh me tiw ana·gkew tiw opoi·ew diapistv· noyn ba·sei antikeimenikv· n krithri·vn, tiw diaue·simew poso·thtew metajy· tvn diafo·rvn perifereiv· n. Vsto·so, sto plai·sio tvn prota·sevn toy progra·mmatow dra·shw 2000, poy egkri·uhkan stiw 18 Marti·oy 1998 (1), h Epitroph· protei·nei ay·jhsh kata· 2% thw eggyhme·nhw synolikh·w poso·thtaw thw Koino·thtaw, ek tvn opoi·vn 1% ua diateuei· ype·r tvn ne·vn gevrgv· n kai 1% ype·r tvn paragvgv· n se oreine·w perioxe·w. Den ypa·rxei kata· syne·peia kami·a amfiboli·a o·ti oi paragvgoi· thw Galiki·aw ua ty·xoyn o·lvw idiaite·rvw tvn ne·vn aytv· n xorhgh·sevn. (1) (cid:201)ggr. COM(1998) 158A


title: WRITTEN QUESTION No. 652/98 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. Involvement of Galician businesses in the Community Al- Invest Programme

eurovoc_concepts:
EU programme
Galicia
Latin America
extra-EU trade
inter-company agreement
inter-company cooperation
international cooperation
sectoral agreement

text: C 310/112 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 (98/C 310/148) WRITTEN QUESTION E-0650/98 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (10 March 1998) Subject: Imprisonment of a Kurdish leader in Turkey On 13 January, Hamdi Turanli, chairman of the Democratic party of southern Kurdistan (PDK) was arrested by the Turkish authorities and imprisoned in Ankara. Mr Turanli is facing a sentence of 22 years in prison and he is suffering from cancer which requires constant medical surveillance. On 16 January, Amnesty International called for the release of Mr Turanli, while the German Foreign Minister, Mr Kinkel, intervened (through the German Embassy in Ankara) to secure the release of the Kurdish leader, who also holds German in addition to Turkish citizenship. What is the Commission(cid:146)s formal position in regard to this matter? How does it propose to intercede with the Turkish authorities to secure the release of this Kurdish freedom-fighter, who is suffering from cancer, and put an end to the inhuman terrorization of the Kurds living on Turkish territory? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (20 April 1998) The Commission is following the case of Mr Turanli. He was released provisionally on 26 February 1998. In all its dealings with the Turkish authorities the Commission emphasises the need to improve the human rights situation and continue the democratisation process in Turkey. Despite Ankara(cid:146)s decision to suspend all political dialogue with the Community, the Commission intends to continue to stress this point. As regards the situation in south-eastern Turkey in particular, the Commission has repeatedly pointed out the need to find a non-military solution to the problem and to ensure that measures to combat terrorism remain compatible with the rule of law and respect for human rights. The Commission also intends to contribute to the socio-economic development of the region by financing projects under the MEDA programme. (98/C 310/149) WRITTEN QUESTION E-0652/98 by Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) to the Commission (10 March 1998) Subject: Involvement of Galician businesses in the Community Al-Invest Programme In its first two years of operation the Al-Invest Programme, whose purpose is to facilitate commercial, know-how, technology transfer and financial exchanges, has successfully organized forty business meetings and programmed a further sixty, with a turnover of ECU 25 million. Galicia(cid:146)s links with Latin America and the statistically demonstrable economic interdependence of the two regions mean that the Al-Invest Programme is particularly important to Galicia. Can the Commission say what the Al-Invest Programme(cid:146)s impact on relations between Galicia and Latin America has been, how many business meetings have taken place in Galicia and what the extent of Galician representation within the programme as a whole has been?