title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 667/98 von Sir Jack STEWART-CLARK an die Kommission. Allgemeines Präferenzsystem (APS) der EU und nachträgliche Erhebung von Zöllen bei den Importeuren nach der Zollabfertigung

eurovoc_concepts:
Bangladesh
EU control
application of EU law
customs duties
fraud
generalised preferences
import
import licence
least-developed country
tariff preference

text: 21. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 323/63 (98/C 323/82) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0667/98 von Sir Jack Stewart-Clark (PPE) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Allgemeines Pra¤ferenzsystem (APS) der EU und nachtra¤gliche Erhebung von Zo¤llen bei den Importeuren nach der Zollabfertigung Das APS ist ein umfassendes handelspolitisches System, um a¤rmeren, weniger entwickelten La¤ndern zu helfen, indem die Einfuhr von Erzeugnissen aus bestimmten La¤ndern in die EU zu einem gu¤nstigen Zollsatz erlaubt wird. Damit die Importeure diesen vergu¤nstigten Zollsatz bei den Zollbeho¤rden der jeweiligen Mitgliedstaaten beantragen ko¤nnen, mu¤ssen sie eine ordnungsgema¤(cid:223) ausgestellte APS-Ursprungsbescheinigung (Formular A) vorlegen. Dieses Formular A wird von einer von der Regierung zugelassenen Stelle in den begu¤nstigten La¤ndern ausgestellt und dem EU-Importeur vom ausla¤ndischen Exporteur u¤bermittelt. Es zeigt sich, da(cid:223) eine gro(cid:223)e Zahl dieser Bescheinigungen, die Textilerzeugnisse aus Bangladesch betreffen, in betru¤gerischer Absicht oder inkorrekt ausgestellt worden sind, wodurch sie ungu¤ltig werden. Als eine Folge dieser Vorga¤nge mu(cid:223) ein Unternehmen in meinem Wahlkreis jetzt mo¤glicherweise einen erheblichen Betrag an Zo¤llen zahlen. Diese Unternehmen/Importeure ko¤nnen nicht fu¤r die unwirksame Durchfu¤hrung und Verwaltung von der Kommission ausgehandelter Abkommen verantwortlich gemacht werden. Hat die Kommission eine Untersuchung durchgefu¤hrt, um festzustellen, wie diese ungu¤ltigen Bescheinigungen u¤berhaupt ausgestellt werden konnten? Falls ja, zu welchen Ergebnissen hat diese Untersuchung gefu¤hrt? Welche Vorkehrungen hat die Kommission fu¤r Unternehmen wie das in meinem Wahlkreis getroffen, die diese ungu¤ltigen Bescheinigungen in gutem Glauben akzeptiert haben? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (2. Juni 1998) Bei einem Kontrollbesuch der Gemeinschaft im November und Dezember 1996 in Bangladesh wurde gemeinsam mit der Regierung von Bangladesh die Echtheit und Rechtma¤(cid:223)igkeit der mit dem Formular A erteilten Ursprungszeugnisse untersucht, die zwischen 1994 und 1996 in der Gemeinschaft fu¤r die Einfuhr von Textilerzeugnissen im Rahmen des Allgemeinen Pra¤ferenzsystems vorgelegt wurden. Infolge des Ergebnisses der von der Gemeinschaft durchgefu¤hrten Untersuchung zog die Regierung von Bangladesh ungefa¤hr 15. 000 Ursprungszeugnisse des Formulars A zuru¤ck. Der pra¤ferenzrechtliche Status von weiteren 10. 000 Ursprungszeugnissen, die im o. a. Zeitraum ausgestellt wurden, mu(cid:223) noch nachgewiesen werden. Die Pflichten aller beteiligter Parteien sind im Zollkodex der Gemeinschaften eindeutig festgelegt und wurden regelma¤(cid:223)ig vom Gerichtshof besta¤tigt. Die ju¤ngste Rechtsprechung des Gerichtshofs hat den Grundsatz bekra¤ftigt, da(cid:223) das Vertrauen auf die Gu¤ltigkeit des Ursprungszeugnisses fu¤r den Importeur ein normales (cid:132)Gescha¤ftsrisiko(cid:147) darstellt, das er eingehen mu(cid:223). Wegen derartiger Probleme in der Vergangenheit forderte der Rat die Kommission auf, Lo¤sungsmo¤glichkeiten fu¤r die Nacherhebung geschuldeter Zo¤lle vorzuschlagen. Um die Gesamtproblematik darzustellen, legte die Kommission die Mitteilung u¤ber die Verwaltung der Zollpra¤ferenzregelungen (1) vor. Die Angelegenheit wird derzeit im Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223), im Rat und im Parlament ero¤rtert, so da(cid:223) geeignete Ma(cid:223)nahmen ergriffen werden ko¤nnen, um sicherzustellen, da(cid:223) alle betroffenen Parteien diese Vereinbarungen ordnungsge- ma¤(cid:223) durchfu¤hren und die erforderlichen Kontrollen vornehmen. (1) Dok. KOM(97) 402 endg. (98/C 323/83) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0690/98 von Amedeo Amadeo (NI) und Salvatore Tatarella (NI) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Altener II Diese Anfrage bezieht sich auf den Vorschlag fu¤r eine Entscheidung des Rates u¤ber ein Mehrjahresprogramm zur Fo¤rderung der erneuerbaren Energietra¤ger in der Gemeinschaft › Altener II (Dok. KOM(97) 87 endg


title: Smernice o državni regionalni pomoči (98/C 74/06)Besedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
State aid
employment aid
investment aid
regional aid
restriction on competition
terms for aid

formats: html pdf print

text: 226 SL Uradni list Evropske unije 31998Y0310(01) 10. 3. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 08/Zv. 1 C 74/9 SMERNICE O DRŽAVNI REGIONALNI POMOČI (98/C 74/06) (Besedilo velja za EGP) 1. Uvod Merila, ki jih Komisija uporablja pri preverjanju združlji- vosti državne regionalne pomoči s skupnim trgom iz člena 92(3)(a) in 92(3)(c) Pogodbe ES, so določena v šte- vilnih raznovrstnih dokumentih, ki se pošiljajo državam članicam in drugim zainteresiranim stranem (1). Naraščanje števila teh dokumentov, njihova raznovrst- nost in dolgo obdobje nastajanja, spremembe v mišljenju in delu Komisije in držav članic, ter potreba po koncen- in zmanjšanju izkrivljanja konkurence traciji pomoči zahtevajo poenostavitev, večjo preglednost in posodobi- tev, tako da se ponovno pregledajo vsa trenutno veljavna merila, omenjeni dokumenti (2) pa zamenjajo z enotnim ta besedilom. Naslednje besedilo poskuša izpolniti namen. (1) Glej Commission of the European Communities, Competition law in the European Communities, Volume IIA: Rules applicable to State aids, Bruselj – Luxembourg, 1995, od str. 187 naprej. (2) Te smernice nadomeščajo naslednje dokumente skupaj s prilogami: — Sporočilo Komisije Svetu (UL C 111, 4. 11. 1971, str. 7); — Sporočilo Komisije Svetu (KOM(73) 1110, 27. 6. 1973); — Sporočilo Komisije Svetu (KOM(75) 77 dokončen, 26. 2. 1975); — Sporočilo Komisije državam članicam (UL C 31, 3. 2. 1979, str. 9); — Sporočilo Komisije državam članicam o načinu uporabe člena 92(3)(a) in (c) za regionalno pomoč (UL C 212, 12. 8. 1988, str. 2); — Sporočilo Komisije državam članicam o referenčnih in diskontnih stopnjah, ki se uporabljajo v Franciji, na Irskem in Portugalskem (UL C 10, 16. 1. 1990, str. 8); — Sporočilo Komisije državam članicam o načinu uporabe člena (92)(3)(a) za regionalno pomoč (UL C 163, 4. 7. 1990, str. 6); — Obvestilo Komisije, naslovljeno na države članice in druge zain- teresirane strani o spremembi dela II Sporočila o načinu uporabe člena 92(3)a in (c) za regionalno pomoč (UL C 364, 20. 12. 1994, str. 8). Smernice so skladne z merili 20. oktobra 1971 (UL C 111, 4. 11. 1971, str. 1). Sporočilo o referenčni in diskontni stopnji (UL C 273, 9. 9. 1997, str. 3) ni več sestavni del dokumentov o regionalni pomoči, ker se nanaša na vse vrste državne pomoči. iz Resolucije Sveta z dne Ukrepi pomoči, ki so predmet teh smernic („regionalna pomoč“), se razlikujejo od drugih kategorij državnih podpor (zlasti od pomoči za raziskave in razvoj (RR), za varovanje okolja ali za podjetja v težavah) v tem, da so rezervirane za nekatere regije in da je njihov specifični cilj razvoj teh regij (3). Cilj regionalne pomoči je razvoj manj razvitih regij s podpiranjem investicij in ustvarjanjem delovnih mest v zvezi s trajnostnim razvojema. Pospešuje širitev, moder- nizacijo in raznovrstnost dejavnosti obratov v teh regi- jah ter spodbuja prihod novih podjetij. Da bi pospešili razvoj in zmanjšali morebitne negativne učinke zaradi spremembe lokacije, je treba za dodelitev take pomoči postaviti pogoj, da se neko minimalno obdobje ohranijo investicije in ustvarjena delovna mesta v manj razviti regiji. V izjemnih primerih se lahko zgodi, da je ta pomoč sama premajhna, da bi sprožila regionalni razvoj, če so struk- turni razvojni problemi regije preveliki. Samo v takih pri- merih se lahko poleg regionalne pomoči dodeli pomoč za tekoče poslovanje. Komisija meni, da regionalna pomoč lahko učinkovito izpolni svojo vlogo in tako upraviči s tem povezano izkrivljanje konkurence, če spoštuje določena načela in upošteva določena pravila. Med njimi je najpomemb- nejše načelo, da ima ta instrument naravo izjeme, v skladu z duhom in vsebino člena 92. (3) Za regionalno pomoč se šteje tudi pomoč malim in srednje velikim podjetjem (MSP), ki predvidevajo povečanje pomoči za podporo regionalnega razvoja. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 227 Taka pomoč je v Evropski uniji mogoča le, če se uporablja zmerno in ostane osredotočena na regije, ki so v najneugodnejšem položaju (1). Če bi jo posplošili in bi postala pravilo, bi izgubila lastnost spodbude in izničila ekonomski učinek. Hkrati bi posegla v normalno delo- vanje tržnih sil in zmanjšala učinkovitost celotnega gos- podarstva v Skupnosti. Individualna ad hoc pomoč (5) enemu samemu podjetju ali pomoč, ki je namenjena samo eni dejavnosti, ima lahko velik vpliv na konkurenco na relevantnem trgu, njeni učinki na regionalni razvoj pa bodo verjetno pre- majhni. Tovrstna pomoč navadno nastopa v okviru spe- cifične ali sektorske industrijske politike in pogosto ni v duhu politike regionalne pomoči (6). Slednja mora ostati nevtralna do razporeditve proizvodnih sredstev med raz- lične gospodarske sektorje in dejavnosti. 2. Področje uporabe Komisija meni, da taka pomoč ne izpolnjuje pogojev iz prejšnjega odstavka, če se ne dokaže drugače (7). Zato bodo omenjene izjeme praviloma dovoljene le pri več-sektorskih shemah pomoči, ki bodo v neki regiji odprte vsem podjetjem iz zadevnih sektorjev. Komisija bo uporabila te smernice za regionalno pomoč, dodeljeno za vse sektorje gospodarstva razen za proiz- vodnjo, predelavo in trženje kmetijskih proizvodov, naštetih v Prilogi II k Pogodbi, ter za ribištvo in premo- govništvo. Nekatere sektorje, ki so zajeti v smernicah, urejajo tudi njim posebej namenjena sektorska pravila (2). 3. Določitev regij je pri regionalni pomoči Odstopanje od načela nezdružljivosti, kakor ga določa člen 92(1) Pogodbe, lahko dovoljeno samo, če je mogoče zagotoviti ravnovesje med povzročenim izkrivljenjem konkurence in koristmi, ki jih pomoč omejenimi možnostmi (3). Koristim bo verjetno pripisan različen pomen glede na uporabljeno izjemo, negativni učinek na konkurenco pa bo večji v primerih iz člena 92(3)(a) kakor pa iz 92(3)(c) (4). razvoju prinese regije z 3. 1 3. 2 Da bi lahko sheme pomoči, namenjene zadevnim regi- jam, izkoristile eno od izjem, morajo zadevne regije izpolnjevati pogoje, navedene v teh izjemah. Komisija ugotavlja izpolnjevanje pogojev z uporabo vnaprej dolo- čenih analitskih meril. Skladno z načelom, omenjenim v uvodu k Smernicam (da ima pomoč naravo izjeme), Komisija prima facie meni, da mora biti skupni obseg regij prejemnic pomoči v Skupnosti manjši od skupnega obsega regij, ki ne prej- mejo pomoči. Pri uporabi najobičajnejše enote za mer- jenje obsega pomoči (odstotek zajetega prebivalstva) to pomeni, da mora celoten obseg regionalne pomoči v Skupnosti zajeti manj kakor 50 % prebivalstva Skupno- sti. (1) Glej sklepe Sveta z dne 6. –7. novembra 1995 o politiki konkurence in konkurenčnosti industrije. jeklarstvo, (2) Sektorji, za katere veljajo posebna pravila (nad temi v Smernicah), so za zdaj: transport, ladjedelništvo, sintetična vlakna in motorna vozila. Posebna pravila pa veljajo tudi za investicije, zajete v večsektorskem okviru regionalnih pomoči za velike projekte. (3) V tej zvezi glej sodbo Sodišča ES v primeru 730/79 Philip Morris, ECR [1980], odstavek 17, in v primeru C-169/95 Španija proti Komisiji, ECR [1997] I-135, odstavek 20. (4) V tej zvezi glej sodbo Sodišča prve stopnje v primeru T-380/94 AIUFFASS in AKT, ECR [1996] II-2169, odstavek 54. (5) V tej zvezi glej sodbo Sodišča ES v združenih primerih C-278/92, C-279/92 in C-280/92 in v primeru Španija proti Komisiji, ECR [1994] I-4103. (6) Zato je bila tovrstna pomoč v skladu s Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih izrecno izključena iz kategorije neizpodbojne regionalne pomoči (odobrene brez predhodne presoje). (7) Ad hoc pomoč za podjetja v težavah urejajo posebna pravila in se kot taka ne šteje kot regionalna pomoč. Trenutno veljavna pravila so objavljena v UL C 368, 23. 12. 1994, str. 12. 228 3. 3 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 Ker se obravnavani izjemi nanašata na regionalne težave različne narave in intenzivnosti, je treba v okviru celot- nega obsega pomoči iz točke 3. 2 dati prednost regijam, ki jih tarejo najhujše težave (1). analizi, se morajo nanašati na povprečje zadnjih treh let, za katerega so na voljo statistični podatki. Te vrednosti se izračunajo iz podatkov, ki jih predloži Statistični urad Evropskih skupnosti. 3. 4 Določitev upravičenih regij mora tako privesti do prostorske koncentracije pomoči v skladu z načeli iz točk 3. 2 in 3. 3. Izjema iz člena 92(3)(c) Izjema iz člena 92(3)(a) 3. 6 Drugače od člena 92(3)(a), kjer je situacija natančno in formalno opredeljena, člen 92(3)(c) daje več svobode pri opredeljevanju težav regije, ki jih lahko ublažijo ukrepi pomoči. V tem primeru torej ni nujno, da se kazalci ome- jijo na življenjski standard in na podzaposlenost. Vseka- kor pa lahko ustrezen okvir za presojo teh težav določa zlasti tudi ustrezna država članica in ne samo Skupnost kot celota. 3. 5 Člen 92(3)(a) določa, da se pomoč za pospeševanje gos- podarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je velika brezposelnost, lahko šteje za pomoč, združljivo s skupnim trgom. Kakor je poudarilo Sodišče Evropskih skupnosti, se iz besed „izjemno“ in „velika“ v izjemi iz člena 92(3)(a) kaže, da ta izjema velja samo za območja, v katerih je gospodarski položaj celoto izrazito neugoden (2). glede na Skupnost kot Komisija tako, na podlagi preverjenega in preskušenega pristopa, meni, da so predpisani pogoji izpolnjeni, če je v regiji, ki je geografska enota, uvrščena na raven NUTS II (3), bruto domači proizvod na prebivalca (BDP), merjen s standardom kupne moči (SKM), manjši od 75 %povprečja Skupnosti (4). BDP/SKM posamezne regije in povprečje Skupnosti, ki bodo uporabljeni v Sodišče Evropskih skupnosti se je v sodnem primeru 248/84 (glej opombo 12) takole izrazilo o teh dveh zade- vah (o vrsti obravnavanih težav in referenčnem okviru za analizo): „Po drugi strani, pa je izjema iz člena 92(3)(c) obsežnejša, ker dovoljuje razvoj nekaterih območij brez omejevanja z gospodarskimi pogoji iz člena 92(3)(a), če taka pomoč ‚nima tolikšnega škodljivega vpliva na trgovinske pogoje, da bi bila v nasprotju s skupnim interesom‘. Ta določba pooblašča Komisijo, da odobri pomoč, namenjeno pospeševanju gospodarskega razvoja na območjih države članice, ki so v neugodnem položaju glede na nacionalno povprečje. “ (1) Regije, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo po odstavku (a), za zdaj zaje- majo 22,7 % prebivalstva Skupnosti v primerjavi s 24 % za tiste regije, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo po odstavku (c). (2) Primer 248/84, Nemčija proti Komisiji, ECR [1987] 4013, odstavek 19. (3) Klasifikacija statističnih ozemeljskih enot. (4) Osnovna podmena je, da lahko kazalec BDP sintetično izraža oba omenjena pojava. 3. 7 Regionalna pomoč, zajeta v izjemi iz točke (c), pa mora biti sestavni del skladne regionalne politike države čla- nice in upoštevati načelo prej omenjene geografske kon- centracije. Ker je namenjena regijam, ki so v manj neu- godnem položaju od tistih iz točke (a), predstavlja ta pomoč še večjo izjemo in je lahko dovoljena le v zelo omejenem obsegu. Torej je lahko samo majhen del nacio- nalnega ozemlja države članice prima facie upravičen do 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 229 te pomoči. Iz tega razloga obseg prebivalstva v regijah, ki spadajo pod člen 92(3)(c), ne sme preseči 50 % prebival- stva države, ki ni zajeto v izjemi iz člena 92(3)(a) (1). Po drugi strani pa dejstvo, da narava take pomoči omo- goča upoštevanje nacionalnih posebnosti države članice, ne pomeni, da pomoči ni treba natančno pretehtati glede na interese Skupnosti. Določitev upravičenih regij v posamezni državi članici mora biti zato v skladu z okvi- rom, ki zagotavlja vsesplošno skladnost take določitve na ravni Skupnosti (2). številom prebivalcev. Celotna zgornja meja vključuje vse regije, ki so upravičene do pomoči na podlagi izjem iz člena 92(3)(c) in 92(3)(a). Ker so regije, upravičene do regionalne pomoči na podlagi izjeme iz člena 92(3)(a), in njihov celotni obseg na ravni Skupnosti določeni zuna- nje in avtomatično z uporabo merila 75 % BDP/SKM na prebivalca, se z odločitvijo Komisije o celotni zgornji meji določi sočasno tudi zgornja meja obsega pomoči na podlagi izjeme iz člena 92(3)(c) na ravni Skupnosti. Zgornja meja pri izjemi iz člena 92(3)(c) se izračuna tako, da se od celotne zgornje meje odšteje prebivalstvo regij, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 92(3)(a). Raz- lika se nato porazdeli med države članice glede na socialno-ekonomski položaj regij v posamezni državi članici, ki ga ocenjujejo na ravni Skupnosti. Način dolo- čitve tega odstotka v posamezni državi članici je opisan v Prilogi III. 3. 8 Da bi državnim organom omogočili dovolj svobode pri izbiri upravičenih regij ter pri tem ne ogrozili učinkovi- tosti sistema nadzora, ki ga Komisija izvaja pri tovrstnih oblikah pomoči, in enakega obravnavanja vseh držav čla- nic, je določitev regij, upravičenih do pomoči na podlagi obravnavane izjeme, sestavljena iz dveh delov: 3. 10 V skladu s členom 93(3) države članice priglasijo Komi- siji metodologijo in kvantitativne kazalce, ki jih želijo uporabiti za določitev upravičenih regij, seznam regij, ki jih predlagajo za izjeme po točki in ustrezno intenzivnost (3). Odstotek prebivalstva teh regij ne sme presegati omenjene zgornje meje obsega po izjemi iz člena 92(3)(c). (c), — določitve s strani Komisije zgornje meje obsega pomoči za posamezne države, — izbire upravičenih regij. Izbira bo potekala po preglednih pravilih, bo pa tudi dovolj prožna pri upoštevanju različnih situacij, ki lahko upravičijo uporabo izjeme. Zgornja meja obsega pomoči mora omogočiti omenjeno prožnost pri izbiri upraviče- nih regij, hkrati pa zagotoviti enotno obravnavo, ki je potrebna za sprejetje take pomoči s stališča Skupnosti. 3. 9 Za zagotovitev učinkovitega nadzora nad regionalno pomočjo, ob prizadevanju za doseganje ciljev iz člena 3 Pogodbe, zlasti točk (g) in (j), Komisija določi celotno zgornjo mejo obsega regionalne pomoči v Skupnosti s (1) Razen v prehodni izjemi, ki izhaja iz uporabe točke 8 Priloge III teh smernic. 3. 10. 1 Metodologija mora izpolnjevati naslednje pogoje: — biti mora objektivna, — omogočati mora merjenje nesorazmernosti socialno- ekonomskih razmer v regijah držav članic in izposta- viti bistvene razlike, — biti mora jasno in podrobno predstavljena, da lahko Komisija oceni njeno ustreznost. (2) V tej zvezi glej sodbi Sodišča ES v primerih 730/79 Philip Morris, odstavek 26, in 310/85 Deufil, ECR [1987] 901, odstavek 18. (3) Glej točki 4. 8 in 4. 9. 230 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 3. 10. 2 Kazalci morajo izpolnjevati naslednje pogoje: 3. 10. 4 Regije z nizko gostoto prebivalstva: — obeh vrst kazalcev, enostavnih in sestavljenih, sme biti po številu največ pet, — v okviru zgornje meje za posamezno državo članico, omenjene v točki 3. 9, so lahko za obravnavano izjemo upravičene tudi regije z gostoto pod 12,5 pre- bivalca na kvadratni kilometer (2). — biti morajo objektivni in ustrezni za preverjanje socialno-ekonomskih razmer v regijah, 3. 10. 5 Skladnost s strukturnimi skladi: — temeljiti morajo ali na serijah statističnih podatkov, ki se nanašajo na kazalce iz obdobja vsaj treh let pred trenutkom priglasitve, ali pa jih je treba vzeti iz zad- nje opravljene preiskave, če ni na voljo ustreznih letnih statističnih podatkov, — da bi spodbudili države članice k zagotavljanju sklad- nosti med izbiranjem teh regij in tistih, ki izpolnju- jejo pogoje za pomoč Skupnosti, se lahko tudi regije, upravičene do pomoči iz strukturnih skladov, uvrstijo pod obravnavano izjemo ob upoštevanju zgornje meje iz točke 3. 9 in v skladu s pogoji iz druge alinee točke 3. 10. 3. — sestavljeni morajo biti iz zanesljivih statističnih virov. 3. 10. 3 Seznam regij mora izpolnjevati naslednje pogoje: 4. Cilj, oblika in višina pomoči — regije morajo ustrezati ravni NUTS III ali, v upraviče- nih okoliščinah, neki drugi homogeni geografski enoti. Vsaka država članica lahko predloži le eno vrsto geografskih enot, — posamezne predlagane regije ali skupine sosednjih regij morajo tvoriti strnjene cone, od katerih mora imeti vsaka vsaj 100 000 prebivalcev. Če je število prebivalcev regij manjše, se bo za izračun odstotka zajetega prebivalstva upoštevalo namišljeno število 100 000 prebivalcev. Izjema od tega pravila so regije na ozemeljski ravni NUTS III z manj kakor 100 000 prebivalci, otoki in druge podobno geografsko izoli- rane regije (1). Če ena regija meji na druge regije, ki so upravičene do regionalne pomoči v drugih državah članicah, velja pravilo za celotno območje teh regij, 4. 1 4. 2 Cilj regionalne pomoči je zagotavljanje produktivnih investicij (začetne investicije) ali ustvarjanje delovnih mest, ki so povezana z investicijo. Ta metoda torej ne daje prednosti niti dejavniku kapitala niti dejavniku dela. Če hočemo zagotoviti, da bo podprta produktivna investicija donosna in zdrava, mora prejemnik k nje- nemu financiranju prispevati (3) vsaj 25 % finančnih sredstev. Oblika pomoči je različna: dotacija, posojilo z znižano obrestno mero ali regresiranje obresti, državna poroštva, ugoden nakup deleža v lasti države, davčna oprostitev, znižanje prispevkov za socialno varnost, dobava blaga in storitev po posebno ugodnih cenah itd. — seznam regij mora biti pripravljen na podlagi kazal- cev iz točke 3. 10. 2. Predlagane regije morajo po enem ali drugem v metodi uporabljenem kazalcu izkazovati občutno nesorazmerje (polovico standard- nega odklona) v primerjavi s povprečjem regij države članice, za katere naj bi veljal člen 92(3)(c). (1) Zaradi maloštevilnega prebivalstva je izjema od tega pravila tudi Luksemburg. Poleg tega morajo sheme pomoči vključevati določilo, da je treba vloge za pomoč vložiti pred začetkom izvajanja projektov. (2) Merilo za ugotavljanje upravičenosti je določeno v Obvestilu Komi- sije iz osme alinee opombe 2. (3) 25-odstotni minimalni prispevek ne sme vsebovati nobene pomoči. Vendar ni tako, na primer ko gre za posojilo s subvencioniranimi obrestmi ali za posojilo, zavarovano z državnim poroštvom, ki vsebuje elemente pomoči. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 231 4. 3 Višina pomoči je določena kot intenzivnost glede na referenčne stroške (glej 4. 5, 4. 6 in 4. 13). V primeru nakupa se upoštevajo samo stroški nakupa teh osnovnih sredstev (4) (transakcija mora potekati po trž- nih pogojih). Osnovna sredstva, pridobljena s pomočjo, ki je bila dodeljena že pred nakupom, je treba odšteti. 4. 6 Upravičeni stroški lahko vključujejo tudi nekatere vrste nematerialnih investicij, vendar pri velikih podjetjih (5) le v višini do 25 % standardne osnove. Pomoč za začetne investicije Ti stroški morajo biti omejeni na izdatke, nastale s pre- nosom tehnologije za pridobitev: 4. 4 Začetna investicija pomeni vlaganje v osnovna sredstva pri postavitvi novega obrata, širitvi obstoječega obrata ali začetku dejavnosti, ki pomeni temeljito spremembo pro- izvoda ali proizvodnega procesa v obstoječem obratu (z racionalizacijo, ali posodobitvijo) (1). povečevanjem raznovrstnosti Investicija v osnovna sredstva, uresničena z nakupom obrata, ki se je zaprl ali bi se zaprl, če ne bi bil prodan, se tudi lahko šteje kot začetna investicija, razen če ta obrat ne pripada podjetju v težavah. V takem primeru je lahko pomoč za nakup obrata ugodnost za podjetje v težavah, ki jo je treba preveriti v skladu s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2). 4. 5 Pomoč za začetno investicijo se izračuna kot odstotek od vrednosti investicije. Ta vrednost se ugotovi na podlagi enotnega sklopa odhodkovnih postavk (standardne osnove), ki zajema naslednje elemente investicije: zemljišča, stavbe in opremo (3). (1) Nadomestna investicija je torej izključena. Pomoč za tovrstne inve- sticije spada v kategorijo pomoči za tekoče poslovanje, za katero veljajo pravila, opisana v točkah od 4. 15 do 4. 17. Izključena je tudi pomoč za finančno prestrukturiranje podjetij v težavah v pomenu, ki izhaja iz Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 368, 23. 12. 1994, str. 12). Pomoč za prestrukturiranje v pomenu točke 2. 5 iz omenjenih smernic se lahko dodeli, če se nanaša na investicijske ukrepe (racio- nalizacijo, posodobitev, večjo raznovrstnost), brez ponovne priglasitve po shemi regionalne pomoči. Ker pa je tovrstna regionalna pomoč del načrtovane pomoči za prestrukturiranje podjetja v teža- vah, jo je treba upoštevati pri preverjanju, izvedenem v skladu z ome- njenimi smernicami. (2) Za trenutno veljavno besedilo glej opombo 10. (3) V transportnem sektorju izdatki za nakup prevozne opreme (premič- nin) ne morejo biti vključeni v enotni sklop stroškovnih postavk izdatki torej niso upravičeni do (standardno osnovo). Tovrstni pomoči za začetne investicije. — patentov, — licenc za izkoriščanje ali za patentirano tehnološko znanje, — nepatentiranega tehnološkega znanja. Za upravičena nematerialna sredstva bodo veljali pogoji, ki so nujni za zagotovitev, da se sredstva ohranijo v regiji prejemnici, upravičeni do regionalne pomoči, in zatorej ne bodo prešla v korist drugih regij, predvsem tistih, ki niso upravičene do te pomoči. Upravičena nematerialna sredstva bodo morala zato izpolnjevati zlasti naslednje pogoje: — uporabljati se morajo izključno v obratu, ki je prejemnik regionalne pomoči, — obravnavati amortizirajo, jih je treba kot sredstva, ki se — kupiti jih mora tretja oseba po tržnih pogojih, — biti morajo vključena v sredstva podjetja in ostati vsaj pet let v obratu, ki je prejel regionalno pomoč. 4. 7 Države članice morajo priglasiti pomoč v bruto znesku, to je v višini pred obdavčitvijo. Komisija zato, da (4) Če nakup spremljajo druge začetne investicije, se morajo izdatki zanje prišteti k stroškom nakupa. (5) Za MSP veljajo merila in pogoji, opredeljeni v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, UL C 213, 23. 7. 1996, str. 4. 232 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 (i) medsebojno primerjavo različnih oblik omogoči pomoči in (ii) primerjavo intenzivnosti pomoči med posameznimi državami članicami, preračuna priglašeno pomoč držav članic v pomoči, izraženi z neto ekvivalen- tom dotacije (NED) (1). V regijah, ki so upravičene na podlagi člena 92(3)(c) in ki imajo višji BDP/SKM na prebivalca in nižjo stopnjo brez- poselnosti od povprečja Skupnosti (3), intenzivnost regionalne pomoči ne sme biti višja od 10 % NED, razen v regijah z nizko gostoto prebivalstva ali zelo oddaljenih regijah, kjer lahko doseže 20 % NED. Izjemoma se pri regijah, za katere velja omenjena 10-odstotna zgornja meja NED, lahko odobri večja intenzivnost, ki pa ne sme presegati običajne zgornje meje 20 % NED, če gre za regije (uvrščene na raven NUTS III ali manjše), ki mejijo na regijo s statusom iz člena 92(3)(a). 4. 8 Intenzivnost pomoči mora biti prilagojena naravi in veli- kosti obravnavanih regionalnih težav. Zato je treba naj- prej razlikovati med intenzivnostjo, dovoljeno v regijah, ki so upravičene na podlagi izjeme iz točke (a), in inten- zivnostjo, dovoljeno v regijah, ki so upravičene na pod- lagi izjeme iz točke (c). V zvezi s tem je treba upoštevati, da za regije, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 92(3)(c), nista značilni izjemno nizka življenjska raven ali velika brezposelnost v pomenu, kakršen izhaja iz izjeme v točki (a) istega odstavka. Izkrivljajoči učinki pomoči so torej v teh regijah manj upravičeni kakor v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo na podlagi točke (a). To pomeni, da je že od vsega začetka dovoljena manjša intenzivnost pomoči v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo na podlagi točke (c), kakor pa v regi- jah, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo na podlagi točke (a). Vse omenjene zgornje meje pomenijo skrajne meje. Pod temi mejami bo Komisija zagotavljala tako intenzivnost regionalne pomoči, ki bo pri preverjanju glede na Skup- nost ustrezala resnosti in velikosti obravnavanih regio- nalnih težav. regijah, Zato Komisija meni, da pri zajetih v členu 92(3)(a), intenzivnost regionalne pomoči ne sme presegati stopnje 50 % NED, razen v najbolj oddaljenih regijah (2), kjer lahko doseže 65 % NED. V regijah iz člena 92(3)(c) regionalne pomoči praviloma ne sme preseči 20 % NED, razen v regijah z nizko gostoto prebivalstva ali najbolj oddaljenih regijah, kjer lahko doseže 30 % NED. zgornja meja 4. 9 Zgornje meje iz točke 4. 8 se lahko zvišajo za dodatke za MSP, predvidene v Obvestilu Komisije o pomoči majh- nim in srednje velikim podjetjem (4), to je za 15 odstot- nih točk bruto (5) pri regijah, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo na podlagi točke (a), in za 10 odstotnih točk bruto pri regijah, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo na podlagi točke (c). Končna zgornja meja se uporablja za osnovo za MSP. Dodatki za MSP pa se ne uporabljajo za podjetja v sektorju transporta. V regijah na ravni NUTS II, ki so upravičene na podlagi člena 92(3)(a) in katerih BDP/SKM na prebivalca je večji od 60 % povprečja Skupnosti, intenzivnost regionalne pomoči ne sme preseči 40 % NED, razen v najbolj odda- ljenih regijah, kjer lahko doseže 50 % NED. (1) Za način izračunavanja NED glej Prilogo I. (2) Najbolj oddaljene regije so: francoski prekomorski departmaji (FPD), Azori, Madeira in Kanarski otoki (glej Deklaracijo 26 o najbolj odda- ljenih regijah Skupnosti, priloženo Pogodbi o Evropski uniji). (3) BDP in brezposelnost je treba meriti na ravni NUTS III. (4) Dodatki regionalne pomoči so predvideni tudi pri pomoči za raziskave in razvoj ter za varovanje okolja. Izračun take pomoči pa temelji na drugačni osnovi kakor izračun regionalne pomoči (z raz- ličico MSP vred). Ti dodatki tako niso prišteti regionalni pomoči, ampak drugi vrsti obravnavane pomoči. Besedili, ki trenutno veljata za omenjeni vrsti pomoči, sta objavljeni v UL C 45, 17. 2. 1996, str. 5, za raziskave in razvoj ter v UL C 72, 10. 3. 1994, str. 3, za varovanje okolja. (5) Uporabljajo se dodatki intenzivnosti pomoči v bruto vrednostih, kakor je opredeljeno v smernicah o pomoči za MSP. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 233 4. 10 Pomoč za začetne investicije je pogojena z načinom plačila ali s pogoji za pridobitev pomoči z ohranitvijo investicije za najmanj pet let. enak intenzivnosti, ki je dovoljena za investicijsko pomoč na obravnavanem območju. 4. 14 Pomoč za ustvarjanje delovnih mest je pogojena z nači- nom plačila ali pogoji za pridobitev pomoči z ohranit- vijo ustvarjenega delovnega mesta za najmanj pet let. Pomoč za ustvarjanje delovnih mest Pomoč za tekoče poslovanje 4. 11 Kakor je navedeno že v točki 4. 1, je lahko regionalna pomoč usmerjena tudi v ustvarjanje delovnih mest. Dru- gače od pomoči za ustvarjanje delovnih mest, ki je opre- deljena v Smernicah o pomoči za zaposlovanje in se nanaša na delovna mesta, ki niso povezana z investicij- skimi projekti (1), gre tu samo za delovna mesta, ki so povezana z izvedbo projekta začetne investicije (2). 4. 15 Regionalna pomoč, namenjena zmanjšanju tekočih je izdatkov podjetja (pomoč za tekoče poslovanje), praviloma prepovedana. Izjemoma se lahko dodeli v regi- jah, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 92(3)(a), pod pogojem, da (i) so upravičene zaradi svojega pri- spevka k regionalnemu razvoju in zaradi svoje narave ter (ii) da je višina sorazmerna razvojnim problemom, ki jih želijo ublažiti (6). Država članica mora sama dokazati obstoj kakršnih koli problemov in njihovo pomembnost. 4. 12 Ustvarjanje delovnih mest pomeni neto povečanje števila delovnih mest (3) v nekem obratu v primerjavi s povpreč- jem nekega obdobja. Vsako delovno mesto, izgubljeno v tem obdobju, je treba odšteti od celotnega števila delov- nih mest, ustvarjenih v istem obdobju (4). 4. 16 4. 13 Tako kakor investicijska pomoč mora biti tudi pomoč za ustvarjanje delovnih mest, predvidena s temi smernicami, prilagojena naravi in velikosti obravnavanih regionalnih težav. Komisija meni, da znesek pomoči ne sme biti višji od določenega odstotka stroška dela (5) novozaposlenega delavca, izračunanega za obdobje dveh let. Odstotek je (1) Za trenutno veljavno besedilo glej UL C 334, 12. 12. 1995, str. 4. (2) Šteje se, da je delovno mesto povezano z izvedbo investicijskega pro- jekta, če se nanaša na dejavnost, za katero je bila izvedena investicija, in če je ustvarjeno v treh letih po dokončani investiciji. Delovna mesta, ki so bila ustvarjena v tem obdobju zaradi povečanja stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, ustvarjenih z investicijo, so prav tako povezana z investicijo. (3) Število delovnih mest ustreza številu delovnih enot/leto (DEL), to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za polni delovni čas. Delo s skrajšanim delovnim časom in sezonsko delo sta del DEL. (4) Ni treba posebej omenjati, da ta definicija velja za obstoječe in za nove obrate. (5) Strošek dela zajema bruto plačo, to je pred obdavčitvijo, in obvezne prispevke za socialno varnost. Komisija si pridržuje pravico, da uporabi za referenco statistične podatke Skupnosti o povprečnih stroških dela v državah članicah. V najbolj oddaljenih regijah, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo na podlagi člena 92(3)(a) in (c), in v regijah z nizko gostoto prebivalstva, ki na podlagi merila gostote prebivalstva iz točke 3. 10. 4 izpolnjujejo pogoje za izjemo bodisi po členu 92(3)(a) ali po členu 92(3)(c), se lahko pomoč, namenjena delnemu povračilu dodatnih prevoznih stroškov (7), odobri pod posebnimi pogoji (8). Države članice morajo same dokazati obstoj takih dodatnih stroškov in določiti njihov obseg. 4. 17 Razen v primerih iz točke 4. 16 mora biti pomoč za tekoče poslovanje časovno omejena in se postopno zmanjševati. Pomoč za tekoče poslovanje, ki je name- njena spodbujanju izvoza (9) med državami članicami, pa je izključena. (6) Oblike pomoči za tekoče poslovanje so predvsem davčne oprostitve in znižanje socialnih prispevkov. (7) Dodatni prevozni stroški so dodatni stroški, ki nastanejo pri prevozu blaga znotraj državnih meja. Ta pomoč nikakor ne sme biti izvozna pomoč ali ukrepi, ki imajo enak učinek kakor količinske omejitve uvoza v skladu s členom 30 Pogodbe ES. (8) Posebni pogoji za regije, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo iz člena 92(3)(c) na podlagi merila gostote prebivalstva, so v Prilogi II. Za druge regije, upravičene do pomoči za delno povračilo dodatnih prevoznih stroškov, se uporabljajo podobni pogoji kakor v Prilogi II. (9) Glej opombo št. 3, Obvestilo o pomoči de minimis, UL C 68, 6. 3. 1996, str. 9. 234 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 Določbe o kumulaciji pomoči vsako regijo, tvorijo skupaj regionalno karto pomoči države članice. 4. 18 Zgornje meje intenzivnosti pomoči, določene v skladu z merili iz točk 4. 8 in 4. 9, veljajo za celotno pomoč: — kadar je dodeljena po več regionalnih shemah hkrati, — če prihaja iz lokalnih, regionalnih, državnih virov ali iz virov Skupnosti. 5. 2 Države članice v skladu s členom 93(3) Pogodbe priglasijo osnutek karte, pripravljene v skladu z merili, navedenimi v zgornjih točkah 3. 5, 3. 10, 4. 8 in 4. 9. Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 93 Pogodbe, sprejme karto praviloma za vse regije države članice z enotno odločbo in za določeno obdobje. Nacio- nalne karte regionalnih pomoči se bodo zato periodično revidirale. 4. 19 Pomoč za ustvarjanje delovnih mest, opisana v točkah od 4. 11 do 4. 14, in pomoč za investicije, opisana v točkah od 4. 4 do 4. 10, se lahko združita (1) ob upoštevanju zgornje meje intenzivnosti, določene za regijo (2). 5. 3 Zaradi zagotavljanja doslednosti med odločitvami Komi- sije o politiki konkurence in odločitvami v zvezi z regi- jami, upravičenimi do pomoči iz strukturnih skladov, je čas veljavnosti map načelno prilagojen časovnemu načrtu za pomoč iz strukturnih skladov. 4. 20 Kadar so izdatki, ki so upravičeni do regionalne pomoči, v celoti ali delno upravičeni tudi do pomoči za druge namene, bo za skupni del veljala najugodnejša zgornja meja iz teh shem. 5. 4 Komisija odobri osnutke shem pomoči, bodisi ko je karta pripravljena ali naknadno, ob upoštevanju v njej določe- nih regij, zgornjih mej in trajanja. 4. 21 Kadar država članica določi, da se lahko državna pomoč po eni shemi združi s pomočjo druge sheme, mora za vsako shemo določiti metodo, s katero bo zagotovila združljivost z zgoraj naštetimi pogoji. 5. 5 5. Regionalna karta pomoči in izjava o združljivosti pomoči 5. 6 5. 1 Regije države članice, ki so upravičene na podlagi izjem, in zgornje meje intenzivnosti pomoči za začetne investi- cije ali pomoči za ustvarjanje delovnih mest, odobrene za (1) Pomoč za ustvarjanje novih delovnih mest in pomoč za investicije, predvideni v teh smernicah, se ne smeta združevati s pomočjo za ustvarjanje delovnih mest, kakor je opredeljena v Smernicah o pomoči za zaposlovanje iz opombe št. 31, ker se uporablja v drugač- nih okoliščinah in obdobjih. Povečanje pomoči za kategorije prejem- nikov z zelo omejenimi možnostmi pa bo sprejemljivo na način, ki ga je treba določiti v Smernicah o pomoči za zaposlovanje. Šteje se, da je pogoj izpolnjen, če seštevek pomoči začetnemu investitorju, izražene v odstotku investicije, in pomoči za ustvarjanje delovnih mest, izražene v odstotku stroškov dela, ni večji od najugod- nejšega zneska, ki ga dobimo pri uporabi zgornje meje, določene za regijo v skladu z merili iz točk 4. 8 in 4. 9, ali zgornje meje, določene za regijo v skladu z merili iz točke 4. 13. (2) O izvajanju shem iz točke 5. 4. države članice v skladu z veljavnimi letno poročilo (3). predložijo Komisiji predpisi Med obdobjem veljavnosti karte lahko države članice zaprosijo za prilagoditev karte, če ugotovijo, da so se socialno-ekonomski pogoji občutno spremenili. Spre- membe se lahko nanašajo na stopnjo intenzivnosti in na upravičene regije, pod pogojem, da se morebitna vklju- čitev novih regij kompenzira z izključitvijo regij z ena- kim številom prebivalcev. Veljavnost prilagojene karte poteče na dan, ki je bil določen že za izvirno karto. 5. 7 Pri regijah, ki pri pregledu karte regionalne pomoči izgu- in pridobijo status iz bijo status iz člena 92(3)(a) (3) Za trenutno veljavne predpise glej pismo Komisije državam članicam z dne 22. 2. 1994 skupaj s spremembami iz pisma Komisije državam članicam z dne 2. 8. 1995. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 235 so bile člena 92(3)(c), lahko Komisija v prehodnem obdobju sprejme postopno zmanjševanje intenzivnosti pomoči, do katere regije upravičene na podlagi člena 92(3)(a), linearno ali hitreje, dokler ni dosežena ustrezna zgornja meja intenzivnosti v skladu z uporabo točk 4. 8 in 4. 9 (1) (2). Prehodno obdobje ne bi smelo biti daljše od dveh let pri pomoči za tekoče poslovanje ter šti- rih let pri pomoči za začetne investicije in ustvarjanje delovnih mest. 5. 8 Države članice so pozvane, da pri izdelavi karte v skladu členom 93(3) Pogodbe Komisiji priglasijo, poleg seznama regij, ki jih predlagajo kot upravičene do obrav- navanih izjem in zgornjih mej intenzivnosti, tudi vse druge dejavnike, ki jih je treba upoštevati pri določitvi okvirne sheme za sheme pomoči (namen in oblika pomoči, velikost podjetij itd. ), ki jih predlagajo v spreje- tje bodisi na centralni, regionalni ali lokalni ravni. V obdobju veljavnosti karte in v okviru njenega trajanja se lahko vse sheme, ki so skladne z okvirno shemo, priglasijo po pospešenem postopku. 6. Začetek veljavnosti, izvajanje in ponoven pregled 6. 1 Razen za prehodne določbe, navedene v nadaljevanju v in 6. 3. , bo Komisija ocenila združljivost točkah 6. 2. regionalne pomoči s skupnim trgom na podlagi teh smernic takoj, ko bodo začele veljati. Predlogi pomoči, ki bodo priglašeni, preden bodo te smernice sporočene državam članicam in o katerih Komisija še ni sprejela končne odločitve, bodo ocenjeni na podlagi meril, ki so veljala ob priglasitvi. Poleg tega bo Komisija na podlagi člena 93(1) Pogodbe ES predlagala državam članicam ustrezne ukrepe za zagotovitev združljivosti vseh regionalnih kart in vseh regionalnih shem, veljavnih na dan 1. januarja 2000, s temi smernicami. V zvezi s tem bo Komisija kot ustrezen ukrep na podlagi člena 93(1) predlagala, da države članice za vse sezname regij prejemnic pomoči, ki jih je odobrila Komisija z nedoločenim rokom veljavnosti ali z veljavnostjo, daljšo od 31. decembra 1999, omejijo veljavnost do 31. decembra 1999. Komisija bo kot ustrezen ukrep na podlagi člena 93(1) tudi predlagala, da države članice spremenijo vse obsto- ječe sheme regionalne pomoči, ki bodo veljale po 31. januarja 2000 decembru 1999, tako da bodo od 1. združljive s temi smernicami, in da sporočijo predvidene spremembe v šestih mesecih. Ker je bila upravičenost do regionalne pomoči na pod- lagi izjem iz člena 92(3)(a) in (c) za večino regij prejemnic pomoči odobrena do 31. decembra 1999, lahko Komi- sija, zaradi nepristranskega obravnavanja držav članic do tega dne, odstopi od teh smernic do 31. decembra 1999, če gre za preverjanje upravičenosti (novih ali spremenje- nih) seznamov regij prejemnic pomoči, priglašenih pred 1. januarjem 1999, pod pogojem, da omenjeni seznami prenehajo veljati 31. decembra 1999. V teh primerih se bo Komisija še naprej opirala na metodo, opredeljeno v njenem Sporočilu (3). Da bi bila tudi tu zagotovljena nepristranska obravnava držav članic, lahko Komisija odstopi od Smernic do 31. decembra 1999, če gre za preverjanje združljivosti intenzivnosti pomoči in zgornje meje kumulacije, pred- videnih v novih shemah, individualnih primerih in spremembah obstoječih shem, priglašenih pred 1. janu- arjem 1999, če omenjena intenzivnost in zgornja meja kumulacije prenehata veljati 31. decembra 1999 ali če sta intenzivnost in zgornja meja kumulacije, predvideni po 1. januarju 2000, združljivi s temi smernicami. Komisija bo ponovno pregledala te smernice v petih letih od začetka veljavnosti. Poleg tega se lahko kadar koli odloči za spremembe, če bi bile potrebne zaradi politike konkurence ali zaradi upoštevanja drugih politik Skup- nosti in mednarodnih obveznosti. 6. 2 6. 3 6. 4 (1) Prehodne določbe ne veljajo za dele regij na ravni NUTS II, ki so izgu- bili status iz člena 92(3)(a) in ki bi morali biti izključeni iz nove karte pomoči, če ne bi mogli uveljavljati dodatnega odstotka za gostoto prebivalstva na podlagi drugega popravka iz točke 8 v Prilogi III k Smernicam. (2) Severna Irska bo zaradi svojega posebno težkega položaja obdržala (3) Sporočilo Komisije o načinu uporabe člena 92(3)(a) in (c) za regio- status izjemne regije, njen prag pa bo znašal 40 %. nalno pomoč: glej peto alineo opombe 2. 236 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 PRILOGA 1 NETO EKVIVALENT DOTACIJE INVESTICIJSKE POMOČI Metoda izračunavanja neto ekvivalenta dotacije (NED) je metoda, ki jo uporablja Komisija pri oceni shem pomoči, ki jo priglasijo države članice. Državam članicam te metode zato načelno ni treba uporabljati in je tu objavljena le zaradi preglednosti. 1. SPLOŠNA NAČELA Za izračun neto ekvivalenta dotacije (NED) se vse oblike pomoči, povezane z investicijo, (1) združijo na skupni imenovalec ne glede na zadevno državo, t. j. neto intenzivnost, kar omogoča primerjavo pomoči med seboj ali z vnaprej določeno zgornjo mejo. Gre za predhodno primerjalno metodo, ki ne izraža vedno računovodske prakse. Neto intenzivnost je končna korist, ki naj bi jo podjetje pridobilo od neobdavčene vrednosti pomoči v zvezi s subvencionirano investicijo. Pri tem izračunu se lahko upoštevajo samo izdatki za osnovna sredstva, to so zemljišča, stavbe in oprema, ki predstavljajo standardno osnovo. Pri shemah, katerih osnova vključuje dodatne izdatke, morajo biti ti omejeni na neki sorazmerni del standardne osnove. Tako bodo vse sheme pregledane glede na svojo intenzivnost, preračunano na izdatke iz standardne osnove, kakor je razvidno iz naslednjih primerov (2). Primer št. 1 — Osnova sheme: oprema — Najvišja intenzivnost sheme: 30 % Ker so vsi po tej shemi upravičeni izdatki zajeti v standardni osnovi, Komisija brez odlašanja upošteva največjo mogočo intenzivnost sheme, torej 30 %. Če je zgornja meja intenzivnosti, ki jo odobri Komisija, za obravnavano regijo 30 %, se šteje, da je shema v tem pogledu združljiva. Primer št. 2 — Osnova sheme: oprema, stavbe + patenti v vrednosti do 20 % prejšnjih izdatkov — Najvišja intenzivnost sheme: 30 % Vsi izdatki, upravičeni po tej shemi, so zajeti v standardni osnovi (oprema, zgradbe) ali v seznamu upravičenih nematerialnih izdatkov (patenti). Slednji ne smejo presegati 25 % standardne osnove. V teh okoliščinah bo Komisija brez odlašanja upoštevala najvišjo intenzivnost sheme, torej 30 %. Če je zgornja meja intenzivnosti, ki jo odobri Komisija za obravnavo regijo, 30 %, se šteje, da je shema v tem pogledu združljiva. (1) Davčna pomoč se lahko šteje kot pomoč, povezana z investicijo, če temelji na znesku, ki se investira v območje. Tako je lahko vsaka davčna pomoč povezana z investicijo, če je zgornja meja izražena v odstotku zneska, ki se investira v regiji. Če se davčna pomoč razdeli na več let, se vsak neporavnan znesek, ki ostane na koncu leta, lahko prenese v naslednje leto in poveča v skladu z referenčno stopnjo. Ta sistem preračunavanja intenzivnosti se ne uporablja za nematerialne naložbe iz točke 4. 6 osrednjega besedila. (2) 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 237 Primer št. 3 — Osnova sheme: stavbe, oprema, zemljišča + zaloge v vrednosti do 50 % prejšnjih izdatkov — Najvišja intenzivnost sheme: 30 % Komisija bo upoštevala najvišjo intenzivnost sheme, preračunano na standardno osnovo, t. j. 30 % × 1,5 = 45 %. Če znaša zgornja meja intenzivnosti, ki jo odobri Komisija za obravnavano regijo, 30 %, shema ne bo združljiva, če se njena intenzivnost ne zmanjša na 30 %: 1,5 = 20 %. Primer št. 4 — Osnova sheme: stavbe — Najvišja intenzivnost sheme: 60 % Če znaša regionalna zgornja meja, ki jo odobri Komisija, 30 %, ni zagotovljeno, da bo pomoč ustrezala tej zgornji meji. Intenzivnost, ki jo določa shema, je višja od regionalne zgornje meje, vendar se uporablja za zmanjšano osnovo. Shema tako v tem pogledu ne bo združljiva, razen če se doda izrecni pogoj glede upoštevanja regionalne zgornje meje, uporabljene za celotno osnovo. Določitev NED temelji, razen pri nekaterih oblikah pomoči, ki zahtevajo posebno obravnavanje, zgolj na izračunih davka in sedanje vrednosti. Ti izračuni temeljijo na podatkih, vsebovanih v shemi pomoči ali davčni zakonodaji zadevne države, in na nekaterih parametrih, določenih z dogovorom. 1. 1 Obdavčevanje Intenzivnost pomoči se mora izračunati po obdavčitvi, t. j. po odštetju davkov, ki se plačajo nanjo, predvsem davka na dobiček podjetij. Od tod izvira izraz neto ekvivalent dotacije (NED), ki predstavlja pomoč, ki ostane prejemniku po plačilu ustreznega davka, ob predvidevanju, da podjetje posluje z dobičkom že v prvem letu, tako da se na pomoč zaračuna najvišji davek. 1. 2 Diskontiranje Pri določitvi NED se sedanja vrednost izračuna v različnih fazah. Prvič, kadar so pomoč in/ali investicijski izdatki časovno razmejeni, je treba upoštevati dejanske datume izplačila pomoči in izdatkov. Zato se investicijski izdatki in plačila pomoči diskontirajo nazaj na konec leta, v katerem je podjetje odpisalo prvo amortizacijo. Drugič, sedanja vrednost se izračuna tudi od koristi, ki ostane po odplačilu subvencioniranega posojila, ali od davka na dotacijo. Stopnja, ki se uporablja v teh primerih, je referenčna/diskontna stopnja, ki jo določi Komisija za vsako državo članico. Poleg tega da se uporablja kot diskontna stopnja, se uporablja tudi za izračun subvencioniranih obresti pri posojilih z znižano obrestno mero. 1. 3 Posebni primeri Poleg izračunov za davek in diskontiranje, ki so opisani zgoraj, zahtevajo nekatere oblike pomoči posebno obravnavanje. Tako se pri pomoči za najem stavbe izračuna pomoč z diskontiranjem razlike med najemnino, ki jo plača podjetje, in teoretično najemnino, ki ustreza referenčni stopnji za vrednost stavbe, ter se poveča za znesek amortizacije za stavbo v tistem letu. Podobna metoda se uporablja tudi za pomoč pri financiranju lizinga (1). (1) Poudariti je treba, da lahko izdatek, povezan z nakupom zemljišča ali stavbe, najemno podjetje šteje kot upravičen pod pogojem, da se izkaže potreba za tovrstno pomoč. 238 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 Pri pomoči za najem zemljišča se teoretična najemnina izračuna na podlagi referenčne stopnje, odšteje se stopnja inflacije, prenesene na vrednost zemljišča. 2. NETO EKVIVALENT DOTACIJE INVESTICIJSKE POMOČI KOT DOTACIJE ZA KAPITALSKE VLOŽKE 2. 1 Splošno Investicijska pomoč, ki se dodeli podjetju kot dotacija za kapitalske vložke, se najprej izrazi kot odstotek investicije in predstavlja nominalni ekvivalent dotacije ali bruto ekvivalent dotacije. V skladu s skupno metodo o oceni pomoči pomeni neto ekvivalent dotacije (NED) korist, ki ostane prejemniku po plačilu davka na dobiček podjetja. Večinoma dotacije same niso obdavčljive, temveč se odštejejo od vrednosti investicije, ki se amortizira. To pomeni, da investitor letno odpiše manjši znesek, kakor če ne bi prejel pomoči. Ker se zneski amortizacije odštejejo od obdavčljivega dobička, se z dotacijo zviša delež, ki se kot davek na dobiček vsako leto plača državi. Zgoraj omenjena metoda obdavčenja dotacije, v skladu s katero se dotacija v enakem časovnem zaporedju kakor odpisi vključi v dobiček, je metoda, ki se najpogosteje uporablja v vseh državah članicah, vendar obstajajo pri nekaterih shemah tudi druge metode obdavčenja. 2. 2. Primeri izračunov Primer št. 1: Pomoč ni obdavčena V vseh državah članicah se dotacije načelno knjižijo kot prihodek in so obdavčene. V nekaterih primerih, predvsem pri pomoči za raziskave in razvoj, dotacije niso obdavčene. V tem primeru je NED enak nominalni dotaciji. Primer št. 2: Investicija zajema samo eno kategorijo izdatkov in dotacija je na koncu prvega obračunskega leta v celoti obdavčena To pomeni, da se na celotno dotacijo že od prvega leta zaračuna davek na dobiček podjetja. To niti ni pretirano, če vemo, da lahko podjetja, ki na splošno v prvih letih poslujejo z izgubo, to prenesejo na več naslednjih obračunskih let. NED za to dotacijo se izračuna tako, da se od nje odšteje zaračunani davek. Na primer: investicija: 100 nominalna dotacija: 20 davčna stopnja: 40,0 % Zaračunani davek na dotacijo tako znaša 20 × 40 % = 8. NED tako znaša: (20 – 8)/100 = 12 %. Primer št. 3: Investicija zajema samo eno kategorijo izdatkov in dotacija je linearno obdavčena v petletnem obdobju V tem primeru se dotacija obdavči v enakih delih skozi pet let. V teh petih letih se dobiček vsako leto poveča za petino vrednosti pomoči. Za izračun NED se diskontirani zneski davka, ki se v skladu z veljavnimi davčnimi predpisi letno zaračunajo za vsako petino, odštejejo od dotacije. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 239 Na primer: investicija: 100 nominalna dotacija: 20 davčna stopnja: 40,0 % diskontna stopnja: 8 % Naslednja tabela prikazuje letni izračun davkov in diskontiranih vrednosti: Obdobje (1) Konec 1. leta (20/5) × 40 % (2) 1,0 Davek na dotacijo Diskontni faktor Diskontirana vrednost Konec 2. leta Konec 3. leta Konec 4. leta Konec 5. leta (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)1 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)2 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)3 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)4 Skupaj (1) × (2) 1,600 1,481 1,372 1,270 1,176 6,900 Seštevek v zadnjem stolpcu predstavlja vsoto diskontiranih davkov, ki se zaračunajo vsako leto. Za izračun neto ekvivalenta dotacije se ta znesek odšteje od nominalne dotacije. NED je tako: (20 – 6,9)/100 = 13,1 % Opomba: Davek, ki se zaračuna na dotacijo, se diskontira na koncu prvega leta ob predvidevanju, da podjetje opravi takrat prvi amortizacijski odpis. Primer št. 4: Investicija zajema tri kategorije investicijskih izdatkov: zemljišča, stavbe in opremo, ki se obdavčijo v različnem časovnem zaporedju Te tri kategorije izdatkov tvorijo tako imenovano standardno osnovo za pomoč. Razdelitev teh izdatkov se znotraj standardne osnove določi po razdelitvenem ključu, ki je drugačen za vsako državo članico, kakor je prikazano v spodnji tabeli. Zemljišče Stavbe Oprema Belgija Nemčija Francija Italija Luksemburg Nizozemska Velika Britanija Danska Grčija 5 5 5 5 5 5 10 5 3 40 30 50 30 50 40 20 45 27 55 65 45 65 45 55 70 50 70 240 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 Španija Irska Portugalska Avstrija Finska Švedska Zemljišče Stavbe Oprema 5 5 3 5 1 5 40 50 25 30 19 45 55 45 72 65 80 50 Ti koeficienti se uporabljajo za izračun teoretičnega NED po shemah pomoči. V individualnih primerih pomoči pa se uporablja dejanski razdelitveni ključ treh kategorij izdatkov v standardni osnovi. Ker je časovno zaporedje, v katerem se na dotacijo zaračuna davek, različno glede na kategorijo izdatkov, je treba dotacijo najprej proporcionalno razdeliti med postavke, ki tvorijo osnovo za pomoč. Nato je treba za vsako kategorijo izdatkov posebej izračunati zneske, ki se zaračunajo kot davek (gre za enak izračun kakor v primeru 3). Nazadnje se davki odštejejo od nominalne dotacije in tako dobimo NED. NED = nominalna dotacija, znižana za: — davek na pomoč za zemljišča — davek na pomoč za stavbe — davek na pomoč za opremo Na primer: investicija: 100 od tega: — zemljišče: 3 se ne amortizira — stavbe: 33 linearna amortizacija na 20 let — oprema: 64 degresivna amortizacija na 5 let nominalna dotacija: 20 davčna stopnja: 55 % diskontna stopnja: 8 % Izračun davka na pomoč za zemljišča Na splošno se zemljišča ne amortizirajo. Če vzamemo, da je pomoč obdavčena z enako dinamiko kakor amortizacija, se pomoč, dodeljena za zemljišče, ne obdavči, zato se od dotacije za zemljišča ne odšteje noben davek. Izračun davka na pomoč za stavbe Vzemimo, da se pomoč za stavbe obdavči v enakih deležih z enako dinamiko kakor amortizacija, t. j. na 20 let: — nominalna dotacija za stavbe bi tako znašala: 20 × 33 % = 6,6 — delež dotacije, letno vključen v dobiček, bi znašal: 6,6/20 = 0,33 — znesek davka na ta delež bi znašal: 0,33 × 55 % = 0,18 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 241 Glede na dotacijo za stavbe bi se v obdobju 20 let vsako leto od dobička odvedel znesek 0,18. Če se serija zneskov diskontira na konec prvega leta (enak način izračuna kakor v tabeli v primeru 3), znaša celotni davek, ki se v tem času zaračuna na dotacijo za stavbe, 1,925. Izračun davka na pomoč za opremo Vzemimo, da je pomoč za opremo obdavčena z enako dinamiko kakor amortizacija, t. j. degresivno, v obdobju petih let po naslednjih stopnjah: 40 %, 24 %, 14,4 %, 10,8 % in 10,8 %. Drugače kakor pri stavbah je obdavčitev v tem primeru vsako leto različna. Davek se mora zato izračunati za vsako leto posebej. Delež nominalne dotacije za opremo znaša 20 × 64 % = 12, 8. Izračun davka Obdobje Davek na dotacijo Diskontni faktor Diskontirana vrednost Konec 1. leta 12,8 × 40 % × 55 % (1) (2) 1,0 (1) × (2) 2,816 1,564 0,869 0,604 0,559 6,412 Konec 2. leta 12,8 × 24 % × 55 % 1/(1 + 0,08)1 Konec 3. leta 12,8 × 14,4 % × 55 % 1/(1 + 0,08)2 Konec 4. leta 12,8 × 10,8 % × 55 % 1/(1 + 0,08)3 Konec 5. leta 12,8 × 10,8 % × 55 % 1/(1 + 0,08)4 Skupaj 20 0 –1,925 –6,412 11,6 % NED = Izračun NED: — Nominalna dotacija znižana za: — davek na pomoč za zemljišča — davek na pomoč za stavbe × — davek na pomoč za opremo Opombe: 1. Obdavčitev dotacij, omenjenih v skupni metodi za oceno pomoči, ureja davčna zakonodaja zadevnih držav članic in posebne določbe v posamezni shemi. 2. Za izračun NED je treba natančno poznati: — stopnje davka na dobiček v zadevni državi, — veljavne predpise za amortizacijo ali posebne metode za vključitev pomoči v dobiček, predpisane v posamezni shemi. 242 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 3. NETO EKVIVALENT DOTACIJE INVESTICIJSKE POMOČI KOT SUBVENCIONIRANEGA POSOJILA 3. 1 Splošno Investicijska pomoč, dodeljena podjetju kot subvencionirano posojilo, je najprej izražena v številu odstotnih točk znižanja, ki predstavlja razliko med referenčno obrestno mero in obrestno mero, ki jo zahteva posojilodajalec. Edini rezultat znižanja obresti je znižanje stroškov obresti, saj se predvideva, da odplačilo glavnice poteka na enak način pri običajnih in znižanih obrestnih merah. Korist, ki ostane po odplačilu posojila, je podobno kakor pri dotaciji za kapitalske vložke izražena v odstotku investicije. Tako dobimo nominalni ekvivalent dotacije ali bruto ekvivalent dotacije. To ne predstavlja končne koristi, ki jo ima podjetje zaradi subvencioniranih obresti. Ker se lahko stroški obresti odštejejo od obdavčljivega dobička, se pri subvencioniranih obrestih del davčne ugodnosti izgubi zaradi povišanja deleža, ki ga pobere država z davkom na dobiček podjetij. Neto ekvivalent dotacije (NED) se torej izračuna tako, da se od bruto ekvivalenta dotacije odšteje davek, ki ga zaračuna država na višji obdavčljivi dobiček zaradi znižanja obresti. Kakor pri dotaciji se NED subvencioniranega posojila izračuna na podlagi elementov, vsebovanih v shemi pomoči ali davčni zakonodaji zadevne države z upoštevanjem mogočih drugih elementov, določenih z dogovorom. Za izračun NED investicijske pomoči kot subvencioniranega posojila so potrebni naslednji podatki: — obdobje trajanja posojila, — obdobje mirovanja, t. j. začetno obdobje, v katerem se posojilo ne odplačuje, plačati pa se morajo obresti za celotno glavnico, — število odstotnih točk znižanja, — trajanje znižanja, ki ni nujno enako kakor trajanje posojila, — višina posojila v odstotku ali deležu investicije, — referenčna/diskontna stopnja, — davčna stopnja. Treba je poznati tudi pogoje za odplačilo posojila. Večinoma se posojilo odplačuje linearno v enakih deležih, pri čemer se plačajo obresti na neodplačani del. Včasih poteka odplačevanje v enakih anuitetah, kar se upošteva pri izračunu NED. 3. 2 Primeri izračuna Primer št. 1 1. Parametri — obdobje trajanja posojila je deset let, odplačilo poteka linearno brez obdobja mirovanja, — znižanje znaša tri odstotne točke v celotnem obdobju trajanja posojila, — višina posojila ustreza 40 % investicije, — referenčna/diskontna stopnja je 8 %, — davčna stopnja je 35 %. 2. Izračun elementa koristi na enoto Element koristi na enoto je enak nominalnemu ekvivalentu dotacije pri posojilu v višini 100 % investicije z 1 odstotno točko znižanja obresti ob upoštevanju značilnosti pomoči, določenih s parametri. Izračuna se na naslednji način: 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 243 Konec leta Posojilo: neodplačani del Znižanje 1 odstotne točke Dobljena korist Diskontni faktor Diskontirana vrednost (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 (2) 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % (1) × (2) (3) (1) × (2) × (3) 1 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 Elementi koristi na leto 0,926 0,772 0,635 0,515 0,408 0,315 0,233 0,162 0,100 0,046 4,112 (*) Diskontiranje se začne na začetku prvega leta. 3. Izračun neto ekvivalenta dotacije Neto ekvivalent dotacije dobimo z množenjem elementa koristi na enoto z značilnostmi pomoči (znižanje treh odstotnih točk, delež posojila 40 %, delež neobdavčljive pomoči: 1–35 %): NED = 4,112 × 3 × 40% × (1 – 35 %) = 3,21 % Primer št. 2 1. Parametri Parametri so enaki kakor v primeru št. 1, le da znaša obdobje mirovanja dve leti. To pomeni, da se glavnica v prvih dveh letih ne odplačuje. Posojilo z obdobjem trajanja 10 let se tako v osmih enakih delih odplačuje od tretjega do desetega leta. Obresti za neodplačani del se odplačujejo deset let. 2. Izračun elementa koristi na enoto Konec leta Posojilo: neodplačani del Znižanje 1 odstotne točke Dobljena korist Diskontni faktor Diskontirana vrednost (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 100 100 87,5 75,0 62,5 50 37,5 25,0 12,5 (2) 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % (*) Diskontiranje se začne na začetku prvega leta. (1) × (2) (3) (1) × (2) × (3) 1 1 1 0,875 0,750 0,625 0,500 0,375 0,250 0,125 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 0,926 0,857 0,794 0,643 0,510 0,394 0,292 1/(1 + 0,08)8 0,203 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 0,125 0,058 Element koristi na enoto 4,802 % 244 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 3. Izračun neto ekvivalenta dotacije Kakor v primeru št. 1 element koristi na enoto pomnožimo s številom odstotnih točk znižanja, deležem izdatkov, pokritih s posojilom, ter razliko med 1 in davčno stopnjo: NED = 4,802 × 3 × 40% × (1 – 35 %) = 3,75 % Opomba: Ugotovimo lahko, da se, če faktorji ostanejo nespremenjeni, zaradi uvedbe obdobja mirovanja na odplačilo glavnice poveča NED. Zaradi obdobja mirovanja se namreč vsako leto poveča neodplačani del, torej korist na račun znižanja, in tako posledično element koristi na enoto. Primer št. 3 1. Parametri Enaki podatki kakor v primeru št. 2, vendar poteka odplačevanje posojila v enakih anuitetah. V tem primeru se metoda izračuna popolnoma razlikuje od tiste, ki je uporabljena v prejšnjih dveh primerih: najprej se izračunajo „običajne“ anuitete brez znižanja obresti in potem „znižane“ anuitete; razlika med obema se izračuna za vsako leto in rezultati diskontirajo, da dobimo ekvivalent dotacije. 2. Izračun ekvivalenta dotacije Stalne anuitete, izražene v odstotku posojila, se izračunajo po naslednji formuli: A = i/(1–r n), pri čemer je r = 1/(1 + i). i pomeni obrestno mero in n število let, za katere se računa anuiteta. Naslednji izračuni temeljijo na posojilu 100 enot: Leto 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Običajna anuiteta Regresirana anuiteta Dobljena korist Diskontni faktor Diskontirana vrednost (*) (1) 8 8 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 (2) 5 5 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 (3) 3 3 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 (4) (3) × (4) 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 2,778 2,572 1,532 1,418 1,313 1,216 1,126 1,042 0,965 0,894 Ekvivalent dotacije 14,85 % (*) Diskontiranje se začne na začetku prvega leta. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 245 3. Izračun neto ekvivalenta dotacije Neto ekvivalent dotacije dobimo z množenjem ekvivalenta dotacije z deležem posojila in odštetjem deleža davka: NED = 14,85 × 40% × (1 – 35 %) = 3,86 % Opomba: Brez obdobja mirovanja znaša na enak način izračunani NED 3,41 %. 3. 3 Formuli za izračun NED pri subvencioniranem posojilu Opisane metode, ki jih zlahka preoblikujemo v preglednice, omogočajo izračun NED pri posojilu z znižano obrestno mero v skladu s posebnostmi vsakega primera. V standardnih primerih se lahko NED izračuna tudi neposredno z uporabo naslednjih formul. 1. Oznake — i pomeni referenčno stopnjo za obdobje odplačila in r = 1/(1 + i) — i’ pomeni subvencionirano stopnjo za obdobje odplačila in r = 1/(1 + i’) — P pomeni obdobje (v številu odplačilnih obdobij) posojila — Q pomeni delež posojila — T pomeni davčno stopnjo — F pomeni čas, izražen s številom obdobij mirovanja, ko se ne odplačuje glavnica: v obdobju mirovanja se plačujejo le obresti za posojilo po subvencionirani stopnji (F = 0, če ni obdobja mirovanja) 2. Linearno odplačevanje 3. Odplačevanje v enakih anuitetah NED = (1 – T) Q(1 – i’ʼ i)(1 + P r F – r i × (P – F)) NED = (1 – T) Q(1 –(i′ i) ×(1 – r F F r + P – r P–F)) 1 – r′ 246 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 PRILOGA II POMOČ ZA NADOMESTILO DODATNIH PREVOZNIH STROŠKOV V REGIJAH, ZA KATERE NA PODLAGI MERILA GOSTOTE PREBIVALSTVA VELJA IZJEMA IZ ČLENA 92(3)(C) Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni — pomoč se lahko nameni samo za nadomestilo dodatnih prevoznih stroškov. Zadevna država članica mora na podlagi objektivnih meril dokazati, da je nadomestilo potrebno. Nikakor pa nadomestilo ne sme biti višje, kakor je potrebno za dosego namena. V takem primeru je treba upoštevati še druge sheme pomoči za prevoz, — pomoč se lahko dodeli samo za dodatne prevozne stroške, ki nastanejo s prevozom blaga znotraj državnih meja zadevne države. Ta pomoč nikakor ne sme postati izvozna pomoč, — višino pomoči mora biti možno vnaprej objektivno določiti, in sicer na podlagi koeficienta pomoči na kilometer ali na podlagi koeficienta pomoči na kilometer in pomoči na enoto teže; za pomoč je treba sestaviti tudi letno poročilo, ki med drugim vključuje učinkovanje tega/teh koeficienta/-ov, — ocena dodatnih stroškov mora temeljiti na najbolj ekonomičnem prevozu in najkrajši poti med krajem izdelave ali predelave in trgom, — pomoč se lahko dodeli samo podjetjem na območjih, ki so upravičena do regionalne pomoči na podlagi novega merila gostote prebivalstva. Pri teh območjih gre predvsem za geografske regije NUTS III, v katerih znaša gostota prebivalstva manj kakor 12,5 prebivalca na km2. Pri izbiri območij je dopustno odstopanje z naslednjimi omejitvami: — prožnost pri izbiri območij ne sme povzročiti povečanja deleža prebivalstva, za katerega se dodeli pomoč za prevoz, — v delih regij NUTS III, ki izpolnjujejo pogoje za prožnost, mora znašati gostota prebivalstva manj kakor 12,5 prebivalca na km2, — mejiti morajo na regije NUTS III, ki izpolnjujejo merilo nizke gostote prebivalstva, — gostota prebivalstva na tem območju mora ostati nizka v primerjavi s prebivalstvom, ki je skupno zajeto v dodelitev pomoči za transport, — pomoč se ne sme dodeliti za prevoz ali prenos izdelkov podjetij brez alternativne lokacije (izdelki ekstraktivne industrije, hidroelektrarne itd. ), — pomoč za transport, dodeljena podjetjem v sektorjih, za katere Komisija meni, da so občutljivi (motorna vozila, umetna vlakna, ladjedelništvo, jeklarstvo), mora biti priglašena vnaprej in bo obravnavana v skladu s smernicami, ki veljajo za posamezne sektorje. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 247 PRILOGA III METODA ZA DOLOČITEV PRAGA PREBIVALSTVA, ZA KATEREGA VELJA IZJEMA IZ ČLENA 92(3)(C) 1. Komisija najprej določi celotno zgornjo mejo obsega regionalne pomoči v Skupnosti. Ta določa najvišji odstotek prebivalstva, ki ga lahko skupaj dosežejo regije v Skupnosti, upravičene na podlagi regionalnih izjem iz člena 92(3). 2. Regije, ki so po izjemi iz člena 92(3)(a) upravičene do regionalne pomoči, in njihov celotni obseg na ravni Skupnosti so določene od zunaj in avtomatično z uporabo merila 75 % BDP na prebivalca, izraženega v standardih kupne moči (SKM). Z odločitvijo Komisije o celotni zgornji meji se sočasno določi tudi zgornja meja obsega na podlagi izjeme iz člena 92(3)(c) na ravni Skupnosti. Zgornja meja pri izjemi iz člena 92(3)(c) se izračuna tako, da se od zgornje meje celotnega obsega odšteje prebivalstvo regij, ki so upravičene po izjemi na podlagi 92(3)(a). 3. Razdelitev zgornje meje Skupnosti iz člena 92(3)(c) med različne države članice poteka po delitvenem ključu (glej poglavje 1), ki upošteva regionalna nesorazmerja na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. Tako dobljeni rezultati se nato uskladijo z upoštevanjem nekaterih drugih vidikov (glej poglavje II). 1. DELITVENI KLJUČ 4. Delitveni ključ za zgornjo mejo Skupnosti iz člena 92(3)(c) se izračuna na podlagi prebivalstva regij, ki imajo na nacionalni ravni najmanjše mogoče nesorazmerje glede BDP/SKM na prebivalca in/ali brezposelnosti, določeno na podlagi nekaterih pragov (glej točko 5). Geografska enota, ki se uporabi, je raven NUTS III. Za vsako regijo NUTS III se za triletno obdobje izračunajo poprečne vrednosti indeksov BDP/SKM na prebivalca in brezposelnosti, določenih glede na nacionalno poprečje. Kazalce BDP/SKM na prebivalca in brezposelnosti priskrbi Eurostat. 5. Omenjeni pragi se izračunajo za vsakega od obeh meril (BDP/SKM na prebivalca in brezposelnost) in za vsako zadevno državo članico. Izračun poteka v dveh delih. Najprej se določi enak osnovni prag za vse države članice, ki znaša 85 za BDP na prebivalca in 115 za stopnjo brezposelnosti. Potem se osnovni pragi tako uskladijo, da se upošteva relativni položaj v vsaki državi članici v primerjavi s poprečjem v Skupnosti. Uporabi se naslednja formula: Prag = 1 2 ×(Osnovni prag + Osnovni prag ×100 Evropski indeks ) pri čemer evropski indeks izraža položaj posameznih držav članic glede brezposelnosti ali BDP/SKM na prebivalca v odstotku ustreznega povprečja Skupnosti. Evropski indeks se izračuna kot poprečna vrednost za enako obdobje treh let kakor regionalni indeksi. Bolj ko je položaj države članice ugoden glede brezposelnosti ali življenjskega standarda, bolj selektivni so pragi za razdelitev zgornje meje obsega iz člena 92(3)(c) in obratno. Da merilo brezposelnosti ne bi postalo prestrogo, se ustrezni prag določi na največ 150. To olajša dodeljevanje regionalne pomoči v državah članicah, v katerih obstaja veliko nesorazmerje pri domači brezposelnosti, katerih položaj pa se na ravni Skupnosti ne zdi tako neugoden. Ker so razlike pri pragu BDP/SKM na prebivalca, opažene med državami članicami, majhne, se ni zdelo potrebno določiti spodnje meje. 248 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 6. Regionalni kazalci se potem primerjajo z zgoraj omenjenimi pragi, na podlagi česar se lahko presodi, ali je v zadevni regiji zadostno regionalno nesorazmerje za upoštevanje v izračunu delitvenega ključa. Prebivalstvo vseh regij, ki niso upravičene do regionalne pomoči po izjemi iz člena 92(3)(a), vendar je v njih zadostno regionalno nesorazmerje v primerjavi z vsaj enim od obeh zgoraj omenjenih pragov, se za vsako državo članico sešteje. Delitveni ključ za prag Skupnosti po členu 92(3)(c) se določi kot delež vsake države članice glede na ustrezno skupno število prebivalcev Skupnosti. 7. Ob upoštevanju zgoraj navedenih popravkov se zgornja meja prebivalstva za vsako državo članico po izjemi iz člena 92(3)(c) izračuna z neposredno uporabo delitvenega ključa, t. j. da se pomnoži zgornja meja Skupnosti iz člena 92(3)(c), izražena v številu prebivalcev, z deležem zadevne države članice v skupni vsoti. 2. POPRAVKI 8. Tako dobljeni rezultati se po potrebi popravijo, zato da se: — zagotovi vsaki državi članici, da delež prebivalstva, upravičenega po izjemi iz člena 92(3)(c), znaša najmanj 15 % in največ 50 % njenega prebivalstva, ki ni zajeto v členu 92(3)(a), — doseže v vsaki državi članici zadostna raven za vključitev vseh regij, ki so pravkar izgubile status po izjemi iz člena 92(3)(a), in območij z nižjo gostoto prebivalstva, — omeji znižanje celotnega obsega (po obeh regionalnih izjemah iz člena 92(3)) v državi članici na 25 % njenega prejšnjega skupnega obsega. 9. Rezultati, pridobljeni za države članice, ki jih zgoraj navedeni popravki ne zadevajo neposredno, se nato sorazmerno prilagodijo tako, da je vsota posameznih zgornjih mej enaka zgornji meji iz člena 92(3)(c), določeni za Skupnost


title: Commission Regulation (EC) No 546/98 of 10 March 1998 laying down detailed rules for the application in 1998 of the arrangements applicable to imports laid down in Council Decision 97/831/EC as regards certain beef and veal products

eurovoc_concepts:
North Macedonia
beef
cattle
import policy
originating product
tariff quota

text: L 72/8 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 11. 3. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 546/98 of 10 March 1998 laying down detailed rules for the application in 1998 of the arrangements applicable to imports laid down in Council Decision 97/831/EC as regards certain beef and veal products THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, Article 1 Having regard to Council Decision 97/831/EC of 27 November 1997 concerning the conclusion of a Coopera- tion Agreement between the European Community and the former Yugoslav Republic of Macedonia (1), Having regard to Council Regulation (EC) No 77/98 of 9 January 1998 on certain procedures for applying the Cooperation Agreement between the European Com- munity and the former Yugoslav Republic of Macedo- nia (2), and in particular Article 1 thereof, Whereas Article 15(2) of the Cooperation Agreement annexed to Decision 97/831/EC provides for a tariff quota of 1 650 tonnes of products listed in Annex E to the Agreement, expressed in carcase weight, for 1998; whereas the detailed rules of application for that quota should be adopted; rights; whereas, on the basis of Whereas, in order to ensure flexible management of the quota, applications should be managed using a system of import those rights, importers may apply for import licences throughout 1998 under Commission Regulation (EEC) No 3719/88 of 16 November 1988 laying down common detailed rules for the application of import and export the system of licences and advance-fixing certificates for agricultural products (3), as last amended by Regulation (EC) No 1404/97 (4), and Commission Regulation (EC) No 1445/95 of 26 June 1995 on rules of application for import and export licences in the beef and veal sector and repealing Regulation (EEC) No 2377/80 (5), as last amended by Regulation (EC) No 260/98 (6), although a number of derogations should be laid down; Whereas, in order to ensure close control of the origin of the products, it should be laid down that either a EUR. 1 movement certificate or an invoice declaration in ac- cordance with Protocol 2 of the Cooperation Agreement must be presented; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Beef and Veal, (1) OJ L 348, 18. 12. 1997, p. 1. (2) OJ L 8, 14. 1. 1998, p. 1. (3) OJ L 331, 2. 12. 1988, p. 1. (4) OJ L 194, 23. 7. 1997, p. 5. (5) OJ L 143, 27. 6. 1995, p. 35. (6) OJ L 25, 31. 1. 1998, p. 42. A tariff quota of 1 650 tonnes of certain beef and 1. veal products, expressed in carcase weight, originating in the former Yugoslav Republic of Macedonia is hereby opened for the period 1 January to 31 December 1998. The contingent shall bear the serial number 09. 4505. 2. Import under the quota referred to in paragraph 1 shall be reserved for certain live animals and certain meat falling within CN codes: — ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 and ex 0102 90 79, — ex 0201 10 00, — ex 0201 20 20, — ex 0201 20 30, — ex 0201 20 50, referred to in Annex E to Decision 97/831/EC. 3. For the purposes of attributing the quota, 100 kilo- grams live weight shall be equivalent to 50 kilograms carcase weight. The ad valorem customs duty and the specific 4. amounts of customs duty laid down in the Common Customs Tariff (CCT) shall be reduced by 80 % for products imported under the quota. Article 2 In order to import under the arrangements referred to in Article 1, applicants for import rights must be natural or physical persons who, at the time of submission of appli- cations, can prove to the satisfaction of the competent authorities of the Member State concerned that they have been active in trade in beef and veal with third countries at least once during the previous 12 months; applicants must be entered in a national VAT register. Article 3 The application for 1. rights may only be presented in the Member State in which the applicant is registered within the meaning of Article 2. import 2. The application for import rights must be for a minimum quantity of 15 tonnes carcase weight and not exceed the total quantity of the quota. 11. 3. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 72/9 Applications for import rights may be submitted 3. until 13 March 1998. 4. Only one application may be submitted by each applicant. Where an applicant submits more than one application, all his applications shall be rejected. 5. Member States shall notify the Commission by 20 March 1998 of all applications received. Notification shall consist of a list of applicants and the quantities applied for. All notifications, including ‘zero’ notifications, shall be sent by telex of fax using, where applications have been received, the form set out in Annex hereto. Article 4 The Commission shall decide to what extent applications may be granted. If the quantities applied for exceed the quantities available, the Commission shall fix a single percentage reduction to be applied to the quantities applied for. Article 5 Imports of the quantities granted shall be subject to 1. presentation of one or more import licences. Notwithstanding this Regulation, Regulations (EEC) No 3719/88 and (EC) No 1445/95 shall apply. 2. Licence applications may only be submitted in the Member State in which the importer applied for import rights. The following shall be entered on the licence ap- 3. plication and on the licence itself: (a) in Section 8, ‘the former Yugoslav Republic of Mace- donia’; the licence shall carry an obligation to import from the country; (b) in Section 20, the serial number 09. 4505 and at least — Reglamento (CE) no 546/98 — Forordning (EF) nr. 546/98 — Verordnung (EG) Nr. 546/98 — Jamomisl ˜or (EJ) aqih. 546/98 — Regulation (EC) No 546/98 — R(cid:138)glement (CE) no 546/98 — Regolamento (CE) n. 546/98 — Verordening (EG) nr. 546/98 — Regulamento (CE) nº 546/98 — Asetus (EY) N:o 546/98 — F(cid:148)rordning (EG) nr 546/98 4. Notwithstanding Article 8(4) of Regulation (EEC) No 3719/88, the total duties laid down in the Common Customs Tariff applicable on the date of release for free circulation shall be collected for all quantities exceeding those indicated on the import licence. 5. Notwithstanding Article 3 of Regulation (EC) No 1445/95, import licences drawn up in accordance with this Regulation shall be valid until 31 December 1998. 6. Licences shall be valid throughout the Community. Article 6 The duties referred to in Article 1 shall be applied on presentation either of a EUR. 1 movement certificate issued by the exporter country in accordance with Protocol 2 annexed to the Cooperation Agreement or an invoice declaration made out by the exporter in ac- cordance with that Protocol. Article 7 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. one of the following: It shall apply from 1 January 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 10 March 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission L 72/10 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 11. 3. 98 ANNEX EC Fax No (32 2) 296 60 27 Application of Regulation (EC) No 546/98 Order No 09. 4505 COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES DG VI/D/2 — BEEF AND VEAL SECTOR APPLICATION FOR IMPORT RIGHTS Date:. Period:. Member State:. Applicant’s No (1) Applicant (name and address) Quantity (head) Total Member State:. Fax No:. Tel. :. (1) Continuous numbering


title: WRITTEN QUESTION No. 656/98 by Stéphane BUFFETAUT to the Commission. Aid to shipbuilding

eurovoc_concepts:
OECD
United States
aid for restructuring
building subsidy
international agreement
investment aid
modernisation aid
production aid
shipbuilding
terms for aid

text: C 354/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 11. 98 (98/C 354/44) SKRIFTLIG FR¯GA E-0654/98 fr(cid:229)n Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998) A¤mne: Begra¤nsningar fo¤r anva¤ndning av antibiotika fo¤r djur i Finland och Sverige Under fo¤rhandlingarna om anslutning till Europeiska unionen fick Finland och Sverige ra¤tt att tilla¤mpa stra¤ngare begra¤nsningar fo¤r anva¤ndning av antibiotika fo¤r djur a¤n de o¤vriga medlemsstaterna. Detta tilla¤ts, eftersom felaktig anva¤ndning av antibiotika medfo¤r att bakterierna blir resistenta mot m(cid:229)nga typer av antibiotika som ma¤nniskan beho¤ver. A¤ mnar kommissionen fortsa¤ttningsvis till(cid:229)ta dessa sa¤rskilda besta¤mmelser fo¤r Finland och Sverige, eller h(cid:229)ller den eventuellt p(cid:229) att utarbeta begra¤nsningar fo¤r anva¤ndning av antibiotika a¤ven i de o¤vriga la¤nderna, vilket skulle vara motiverat? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (22 april 1998) Besta¤mmelserna i anslutningsakten ger inte kommissionen ra¤tt att fo¤rla¤nga den sa¤rskilda ordning som Finland och Sverige fo¤r na¤rvarande har ra¤tt att tilla¤mpa na¤r det ga¤ller anva¤ndningen av antibiotika p(cid:229) deras territorium. Kommissionen a¤r genom anslutningsakten skyldig att besluta om de motiveringar som lagts fram av Finland och Sverige a¤r bera¤ttigade na¤r det ga¤ller ett delvis eller totalt fo¤rbud mot antibiotika som till(cid:229)ts som tillsats i foder genom r(cid:229)dets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (1). Om de risker som Finland och Sverige talar om kan bevisas vetenskapligt m(cid:229)ste kommissionen fo¤rbjuda anva¤ndningen av denna antibiotika i hela gemenskapen. I motsatt fall kommer kommissionen att uppmana de b(cid:229)da medlemsstaterna att uppha¤va dessa fo¤rbud. I vilket fall som helst har kommissionen fo¤r avsikt att bega¤ra ett yttrande fr(cid:229)n den beho¤riga vetenskapliga kommitte·n. (1) EGT L 270, 14. 12. 1970. (98/C 354/45) SKRIFTLIG FR¯GA E-0656/98 fr(cid:229)n Ste·phane Buffetaut (I-EDN) till kommissionen (10 mars 1998) A¤mne: Sto¤d till varvsindustrin De amerikanska myndigheterna har meddelat att de har fo¤r avsikt att med hja¤lp av stora subventioner p(cid:229) nytt sa¤tta ig(cid:229)ng varvet i Philadelphia, vilket helt uppenbart strider mot OECD-avtalet som inneh(cid:229)ller en klausul om frysning ((cid:148)standstill(cid:148)) av sto¤d(cid:229)tga¤rder. Kommissionen bedo¤mde denna klausul som tillra¤ckligt restriktiv fo¤r att man inte skulle ho¤ja taken fo¤r sto¤d till den europeiska varvsindustrin. Har kommissionen fo¤r avsikt att i Europa, inom ramen fo¤r ett OECD-avtal som avvisats av franska Nationalfo¤rsamlingen, tilla¤mpa restriktiva (cid:229)tga¤rder som kommissionens partners inte sja¤lva tilla¤mpar? Svar fr(cid:229)n Karel Van Miert p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 april 1998) Den klausul om frysning som parlamentsledamoten ha¤nvisar till a¤r inte en del av sja¤lva OECD-avtalet, som a¤nnu inte har tra¤tt i kraft, utan en del av slutakten fr(cid:229)n o¤verla¤ggningarna om avtalet. Enligt dess besta¤mmelser kom parterna o¤verens om att varken ho¤ja befintliga subventioner eller info¤ra nya sto¤d(cid:229)tga¤rder i avvaktan p(cid:229) att avtalet skall tra¤da i kraft. Kommissionen delar parlamentsledamotens oro na¤r det ga¤ller det faktum att USA uppenbarligen har brutit denna o¤verenskommelse. Kommissionen har skrivit till de amerikanska myndigheterna och bett om ytterligare fo¤rklaringar och uppgifter om inneh(cid:229)llet i besta¤mmelserna och deras fo¤renlighet med klausulen om frysning


title: PERGUNTA ESCRITA n. 664/98 do Deputado Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ à Comissão. Inobservância na Alemanha da legislação comunitária relativa à protecção das espécies

eurovoc_concepts:
Germany
application of EU law
complaint to the Commission
marketing
national implementing measure
protected species
protection of animal life
protection of plant life

text: 9. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 310/115 (98/C 310/152) PERGUNTA ESCRITA E-0664/98 apresentada por Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) a‘ Comissa(cid:152)o (10 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Inobserva(cid:136)ncia na Alemanha da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria relativa a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o das espe·cies Desde 1 de Junho de 1997 que o come·rcio de espe·cies da fauna e da flora protegidas ao abrigo do acordo de Washington relativo a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o das espe·cies e· regido exclusivamente pelo Regulamento (CE) no 338/97 (1). A Alemanha ainda na(cid:152)o deu cumprimento a‘ sua obriga(cid:231)a(cid:152)o de aplicar este regulamento. Em particular, ainda na(cid:152)o adoptou quaisquer disposi(cid:231)o(cid:152)es em mate·ria de san(cid:231)o(cid:152)es ou de possibilidades de apreensa(cid:152)o (exigidas no artigo 16o do regulamento). Continuam a na(cid:152)o ser objecto de san(cid:231)o(cid:152)es a importa(cid:231)a(cid:152)o e a exporta(cid:231)a(cid:152)o, a compra, a coloca(cid:231)a(cid:152)o a‘ venda, a aquisi(cid:231)a(cid:152)o para fins comerciais, a exibi(cid:231)a(cid:152)o e a utiliza(cid:231)a(cid:152)o para fins comerciais, bem como a venda, a oferta e o transporte das espe·cies indicadas nos Anexos A e B do referido regulamento. A aplica(cid:231)a(cid:152)o das disposi(cid:231)o(cid:152)es aduaneiras e de classifica(cid:231)a(cid:152)o gerais na(cid:152)o e· suficiente. Pelo contra·rio. As autoridades penais competentes suspendem actualmente processos por infrac(cid:231)a(cid:152)o ao regulamento relativo a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o das espe·cies. De momento, ainda na(cid:152)o esta· prevista a aplica(cid:231)a(cid:152)o do regulamento comunita·rio na Alemanha. O comite· contra os massacres de aves apresentou uma queixa sobre esta questa(cid:152)o a‘ Comissa(cid:152)o, a‘ qual foi dada a refere(cid:136)ncia 97/4604SG(97)A/ 11682/2. 1. O que pensa a Comissa(cid:152)o da atitude da Repu·blica Federal da Alemanha? 2. Que medidas tomou a Comissa(cid:152)o ate· ao momento para incitar a Alemanha a aplicar o regulamento atra·s referido e que medidas tomara· para que em particular as obriga(cid:231)o(cid:152)es decorrentes do seu artigo 16o sejam finalmente cumpridas tambe·m neste pa(cid:14)·s? (1) JO L 61, de 3. 3. 1997, p. 1. Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (30 de Abril de 1998) Actualmente a Comissa(cid:152)o acompanha a transposi(cid:231)a(cid:152)o, aplica(cid:231)a(cid:152)o e execu(cid:231)a(cid:152)o em todos os Estados-membros, incluindo a Alemanha, do Regulamento (CE) no 338/97 do Conselho, de 9 de Dezembro de 1996, relativa a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o das espe·cies da fauna e da flora selvagens pelo meio do controlo do seu come·rcio. A Comissa(cid:152)o procura garantir a correcta transposi(cid:231)a(cid:152)o atrave·s de contactos bi e multilaterais e, se necessa·rio, instruindo processos jur(cid:14)·dicos. (98/C 310/153) PERGUNTA ESCRITA E-0665/98 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (10 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Emprego de docentes no programa de «ensino intensivo» no primeiro ano do ensino complementar A resolu(cid:231)a(cid:152)o relativa ao crescimento e ao emprego do Conselho Europeu de Amesterda(cid:152)o come(cid:231)a por afirmar que (1) «E· imperativo dar novo impulso para continuar a atribuir ao emprego a mais alta prioridade na agenda pol(cid:14)·tica da Unia(cid:152)o Europeia». A proposta do Parlamento Europeu ao Conselho Extraordina·rio para o Emprego, no cap(cid:14)·tulo relativo a‘ organiza(cid:231)a(cid:152)o do tempo de trabalho refere que nas situa(cid:231)o(cid:152)es em que as horas extraordina·rias assumem um cara·cter estrutural, as empresas e os parceiros sociais devera(cid:152)o reduzi-las e criar postos de trabalho suplementares. Na Gre·cia, no a(cid:136)mbito das ac(cid:231)o(cid:152)es de apoio ao liceu unificado, financiadas pelo QCA, cria-se o «ensino intensivo» no primeiro ano do ensino complementar. Preve(cid:136)-se que os docentes sejam principalmente professores do quadro que fara(cid:152)o horas extraordina·rias, quando ha· milhares de professores no desemprego. Pergunta-se, portanto, que medidas tenciona a Comissa(cid:152)o tomar para preencher estes novos postos de trabalho que, refira-se, sa(cid:152)o financiados pelo QCA, por docentes desempregados. (1) JO C 236 de 2. 8. 1997, p. 3


title: Règlement (CE) n° 549/98 de la Commission du 10 mars 1998 modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

formats: pdf print

text: 11. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 72/13 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 549/98 DE LA COMMISSION du 10 mars 1998 modifiant les prix repr(cid:130)sentatifs et les droits additionnels (cid:133) l’importation pour certains produits du secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1599/96 (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1423/95 de la Commission, du 23 juin 1995, (cid:130)tablissant les modalit(cid:130)s d’application pour l’importation des produits du secteur du sucre autres que les m(cid:130)lasses (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1143/97 (4), et notamment son article 1er para- graphe 2 deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a et son article 3 paragraphe 1, consid(cid:130)rant que les montants des prix repr(cid:130)sentatifs et des droits additionnels applicables (cid:133) l’importation de sucre blanc, de sucre brut et de certains sirops ont (cid:130)t(cid:130) fix(cid:130)s par le r(cid:138)glement (CE) no 1222/97 de la Commis- sion (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 537/98 (6); consid(cid:130)rant que l’application des r(cid:138)gles et modalit(cid:130)s de fixation rappel(cid:130)es dans le r(cid:138)glement (CE) no 1423/95 aux donn(cid:130)es dont la Commission a connaissance conduit (cid:133) modifier lesdits montants actuellement en vigueur confor- m(cid:130)ment (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les prix repr(cid:130)sentatifs et les droits additionnels appli- cables (cid:133) l’importation des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1423/95 sont fix(cid:130)s comme indiqu(cid:130) en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 11 mars 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 10 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 16. (4) JO L 165 du 24. 6. 1997, p. 11. (5) JO L 173 du 1. 7. 1997, p. 3. (6) JO L 67 du 7. 3. 1998, p. 27. L 72/14 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 3. 98 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 10 mars 1998, modifiant les prix repr(cid:130)sentatifs et les montants des droits additionnels applicables (cid:133) l’importation du sucre blanc, du sucre brut et des produits du code NC 1702 90 99 Code NC 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Montant du prix repr(cid:130)sentatif par 100 kg net du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg net du produit en cause (en (cid:130)cus) 21,18 21,18 21,18 21,18 23,95 23,95 23,95 0,24 5,71 11,12 5,52 10,60 13,64 8,74 8,74 0,40 (1) Fixation pour la qualit(cid:130) type telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CEE) no 431/68 du Conseil (JO L 89 du 10. 4. 1968, p. 3) modifi(cid:130). (2) Fixation pour la qualit(cid:130) type telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CEE) no 793/72 du Conseil (JO L 94 du 21. 4. 1972, p. 1). (3) Fixation par 1 % de teneur en saccharose


title: WRITTEN QUESTION No. 667/98 by Sir Jack STEWART-CLARK to the Commission. EU's Generalized System of Preferences (GSP) and the post customs clearance recovery of customs duty from importers

text: 21. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 323/63 (98/C 323/82) WRITTEN QUESTION E-0667/98 by Sir Jack Stewart-Clark (PPE) to the Commission (10 March 1998) Subject: EU(cid:146)s Generalized System of Preferences (GSP) and the post customs clearance recovery of customs duty from importers The GSP is a broad trade policy regime designed to assist poorer, less developed countries by permitting products from certain countries to enter the EU at a preferential rate of customs duty. Importers, in order to claim this preferential rate from the respective Member States(cid:146)s customs authority, must include a duly authenticated GSP Certification of Origin (Form A). This Form A is issued by a government authorized authority in the beneficiary countries and supplied to the EU importer by the foreign exporter. However, it appears that a large number of these certificates have been issued fraudulently or incorrectly in respect of textile products from Bangladesh, thus rendering them invalid. Consequently, a company in my constituency is now faced with the prospect of having to pay a significant amount of customs duty. These companies/importers cannot be liable for the ineffective implementation and administration of agreements negotiated by the Commission. Has the Commission undertaken an investigation to establish how these unauthentic certificates were issued in the first place? If so, what conclusion has this investigation come to? What provisions has the Commission made for companies, such as in my constituency, who accepted these unauthentic certificates in good faith? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (2 June 1998) A Community fact-finding mission to Bangladesh, in November and December 1996 conducted joint enquiries, with the Bangladeshi authorities, on the authenticity and regularity of certificates of origin Form A which were presented in the Community, between 1994 and 1996, for consignments of textile goods, imported under cover of the generalised system of preferences. As a result of the Community findings, the Bangladeshi authorities withdrew some 15 000 certificates of origin Form A. The preferential status of a further 10 000 certificates issued in the period mentioned above has yet to be established. The obligations of all of the parties involved are clearly defined by the Community customs code, and they have been confirmed regularly by the Court of justice. Recent judgments by the Court of justice have upheld the principle that, for the importers, reliance on the validity of a certificate of origin is part of the normal (cid:145)commercial risk(cid:146) which they have to assume. Such problems in the past prompted the Council to ask the Commission to propose a solution for the post-clearance recovery of customs debts. To put this idea into its global setting, the Commission prepared a communication on the management of preferential tariff arrangements (1). This issue is being discussed in the Economic and social committee, in the Council and in the Parliament, so that appropriate measures can be taken to ensure the sound management and control of these arrangements by all of the parties concerned. (1) COM(97) 402 final. (98/C 323/83) WRITTEN QUESTION E-0690/98 by Amedeo Amadeo (NI) and Salvatore Tatarella (NI) to the Commission (10 March 1998) Subject: Altener II With reference to the proposal for a Council Decision concerning a multiannual programme for the promotion of renewable energy sources in the Community › Altener II (COM(97)87 final › 97/0106(SYN)) (1), would it not


title: PERGUNTA ESCRITA n. 689/98 dos Deputados Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA à Comissão. Transportes internacionais de passageiros - Regulamento nº 684/92 do Conselho, de 16 de Março de 1992

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
common transport policy
fraud
free competition
freedom to provide services
international transport
liberalisation of the market
protective clause
transport authorisation

text: 22. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 402/17 (98/C 402/019) PERGUNTA ESCRITA E-0687/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) e Salvatore Tatarella (NI) (cid:224) Comissªo (10 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Transportes internacionais de passageiros › Regulamento no 684/92 do Conselho, de 16 de Mar(cid:231)o de 1992 Considerando que, segundo o no 2 do artigo 4o do Regulamento no 684/92 (1), «os servi(cid:231)os regulares especializados definidos nas al(cid:237)neas a), b), c) e d), segundo parÆgrafo, ponto 1. 2, do artigo 2o estªo dispensados de autoriza(cid:231)ªo, desde que estejam abrangidos por um contrato celebrado entre o organizador e o transportador»; Pode a Comissªo confirmar se os servi(cid:231)os regulares especializados que correspondem (cid:224) defini(cid:231)ªo dada nas al(cid:237)neas a), b), c) e d), segundo parÆgrafo, ponto 1. 2, do artigo 2o para os servi(cid:231)os dispensados de autoriza(cid:231)ªo («desde que estejam abrangidos por um contrato celebrado entre o organizador e o transportador») se podem sistematicamente associar aos servi(cid:231)os regulares existentes sujeitos a autoriza(cid:231)ªo e captar assim a clientela destes œltimos? (1) JO L 74 de 20. 3. 1992, p. 1. (98/C 402/020) PERGUNTA ESCRITA E-0688/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) e Salvatore Tatarella (NI) (cid:224) Comissªo (10 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Transportes internacionais de passageiros › Regulamento no 684/92 do Conselho, de 16 de Mar(cid:231)o de 1992 Tem a Comissªo conhecimento de que, mercŒ da contradi(cid:231)ªo entre o no 2 do artigo 4o e o no 1. 3 do artigo 2o do Regulamento no 684/92 (1), se organizaram servi(cid:231)os regulares especializados cobertos por um contrato que captam a clientela dos servi(cid:231)os regulares sujeitos a autoriza(cid:231)ªo, deteriorando assim gravemente a viabilidade dos œltimos? Tenciona a Comissªo p(cid:244)r termo a estes servi(cid:231)os pirata que sªo tolerados pelos Estados-membros em que existem e com pleno conhecimento destes? Em caso afirmativo, quando e de que modo pensa fazŒ-lo? Em caso negativo, por que motivo? Neste œltimo caso, por que razªo nªo procede a Comissªo (cid:224) liberaliza(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os regulares sujeitos a autoriza(cid:231)ªo para que possam concorrer com as empresas constitu(cid:237)das nos Estados-membros, uma vez que os servi(cid:231)os regulares especializados considerados como servi(cid:231)os regulares sªo dispensados de autoriza(cid:231)ªo e podem deste modo prejudicar os servi(cid:231)os regulares existentes e substitu(cid:237)-los com um contrato? (1) JO L 74 de 20. 3. 1992, p. 1. (98/C 402/021) PERGUNTA ESCRITA E-0689/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) e Salvatore Tatarella (NI) (cid:224) Comissªo (10 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Transportes internacionais de passageiros › Regulamento no 684/92 do Conselho, de 16 de Mar(cid:231)o de 1992 Tem a Comissªo conhecimento de que o ponto 1. 3 do artigo 2o do Regulamento no 684/92 (1), que prevŒ um regime de autoriza(cid:231)ıes para todos os servi(cid:231)os paralelos (ou comparÆveis) aos servi(cid:231)os regulares, e que captam a clientela destes œltimos, Ø perfeitamente contradit(cid:243)rio com o artigo 4o do mesmo regulamento? (1) JO L 74 de 20. 3. 1992, p. 1