title: Neuvoston asetus (EY) N:o 850/98 annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
protection of animal life

text: 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 850/98 annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- non (3), ja sosiaalikomitean lausun- sekä katsoo, että 1) 2) asetus (EY) N:o 894/197 (4) on konsolidoitu toi- sinto tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoi- menpiteistä annetusta asetuksesta (ETY) N:o 3094/ 86, jota on muutettu usein ja olennaisin osin, asetuksen (ETY) N:o 3094/86 soveltamisesta saa- dun kokemuksen myötä on tullut esiin tiettyjä puutteellisuuksia, jotka aiheuttavat ongelmia sovel- tamisessa ja valvonnassa; ne olisi oikaistava, erityi- sesti vähentämällä erilaisten silmäkoon määrittely- jen lajien lukumäärää, poistamalla suojeltujen käsite ja rajoittamalla niiden eri silmäkokojen lukumäärää, joita aluksella saa pitää; tämän vuoksi on asianmukaista korvata asetus (EY) N:o 894/97 uudella asetustekstillä sen 11, 18, 19 ja 20 artiklaa lukuun ottamatta, 4) 5) 6) 7) 8) 3) on tarpeen määritellä tietyt periaatteet ja menette- lyt teknisten säilyttämistoimenpiteiden vahvistami- 9) (1) EYVL C 292, 4. 10. 1996, s. 1 ja EYVL C 245, 12. 8. 1997, s. 10. (2) EYVL C 132, 28. 4. 1997, s. 235. (3) EYVL C 30, 30. 1. 1997, s. 26. (4) EYVL L 132, 23. 5. 1997, s. 1. seksi yhteisön tasolla siten, että kukin jäsenvaltio voi hallita kalastustoimintaa sen lainkäyttövaltaan tai suvereniteettiin kuuluvilla merialueilla, olisi saavutettava tasapaino eri kalastusmuotoja koskevien teknisten toimenpiteiden mukauttamisen ja helposti sovellettavien yhdenmukaisten sääntöjen tarpeen välillä, perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohdassa jonka mukaan kaikkiin vahvistetaan periaate, yhteisön toimenpiteisiin on sisällytettävä ympäris- tönsuojelua koskevat vaatimukset erityisesti en- nalta varautumisen periaatteen mukaisesti, käytäntöä, jonka mukaan meren eliöitä päästetään takaisin mereen, olisi vähennettävä niin paljon kuin mahdollista, olisi säädettävä kasvualueiden suojelusta ottaen huomioon kyseisten eri alueiden biologiset erityis- olosuhteet, direktiivissä 92/43/ETY (5) neuvosto on säätänyt luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevista toimenpiteistä; luet- telo tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista eliöistä sisältää kyseisen direktiivin vaatimusten mukaisesti suojeltavien lajien nimet, Euroopan parlamentti hyväksyi 25 päivänä loka- kuuta 1996 päätöslauselman komission tiedonan- nosta, joka koski teknisten toimenpiteiden sovelta- mista yhteisessä kalastuspolitiikassa, (5) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. L 125/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 10) meren biologisten luonnonvarojen suojelun ja kala- varojen tasapainoisen hyödyntämisen varmistami- seksi sekä kalastajien että kuluttajien etujen mukai- sesti olisi säädettävä teknisistä säilyttämistoimenpi- teistä yksilöimällä muun muassa tiettyjen lajien pyyntiin soveltuvat vähimmäissilmäkoot ja niiden yhdistelmät ja muut pyydysten ominaisuudet sekä meren eliöiden vähimmäiskoot ja tietyillä alueilla, tiettyinä aikoina ja tietyillä pyydyksillä ja tietyillä laitteilla kalastamista koskevat rajoitukset, 11) tieteellisten lausuntojen perustella olisi säädettävä hinattavien pyydysten silmäkokojen suurentami- sesta pyydettäessä eräitä meren eliölajeja ja säädet- tävä neliösilmäverkkojen pakollisesta käytöstä, koska sillä voi olla huomattava merkitys nuorten meren eliöiden pyynnin vähentämisessä, 12) olisi määritettävä silmäkoot kiinteille pyydyksille, jotta vältettäisiin entistä pienempien silmäkokojen käyttö kiinteissä pyydyksissä, koska sen seurauk- sena kyseisen kalastuksen kohdelajin nuorten kalo- jen kuolevuus lisääntyy, 13) saaliiden lajikoostumus ja niihin liittyvät kalastus- käytännöt vaihtelevat eri maantieteellisten alueiden välillä; nämä erot ovat peruste erilaisten toimenpi- teiden soveltamiselle kyseisillä alueilla, 14) tiettyjä kalajauhoksi tai kalaöljyksi jalostettavaksi tarkoitettuja lajeja voidaan pyytää pienempiä sil- mäkokoja käyttäen, jos tämä pyynti ei vaikuta kielteisesti muihin lajeihin, 15) vähimmäiskokoja olisi sovellettava lajeihin, jotka muodostavat pääosan yhteisön kalastusalusten tekemistä purkauksista, sekä lajeihin, jotka jäävät eloon niitä takaisin mereen päästettäessä, 16) lajin vähimmäiskoon olisi vastattava sen pyytämi- seen käytetyn silmäkoon valikoivuutta, 17) olisi määriteltävä, miten meren eliöiden koko mita- taan, 18) nuorten sillien suojelemiseksi olisi annettava eri- tyissäännöksiä kilohailin pyytämisestä ja pitämi- sestä aluksella, 19) tiettyjen alueiden perinteisten kalastuskäytäntöjen huomioonottamiseksi olisi annettava erityissään- nöksiä sardellin ja tonnikalan pyytämisestä ja pitä- misestä aluksella, 20) erityisedellytykset täyttävien alusten tietyillä alu- eilla harjoittaman kalastustoiminnan valvonnan varmistamiseksi pääsy kyseisille alueille edellyttää erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännök- sistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvos- ton asetuksen (EY) N:o 1627/94 mukaista kalas- tuslupaa (1), 21) kierrenuotan käyttö merinisäkkäiden yhteydessä tai läheisyydessa esiintyviin kalaparviin voi niiden aiheuttaa näiden merinisäkkäiden saaliiksi joutumi- sen ja kuoleman; oikein käytettynä kierrenuotta on kuitenkin tehokas kalastusmenetelmä, jolla voidaan rajata saaliiksi ainoastaan halutut kohdelajit; tämän vuoksi merinisäkkäiden saartaminen kierre- nuotilla on kiellettävä, 22) jotta tieteellistä tutkimusta, kantojen keinotekoista elvyttämistä ja siirtoistutusta ei estettäisi, tätä ase- tusta ei pitäisi soveltaa toimiin, joita tällainen toiminta edellyttää, 23) tietyt säilyttämisen edellyttämät toimenpiteet sisäl- tyvät kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2930/86 (2) ja yhteiseen kalastuspoli- tiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettuun neuvoston ase- tuksen (ETY) N:o 2847/93 (3), ja sen vuoksi ei ole tarpeen toistaa niitä, 24) jos kalavarojen säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, komissiolla ja jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus toteuttaa väliaikaisesti tilanteen vaatimia toimenpiteitä, 25) luonteeltaan täysin paikalliset kansalliset lisätoi- menpiteet voidaan säilyttää tai niistä voidaan sää- (1) EYVL L 171, 6. 7. 1994, s. 7. (2) EYVL L 274, 25. 9. 1986, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3259/94 (EYVL L 339, 29. 12. 1994, s. 11). (3) EYVL L 261, 20. 10. 1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 686/97 (EYVL L 102, 19. 4. 1997, s. 1). 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/3 tää sen jälkeen, kun komissio on tutkinut, ovatko ne sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia, ja ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 26) tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityis- kohtaisten sääntöjen antaminen voi olla tarpeen; tällaisista säännöistä olisi säädettävä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 (1) 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, Tätä kalavarojen teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koske- vaa asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla 2 artiklassa määritellyillä merialueilla tapahtuvaan kalavarojen pyyntiin ja aluksesta purkamiseen, jollei 26 tai 33 artiklasta muuta johdu. I OSASTO MÄÄRITELMÄT 2 artikla h) Alue 8: 1. Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia merialueiden määritelmiä: a) Alue 1: Kaikki vesialueet, jotka sijaitsevat pohjoiseen ja län- teen linjasta, joka ulottuu 48. pohjoisesta leveysas- teesta ja 18. läntisestä pituusasteesta suoraan pohjoi- seen 60. pohjoiseen leveysasteeseen, siitä suoraan itään 5. läntiseen pituusasteeseen, siitä suoraan poh- joiseen 60° 309 pohjoista leveyttä, siitä suoraan itään 4. läntiseen pituusasteeseen, siitä suoraan pohjoiseen 64. pohjoiseen leveysasteeseen ja lopuksi suoraan itään Norjan rannikolle. b) Alue 2: Kaikki 48. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevat vesialueet, alueeseen 1 ja ICES-alueisiin III b, III c ja III d kuuluvia vesialueita lukuun otta- matta. c) Alue 3: Ranskan Re´union departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereni- teettiin tai lainkäyttövaltaan. 2. Tässä asetuksessa lyhentein ”ICES” ja ”CECAF” ilmaistuilla maantieteellisillä alueilla tarkoitetaan toisaalta kansainvälisen merentutkimusneuvoston ja toisaalta Itä- isen Keski-Atlantin kalastuskomitean määrittämiä maan- tieteellisiä alueita. Ne esitetään, jollei myöhemmistä muu- toksista muuta johdu, komission tiedonnoissa 85/C 335/ 02 (2) ja 85/C 347/05 (3). 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut alueet voidaan jakaa maantieteellisiin alueisiin erityisesti 2 kohdassa tarkoitet- tujen määritelmien perusteella 48 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Kaikki ICES-suuralueisiin VIII ja IX kuuluvat vesialu- eet. 4. Sen rajoittamatta, mitä 2 kohdassa säädetään, tätä asetusta sovellettaessa: d) Alue 4: Kaikki ICES-suuralueeseen X kuuluvat vesialueet. e) Alue 5: Itäisen Keski-Atlantin alueisiin 34. 1. 1, 34. 1. 2 ja 34. 1. 3 sekä Yhdistyneiden Kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kalastusalueen 34 suur- alueeseen 34. 2. 0 (CECAF-alue) kuuluvat vesialueet. f) Alue 6: Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan. g) Alue 7: Kaikki Ranskan Martiniquen ja Guadeloupen depar- tementtien rannikoiden edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyt- tövaltaan. — Kattegat rajoittuu pohjoisessa Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan lin- jaan, ja etelässä linjaan Hasenøre Hovedista Gniben Oddeen, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hove- dista Kulleniin, ja sen — Skagerrak rajoittuu linjaan Hanstholmin lännessä majakasta Lindesnesin majakkaan, ja etelässä Skage- nin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatku- vaan linjaan, — Pohjanmeri sisältää ICES-suuralueen IV ja ICES- alueen II a 64. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella sijaitsevan tämän viereisen osan sekä ICES-alueen III a osan, joka ei kuulu Skagerrakiin, sellaisena kuin se on määriteltynä toisessa luetelmakohdassa. (1) EYVL L 389, 31. 12. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. (2) EYVL C 335, 24. 12. 1985, s. 2. (3) EYVL C 347, 31. 12. 1985, s. 14. L 125/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 3 artikla Tässä asetuksessa: a) ”meren eliöillä” tarkoitetaan kaikkia meren kaloja mukaan lukien anadromiset ja katadromiset lajit sinä aikana, jonka ne elävät meressä, äyriäisiä ja nilviäisiä sekä niiden osia; b) hinattavan verkon ”silmäkoolla” tarkoitetaan minkä tahansa sellaisen verkon perän tai sen jatko-osan silmäkokoa, joka on kalastusaluksella ja joka on kiinnitetty tai joka voidaan kiinnittää mihin tahansa hinattavaan verkkoon. Silmäkoko on määriteltävä asetuksessa (ETY) N:o 2108/84 (1) täsmennettyjen menettelyjen mukaisesti. Tämä silmäkoon määritel- mää ei sovelleta neliösilmäiseen havakseen; c) ”monilankaisesta punoksesta koostuvalla havaksella” tarkoitetaan havasta, joka koostuu kahdesta tai use- ammasta langasta ja jonka langat voidaan erotella solmujen välissä lankojen rakenteelle aiheutuu vahinkoa; ilman, että d) ”neliösilmäisellä havaksella” tarkoitetaan havaksen sellaista rakennetta, jossa silmäntankojen suunnista toinen on samansuuntainen ja toinen suorassa kul- massa verkon pituusakseliin nähden; e) ”neliösilmäisen trooliluukun tai ikkunan silmäkoolla” tarkoitetaan hinattavaan verkkoon lisätyn luukun tai ikkunan suurinta määriteltävissä olevaa silmäkokoa; silmäkoko on määriteltävä asetuksessa (ETY) N:o 2108/84 täsmennettyjen menettelyjen mukaisesti; f) ”solmuttomalla havaksella” tarkoitetaan havasta, joka on tehty nelisivuisista silmistä, joiden sivut ovat suurin piirtein yhtä pitkät ja joiden nurkat muodostu- vat kahdesta vierekkäisen silmän yhteenpunotusta langasta; g) ”pohjaan ankkuroiduilla verkoilla” tai ”havaksen sil- mällä pyytävillä verkoilla” tarkoitetaan kiinteitä pyy- dyksiä, jotka koostuvat yhdestä verkon osasta ja jotka on jollain tavoin kiinnitetty merenpohjaan tai jotka voidaan kiinnittää merenpohjaan; h) ”riimuverkoilla” tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvat kahdesta tai useammasta verkosta, jotka on ripustettu samansuuntaisesti samaan yläpau- laan ja jollain tavoin kiinnitetty meren tai jotka voidaan kiinnittää merenpohjaan. II OSASTO VERKOT JA NIIDEN KÄYTÖN EDELLYTYKSET LUKU I HINATTAVIA PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET 4 artikla 1. Kunkin silmäkokoluokan kohdelajit ovat kunkin liit- teessä I—V mainitun alueen tai maantieteellisen alueen osalta ja soveltuvin osin mainittuina ajanjaksoina samat kuin asiaankuuluvassa liitteessä on määritelty. 2. Kullakin liitteissä I—V mainitulla alueella tai maan- tieteellisellä alueella on kaikilla pyyntimatkoilla kielletty sellaisten hinattavien verkkojen käyttö tai pitäminen aluksella, joiden silmäkoot eivät ole asiaankuuluvan liit- teen mukaiset. 3. a) Kullakin liitteissä VIII ja IX mainitulla alueella ja maantieteellisellä alueella ja soveltuvin osin mai- nittuina ajanjaksoina on kaikilla pyyntimatkoilla kiellettyä käyttää tai pitää aluksella mitään troo- lia, ankkuroitua kierrenuottaa tai vastaavaa hinat- tavaa verkkoa, elleivät aluksella pidettyjen pyydys- ten silmäkoot ole asiaankuuluvan liitteen edelly- tysten mukaiset. (1) EYVL L 194, 24. 7. 1984, s. 22. b) Yhteisön alukset voivat kuitenkin yhteisön kalas- tusvyöhykkeillä ja kaikilla pyyntimatkoilla pitää aluksella verkkoja, joiden silmäkoot ovat alle 120 millimetriä ja jotka eivät ole liitteissä VIII ja IX säädettyjen ehtojen mukaiset edellyttäen, että: — voidaan esittää lupa yhteisön vesien ulkopuo- lella kyseisellä pyyntimatkalla tapahtuvaan ka- lastukseen, ja — yhteisön vesillä pyydettäessä kaikki verkot, joi- den silmäkoot eivät ole liitteissä VIII ja IX säädettyjen ehtojen mukaiset, on sidottu kiinni ja varastoitu asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan kohdan säännösten mukaisesti. 4. Aluksella pidettyjä ja mille tahansa liitteissä I—V, X ja XI mainitulle alueelle tai maantieteelliselle alueelle kuljetettuja saaliita ei saa purkaa, ellei niiden prosentti- osuuksien mukainen koostumus ole asiaankuuluvassa liit- teessä säädettyjen ehtojen mukainen. 5. Kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuus saadaan yhdistämällä kaikki aluksella pidetyt tai toiseen alukseen siirretyt kohdelajien ja muiden lajien määrät, kuten liit- teissä I—V on säädetty. 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/5 5 artikla 7 artikla 1. Liitteissä I—V, X ja XI tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen tai purettaessa olevien meren eliöiden elopainosta. 1. a) Kaikkiin hinattaviin verkkoihin voidaan lisätä neliösilmäluukkuja, joiden silmäkoko on vähin- tään 80 millimetriä. 2. Laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettuja prosenttiosuuk- sia sellaisen aluksen osalta, jolta on siirretty toiseen alukseen meren eliöitä, nämä määrät on kuitenkin otet- tava huomioon. 3. Ne aluksen päälliköt, jotka eivät täytä aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, eivät saa siirtää meren eliöitä toiseen alukseen eivätkä saa ottaa vastaan meren eliöiden siirtoja toiselta alukselta. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut prosenttiosuudet voi- daan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. 5. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, aluksella pidettyjen ja alle 16 millimetrin silmäkoon verkoilla pyy- dettyjen tuulenkalojen prosenttiosuus voidaan laskea ennen lajittelua. 6. Tätä artiklaa sovellettaessa kokonaisen keisarihum- merin painon vastaavuus saadaan kertomalla keisarihum- merin pyrstön paino kolmella. 6 artikla 1. a) On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää pohjatroo- leja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkopyydyksiä, joiden verkon perän missä tahansa ympärysmitassa on enemmän kuin 100 silmää lukuun ottamatta jameköysiä ja liitos- kohtia. Tätä säännöstä sovelletaan pohjatroolei- hin, ankkuroituihin kierrenuottiin tai vastaaviin hinattaviin verkkoihin, jotka kuuluvat silmäkoko- luokkaan 90—119 millimetriä. b) Ensimmäisessä alakohdassa olevia säännöksiä ei sovelleta puomitrooleihin. 2. Minkään yksittäisen verkonperän, sen suppeassa mer- kityksessä, ympärysmitan silmien lukumäärä ei saa kas- vaa etupäästä takapäähän. Tätä säännöstä sovelletaan kaikkiin hinattaviin verkkopyydyksiin, joiden silmäkoko on vähintään 55 millimetriä. 3. Liitoskohtia lukuun ottamatta silmien lukumäärä ei saa minkään jatko- tai pidennysosan minkään ympärys- mitan missään kohdassa olla suurempi kuin sen suppe- assa merkityksessä ymmärretyn troolin perän etuosan silmien lukumäärä liitoskohtia lukuun ottamatta. Tätä säännöstä sovelletaan kaikkiin hinattavin verkkopyydyk- siin, joiden silmäkoko on vähintään 55 millimetriä. b) Vaihtoehtoisesti voidaan kaikki pohjatroolit, ank- kuroidut kierrenuotat ja vastaavat hinattavat ver- kot, joiden silmäkoko on vähintään 100 milli- metriä, varustaa tietyistä Itämeren, Belttien ja Juu- tinrauman vesialueiden teknisistä säilyttämistoi- menpiteistä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annetun (ETY) N:o 1866/86 (1) neuvoston asetuksen mukaisesti sallituilla verkon paloilla. 2. Neliösilmäluukku: a) on sijoitettava troolin perän ylempään puoliskoon jatko-osan eteen tai mihin tahansa jatko-osan ja ver- kon perän takaosan väliseen kohtaan; b) sitä ei saa tukkia millään tavoin sisä- tai ulkopuolisilla kiinnitysosilla; c) sen on oltava vähintään kolme metriä pitkä, paitsi jos se on yhdistetty alle 112 kilowatin aluksen hinaamaan pyydykseen, jolloin sen on oltava vähintään kaksi metriä pitkä; d) sen on oltava tehty solmuttomasta havasmateriaalista tai havasmateriaalista, jonka solmut eivät liu’u, ja se on kiinnitettävä siten, että silmät pysyvät täysin avoi- mina koko kalastamisen ajan; e) se on tehtävä siten, että silmien määrä luukun etum- maisessa silmärivissä on yhtä suuri tai suurempi kuin silmien määrä luukun takimmaisessa silmärivissä. 3. Niissä verkoissa, joissa neliösilmäluukku on verkon muussa kuin suipossa osassa, on oltava enintään viisi avointa vinoneliösilmää luukun molempien puolien ja verkon viereisen liitoskohdan välillä. Niissä verkoissa, joissa neliösilmäluukku on kokonaan tai osittain verkon suipossa osassa, on oltava enintään viisi avointa vinoneliösilmää neliösilmäluukun takimmaisen silmärivin ja verkon viereisen liitoskohdan välillä. 4. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa säädetään, jokainen hinattava poh- jatrooli, ankkuroitu kierrenuotta tai vastaava hinattava verkko, jonka silmät ovat kokoluokassa 70—79 milli- metriä, on varustettava neliösilmäluukulla, joka on sijoi- tettu verkon perän eteen ja jonka silmäkoko on vähin- tään 80 millimetriä. (1) EYVL L 162, 18. 6. 1986, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1821/96 (EYVL L 241, 21. 9. 1996, s. 8). L 125/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 5. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa sääde- tään, aluksella on kiellettyä pitää Pandalus-suvun katka- rapuja, jotka on pyydetty sellaisella hinattavalla pohjaver- kolla, jonka silmäkoko on luokassa 32—54 millimetriä, ellei verkossa ole neliösilmäluukkua tai -ikkunaa, jonka silmäkoko on vähintään 70 mm. 6. Edellä 4 ja 5 kohdan säännöksiä sovelletaan ainoas- taan alueilla 1 ja 2. 7. Mihin tahansa verkon osaan liitetyn neliösilmähavak- sen silmäkoon mittoja ei oteta huomioon arvioitaessa pohjaverkon silmäkokoa. 8 artikla 1. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perän rakenne on kokonaan tai osin yksilankaisesta punoksesta koostuvaa verkkomateriaalia, jonka paksuus on yli 8 millimetriä. 2. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perän rakenne on kokonaan tai osin useista langoista koostuvaa verkkomateriaalia, paitsi jos monilankaiset punokset ovat suurin piirtein samanpaksui- sia ja jos monilankaisten punosten yhteenlaskettu pak- suus ei ole yli 12 mm minkään silmän millään sivulla. 3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksiä ei sovelleta pelagisiin trooleihin. 9 artikla 1. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perä on rakennettu kokonaan tai osin verkkomateriaalista, jossa on muun kuin neliön tai vino- neliön muotoisia silmiä. jaksoina on kiellettyä käyttää tai pitää aluksella pohjaan ankkuroitavia verkkoja, havaksen silmällä verkkoja tai riimuverkkoja, ellei: a) kohdelajin prosenttiosuus tällä verkolla pyydetystä ja aluksella pidetystä saaliista ole vähintään 70 prosent- tia, ja b) — pohjaan ankkuroitujen verkkojen ja havaksen sil- mällä pyytävien verkkojen silmäkoko vastaa jotain sitä koskevassa liitteessä määrättyä silmäkoko- luokkaa, — riimuverkkojen silmäkoko, siinä osassa missä se on pienin, vastaa jotain sitä koskevassa liitteessä määrättyä silmäkokoluokkaa. 2. Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus voidaan laskea yhdistämällä kaikkien pyydettyjen kohdelajien määrät. 12 artikla 1. Edellä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu prosentti- osuus lasketaan kaikkien aluksella olevien meren eliöiden elopainon perusteella lajittelun tai purkauksen jälkeen. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu prosenttiosuus laske- taan yhden tai useamman edustavan näytteen perustella. 13 artikla Edellä 11 ja 12 artiklaa ei sovelleta lohikala-, nahkiais- tai limanahkiaissaaliisiin. 2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta mihinkään verkkoihin, joiden perän silmäkoko on enintään 31 millimetriä. VERKKOJA JA NIIDEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET LUKU III 10 artikla 14 artikla Haroihin ei sovelleta 4 artiklan säännöksiä, jos aluksella pidettyjen ja näillä verkoilla saatujen muiden meren eliöi- den kuin simpukoiden määrä on enintään 5 prosenttia kaikista aluksella olevien meren eliöiden painosta. Lajittelu on tehtävä heti kun saaliit on poistettu verkosta ta verkoista. LUKU II KIINTEITÄ PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET 11 artikla 15 artikla 1. Pyydettyjen meren eliöiden määrät, jotka ylittävät liitteissä I—VII, X ja XI täsmennetyt sallitut prosentti- osuudet, on päästettävä takaisin mereen ennen satamaan paluuta. 1. Kullakin liitteissä VI ja VII mainitulla alueella tai maantieteellisellä alueella ja soveltuvin osin tiettyinä ajan- 2. Milloin tahansa ennen satamaan paluuta aluksella pidettyjen, liitteissä I—VII, X ja XI säädettyjen kohdela- 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/7 jien prosenttiosuuden on jatkuvasti oltava vähintään puo- let kyseisissä liitteissä mainituista kohdelajien vähimmäis- prosenttiosuuksista. 3. Liitteissä I—VII, X ja XI säädetty kohdelajien vähim- mäisprosenttiosuus on saavutettava täytettäessä päivittäin aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan mukaisesti, sen jälkeen kun pyyntimatkan alkamisesta on kulunut 24 tuntia. 16 artikla On kiellettyä käyttää laitteita, joilla voidaan tukkia ver- kon minkä tahansa osan silmiä tai muuten tosiasiallisesti pienentää niiden kokoa. Tämä säännös ei sulje pois tiettyjä laitteita, joista laadi- taan luettelo ja tekninen kuvaus 48 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. III OSASTO MEREN ELIÖIDEN VÄHIMMÄISKOOT 17 artikla 19 artikla Meren eliö on alamittainen, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteessä XII asianomaisen maantieteellisen alueen osalta määrätyt asianomaisten lajien mitat. 1. Alamittaisia meren eliöitä ei saa pitää aluksella, siir- tää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varas- toida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen. 18 artikla 2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta: 1. Meren eliön koko on mitattava liitteen XIII määräys- ten mukaisesti. Jos meren eliön koon mittaamista varten on määrätty 2. useampi kuin yksi tapa, eliön katsotaan olevan vähim- mäiskokoa, jos minkä tahansa näistä menetelmistä sovel- taminen antaa tulokseksi koon, joka on vähintään yhtä suuri kuin vastaava vähimmäiskoko. 3. Hummereita, langusteja ja simpukoita, jotka kuuluvat mihin tahansa niistä simpukka- tai kotilosimpukkala- jeista, joiden vähimmäiskoot on vahvistettu liitteessä XII, saa pitää aluksella ja purkaa aluksesta vain kokonaisina. 4. a) Isotaskurapuja saa pitää aluksella ja purkaa aluk- selta vain kokonaisina. a) sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin ja makril- liin, jos niitä kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta. Alamittaisten sardiinien, sardellien, sillien, piikkima- krillien ja makrillien prosenttiosuus lasketaan suh- teessa kaikkien meren eliöiden elopainoon lajittelun tai aluksesta purkamisen jälkeen. Prosenttiosuus voi- daan laskea yhden tai usean edustavan otoksen perus- teella. 10 prosentin rajaa ei saa ylittää toiseen aluk- seen siirron, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varas- toinnin, esillä pidon tai myynnin aikana; b) muihin meren eliöihin kuin liitteissä I—V määritelty- jen silmäkokoluokkien alle 16 millimetriä tai 16—31 millimetrin kohdelajeihin, jotka on pyydetty silmä- kooltaan alle 32 millimetrin hinattavilla pyydyksillä, edellyttäen, että mainittuja eliöitä ei myydä, pidetä esillä tai pidetä kaupan elintarvikkeena. b) Irrallisia saksia saa olla kuitenkin enintään 5 pro- senttia isotaskurapujen kokonaissaaliin painosta tai saaliin osista, jotka on pidetty aluksella tai purettu aluksesta. 3. Alamittaisia sardiineja, sardelleja, piikkimakrilleja tai makrilleja, jotka on pyydetty käytettäväksi elävänä syöt- tinä, saa kuitenkin pitää aluksella edellyttäen, että ne pidetään elävinä. L 125/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 TIETTYJEN MEREN ELIÖIDEN PYYNTIÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET IV OSASTO 20 artikla Sillin pyyntiä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä pitää aluksella silliä, joka on pyydetty jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainit- tuina aikoina: a) tammikuun 1 päivästä huhtikuun 30 päivään Mull of Kintyren ja Corsewall Pointin väliin vedetyn linjan koillispuolella olevalla maantieteellisellä alueella; b) heinäkuun 1 päivästä 31 päivään lokakuuta seuraa- vien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Tanskan länsirannikko linjalla 55° 309 pohjoista leveyttä, — 55° 309 pohjoista leveyttä, 7° 009 itäistä pituutta, — 57° 009 pohjoista leveyttä, 7° 009 itäistä pituutta, — Tanskan länsirannikko linjalla 57° 009 pohjoista leveyttä; c) elokuun 15 päivästä syyskuun 15 päivään alueella, joka sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan itäranni- kon edustalla peruslinjoista mitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 55° 309 ja 55° 459 pohjoista leveyttä väliin; d) elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään seuraavat pisteet yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteelli- sellä alueella: — Butt of Lewis, — Cape Wrath, — 58° 559 pohjoista leveyttä ja 5° 009 läntistä pituutta, — 58° 559 pohjoista leveyttä ja 7° 109 läntistä pituutta, — 58° 209 pohjoista leveyttä ja 8° 209 läntistä pituutta, — 57° 409 pohjoista leveyttä ja 8° 209 läntistä pituutta, — North Uistin saaren länsirannikolla linjan 57° 409 pohjoista leveyttä, siitä saaren pohjoisrannikkoa pitkin rannikolla pisteeseen 57° 409 360 pohjoista leveyttä ja 7° 209 390 läntistä pituutta, e) elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään alueella, joka sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan itäranni- kon edustalla peruslinjoista mitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 54° 109 ja 54° 459 pohjoista leveyttä väliin; f) syyskuun 21 päivästä joulukuun 31 päivään ICES- alueella VII a, jota rajoittavat seuraavat koordinaa- tit: i) — Mansaaren itärannikko linjalla 54° 209 poh- joista leveyttä, — 54° 209 pohjoista leveyttä, 3° 409 läntistä pituutta, — 53° 509 pohjoista leveyttä, 3° 509 läntistä pituutta, — 53° 509 pohjoista leveyttä, 4° 509 läntistä pituutta, — Mansaaren lounaisrannikko linjalla 4° 509 län- tistä pituutta, ja ii) — Pohjois-Irlannin itärannikko linjalla 54° 159 pohjoista leveyttä, — 54° 159 pohjoista leveyttä, 5° 159 läntistä pituutta, — 53° 509 pohjoista leveyttä, 5° 509 läntistä pituutta, — Irlannin itärannikko linjalla 53° 509 pohjoista leveyttä; g) koko vuoden ajan ICES-alueella VII a, maantieteelli- sellä alueella, jota rajoittavat Skotlannin, Englannin ja Walesin länsirannikko ja tältä rannikolta peruslin- joista mitattuna 12 meripeninkulman päähän vedetty linja, joka rajoittuu etelässä linjaan 53° 209 pohjoista leveyttä ja luoteessa Mull of Gallowaysta (Skotlanti) Point of Ayreen (Mansaari) vedettyyn linjaan; h) koko vuoden ajan Loganin lahdella Mull of Loga- joka sijaitsee pisteessä 54° 449 pohjoista nista, leveyttä ja 4° 599 läntistä pituutta, Laggantalluch Headiin, joka sijaitsee pisteessä 54° 419 pohjoista leveyttä ja 4° 589 läntistä pituutta, kulkevan linjan itäpuolella sijaitsevat vesialueet; i) vuonna 1997 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi tam- mikuun toisesta perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella: — Irlannin kaakkoisrannikko linjalla 52° 009 poh- joista leveyttä, — 52° 009 pohjoista leveyttä, 6° 009 läntistä pituutta, — 57° 509 30 pohjoista leveyttä ja 7° 89 60 läntistä — 52° 309 pohjoista leveyttä, 6° 009 läntistä pituutta, pituutta, — Lewisin saaren länsirannikkoa pitkin koilliseen — Irlannin kaakkoisrannikko linjalla 52° 309 poh- alkupisteeseen (Butt of Lewis); joista leveyttä; 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/9 j) vuonna 1997 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi mar- raskuun ensimmäisestä perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamilla alueilla: — Irlannin etelärannikko linjalla 9° 009 läntistä pituutta, — 51° 159 pohjoista leveyttä, 9° 009 läntistä pituutta, — 51° 159 pohjoista leveyttä, 11° 009 läntistä pituutta, — 52° 309 pohjoista leveyttä, 11° 009 läntistä pituutta, — Irlannin länsirannikko linjalla 52° 309 pohjoista leveyttä; k) vuonna 1998 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi mar- raskuun ensimmäisestä perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamilla alueilla: — Irlannin etelärannikko linjalla 9° 009 läntistä pituutta, — 51° 159 pohjoista leveyttä, 9° 009 läntistä pituutta, — 51° 159 pohjoista leveyttä, 7° 309 läntistä pituutta, — Irlannin etelärannikko linjalla 52° 609 pohjoista leveyttä. 2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä silliä on kuitenkin sallit- tua pitää aluksella, edellyttäen, että sen määrä on enin- tään 5 prosenttia sellaisten aluksella olevien meren eliöi- den kokonaiselopainosta, jotka on pyydetty kullakin eril- lisellä alueella jonakin määritellyistä ajanjaksoista. 3. Sen estämättä, mitä 1 kohdan f alakohdan ii alakoh- dassa ja h alakohdassa säädetään, enintään 12,2 metriä pitkillä aluksilla, joiden kotisatama on Irlannin ja Poh- jois-Irlannin länsirannikolla leveyspiirien 53° 009 poh- joista leveyttä ja 55° 009 pohjoista leveyttä rajoittamalla alueella, saa pitää 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa ja 1 kohdan h alakohdassa määritellyiltä alueilta saatua silliä. Ainoa sallittu pyyntimenetelmä on pyynti ajover- koilla, joiden silmäkoko on vähintään 54 millimetriä. 21 artikla Kilohailin pyyntiä koskevat rajoitukset sillin suojelemiseksi 1. On kiellettyä pitää aluksella kilohailia, joka on pyy- detty ja mainittuina aikoina: jäljempänä mainituilla alueilla a) tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään ICES- tilastoruudussa 39E8. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ICES-tilastoruudulla aluetta, joka rajoittuu linjaan, joka kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan itäranni- kolta suoraan itään, linjaa 55° 009 pohjoista leveyttä 1° 009 läntistä pituutta, siitä suoraan pohjoiseen lin- jaan 55° 309 pohjoista leveyttä ja siitä suoraan län- teen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle; b) tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään Moray Firthin sisäisillä, linjan 3° 309 läntistä pituutta länsi- puolella sijaitsevilla vesillä ja Firth of Forth sisäisillä, linjan 3° 009 läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla vesillä; c) heinäkuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alu- eella: — Tanskan länsirannikko linjalla 55° 309 pohjoista leveyttä, — 55° 309 pohjoista leveyttä, 7° 009 itäistä pituutta, — 57° 009 pohjoista leveyttä, 7° 009 itäistä pituutta, — Tanskan länsirannikko linjalla 57° 009 pohjoista leveyttä. 2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä kilohailia on kuitenkin sallittua pitää aluksella, edellyttäen, että sen määrä on enintään 5 prosenttia sellaisten aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, jotka on pyydetty kullakin erillisellä alueella jonakin määritellyistä ajanjaksoista. 22 artikla Makrillin pyyntiä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä pitää aluksella makrillia, joka on pyy- detty seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteel- lisellä alueella: — Yhdistyneen kuningaskunnan etelärannikko linjalla 2° 009 läntistä pituutta, — 49° 309 pohjoista leveyttä, 2° 009 läntistä pituutta, — 49° 309 pohjoista leveyttä, 7° 009 läntistä pituutta, — 52° 009 pohjoista leveyttä, 7° 009 läntistä pituutta, — Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikko kohdassa 52° 009 pohjoista leveyttä, paitsi jos makrillin paino on elopainoisena enintään 15 prosenttia kaikista aluksella olevista ja alueelta pyydetyn makrillin ja muiden meren eliöiden kokonaismääristä. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta: a) aluksiin, joissa käytetään vain ankkuroituja verkkoja ja/tai kalastetaan siimalla; b) aluksiin, joissa käytetään pohjatrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, jos aluksella pidetään vähintään 75 painoprosentin määrä, laskettuna kaikkien aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, sardellia, silliä ja silak- kaa, piikkimakrillia, makrillia, pelagisia pääjalkaisia ja sardiineja lukuun ottamatta; L 125/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 c) aluksiin, joita ei ole varustettu kalastusta varten ja joihin makrilli siirretään toiselta alukselta. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla alueella on kiellettyä pitää aluksella samanaikaisesti pelagisia trooleja ja kierre- nuottia. 3. Kaikkia aluksella olevia makrilleja on pidettävä koh- dassa 1 säädetyllä alueella kalastettuina, lukuun otta- matta niitä, joista on ilmoitettu jäljempänä olevissa ala- kohdissa kuvattua menettelyä noudattaen ennen aluksen saapumista alueelle. Sellaisen aluksen päällikön, jolla säilytetään makrilleja ja joka aikoo tulla kalastamaan tälle alueelle, on ilmoitet- tava sen jäsenvaltion valvontaviranomaisille, jonka alu- eella alus aikoo kalastaa, alueelle saapumisensa arvioitu paikka ja kellonaika. Tämä ilmoitus on tehtävä aikaisin- taan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmen- täneljä tuntia ennen aluksen saapumista alueelle. Tullessaan alueelle päällikön on ilmoitettava toimivaltai- sille valvontaviranomaisille aluksellaan olevat ja aluspäi- väkirjaan merkityt makrillimäärät. Päällikköä voidaan pyytää antamaan päiväkirjansa ja aluksella olevat saaliit valvontaviranomaisen tarkastettavaksi määräämänä ajankohtana tämän määräämässä paikassa. Tarkastus on kuitenkin suoritettava viimeistään kuuden tunnin kuluessa siitä, kun valvontaviranomainen on vas- taanottanut aluksella olevien makrillien määrästä ilmoit- tavan viestin, ja paikan on oltava mahdollisimman lähellä alueelle saapumisen paikkaa. toimivaltaisen Aluksen päällikön, joka aikoo tulla alueelle suorittamaan makrillien jälleenlaivausta omaan alukseensa, on ilmoitet- tava sen jäsenvaltion valvontaviranomaisille, jonka alu- eella jälleenlaivaus aiotaan suorittaa, jälleenlaivauksen paikka ja kellonaika. Tämä ilmoitus on tehtävä aikaisin- taan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmen- täneljä tuntia ennen jälleenlaivauksen alkua. Päällikön on ilmoitettava toimivaltaiselle valvontarivanomaiselle jäl- leenlaivattujen makrillien määrä heti jälleenlaivauksen päätyttyä. Toimivaltaiset valvontaviranomaiset ovat seuraavat: — Ranska: Mimer, teleksi: Pariisi 25 08 23, — Irlanti: Department of Marine, MRNE, teleksi: Dublin 91798 — Yhdistynyt kuningaskunta: Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, teleksi: Lontoo 21 27 4. 23 artikla Sardellin pyyntiä koskevat rajoitukset 24 artikla Tonnikalan pyyntiä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä pitää aluksella boniitteja, isosilmätonni- kaloja ja keltaevätonnikaloja, jotka on pyydetty kierre- nuotalla ICES-suuralueella X pohjoiseen linjalta 36° 309 pohjoista leveyttä ja CECAF-alueilla pohjoiseen linjalta 31° pohjoista leveyttä ja itään linjalta 17° 309 läntistä pituutta olevilla Portugalin suvereniteettiin tai lainkäyttö- valtaan kuuluvilla vesillä, tai pyytää kyseisiä lajeja kysei- sillä alueilla kyseisillä pyydyksillä. 2. On kiellettyä pitää aluksella tonnikaloja, jotka on pyydetty ajoverkoilla ICES-suuralueilla VIII, IX tai X olevilla Portugalin ja Espanjan suvereniteettiin tai lain- käyttövaltaan kuuluvilla vesillä tai Kanariansaaria ja Madeiraa ympäröivillä CECAF-alueilla, tai pyytää kysei- siä lajeja kyseisillä alueilla kyseisillä pyydyksillä. 25 artikla Katkarapujen pyyntiä koskevat rajoitukset kampelakalojen suojelemiseksi 1. On kiellettyä pitää aluksella silmäkooltaan 16—31 millimetrin pohjakalalajien pyyntiin tarkoitetuilla hinatta- villa verkoilla pyydettyjä hietakatkarapuja ja Pandalus montagui -katkarapuja, ellei alukselle ole asennettu toimi- vaa laitetta kampelakalojen erottelemiseksi hietakatkara- vuista ja Pandalus montagui -katkaravuista pyynnin jäl- keen. 2. Hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapu- jen pyynnissä on käytettävä erottelevaa troolia tai verk- koa, jossa on lajittelulaite. Tämän kohdan täytäntöönpa- noa koskevat yksityiskohtaiset säännöt laaditaan 48 ar- tiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 3. Kalastualuksilla, jotka eivät täytä 1 ja 2 kohdan säännöksiä, on kuitenkin sallittua pitää hietakatkarapuja tai Pandalus montagui -katkarapuja, edellyttäen että näi- den määrä on enintään 5 prosenttia aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta. 26 artikla Lohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset 1. Lohia ja meritaimenia ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen, jos ne on pyydetty: 1. On kiellettyä pitää aluksella sardelleja, jotka on pyy- detty pelagisilla trooleilla ICES-aluella VIII c, ja pyytää sardelleja pelagisilla trooleilla ICES-alueella VIII c. — jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna 6 meripenin- kulman ulkopuolella sijaitsevilla vesillä alueilla 1, 2, 3 ja 4, 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/11 — poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, alueilla 1, 2, 3 ja 4 jäsenvaltioiden survereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuulumattomilla vesillä, Grönlannin ja Färsaarten lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä lukuun ottamatta, — Espanjan rannikolla sijaitseva Cabo Prior (43° 349 pohjoista leveyttä, 8° 199 läntistä pituutta), — 43° 509 pohjoista leveyttä, 8° 199 läntistä pituutta, — 43° 259 pohjoista leveyttä, 9° 129 läntistä — pyydetäessä hinattavilla verkoilla. pituutta, 2. Edelä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta Skagerrakissa ja Kattegatissa pyydettyyn loheen ja meritaimeneen. 27 artikla Harmaaturskan pyyntiä koskevat rajoitukset muiden pyöreiden kalojen suojelemiseksi 1. On kiellettyä pitää aluksella harmaaturskaa, joka on pyydetty hinattavilla pyydyksillä seuraavien koordinaat- tien rajoittamalla alueella: — Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla linja 56° pohjoista leveyttä linjalle 2° itäistä pituutta, — siitä pohjoiseen linjalle 58° pohjoista leveyttä, länteen linjalle 0° 309 läntistä pituutta, pohjoiseen linjalle 59° 159 pohjoista leveyttä, itään linjalle 1° itäistä pituutta, pohjoiseen linjalle 60° pohjoista leveyttä ja länteen linjalle 0° 009 pituutta, — siitä pohjoiseen linjalle 60° 309 pohjoista leveyttä, länteen Shetlanninsaarten rannikolle, siitä länteen lin- jaa 60° pohjoista leveyttä Shetlanninsaarten länsiran- nikolle linjalle 3° läntistä pituutta, etelään linjalle 58° 309 pohjoista leveyttä, — ja lopuksi länteen Yhdistyneen kuningaskunnan ran- nikolle. 2. Aluksella on kuitenkin sallittua pitää 1 kohdassa kuvatulla alueella ja pyydyksellä pyydettyä harmaaturs- kaa, jos sen määrä on enintään 5 prosenttia aluksella olevien ja mainitulla alueella pyydyksellä pyydettyjen meren eliöiden kokonaispainosta. 28 artikla Kummeliturskan pyyntiä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä kalastaa troolilla, ankkuroidulla kierre- nuotalla tai vastaavalla hinattavalla verkolla jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina: a) syyskuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla maantie- teellisellä alueella: — Espanjan länsirannikolla sijaitseva Cabo Villano läntistä leveyttä, 9° 129 (43° 109 pohjoista pituutta); b) lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla maantie- teellisellä alueella: — Espanjan länsirannikolla sijaitseva Cabo Corru- bedo (42° 359 pohjoista leveyttä, 9° 059 läntistä pituutta), — 42° 359 pohjoista leveyttä, 9° 259 läntistä pituutta, — 43° 009 pohjoista leveyttä, 9° 309 läntistä pituutta, — Espanjan länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 43° 009 pohjoista leveyttä; c) joulukuun 1 päivästä seuraavan vuoden helmikuun viimeiseen päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37° 509 pohjoista leveyttä, — 37° 509 pohjoista leveyttä, 9° 089 läntistä pituutta, — 37° 009 pohjoista leveyttä, 9° 079 läntistä pituutta, — Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37° 009 pohjoista leveyttä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla ja aikoina on kiellettyä pitää aluksella trooleja, ankkuroituja kierre- nuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, ellei tällaisia pyydyksiä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 29 artikla Punakampelan pyyntiä koskevat rajoitukset 1. Alusten, joiden suurin kokonaispituus on yli 8 meriä, on kiellettyä pyytää pohjatrooleilla, ankkuroiduilla kier- renuotilla tai vastaavilla hinattavilla verkkopyydyksillä seuraavilla maantieteellisillä alueilla: a) peruslinjoista mitattuna alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Ranskan rannikolla linjan 51° 009 pohjoista leveyttä pohjoispuolella, Belgian rannikolla ja Alankomaiden rannikolla linjan 53° 009 pohjoista leveyttä eteläpuolella; b) seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla alueella: L 125/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 — Tanskan länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 57° 009 pohjoista leveyttä, — 57° 009 pohjoista leveyttä, 7° 159 itäistä pituutta, — 55° 009 pohjoista leveyttä, 7° 159 itäistä pituutta, — 55° 009 pohjoista leveyttä, 7° 009 itäistä pituutta, — 54° 309 pohjoista leveyttä, 7° 009 itäistä pituutta, — 54° 309 pohjoista leveyttä, 7° 309 itäistä pituutta, — 54° 009 pohjoista leveyttä, 7° 309 itäistä pituutta, — 54° 009 pohjoista leveyttä, 6° 009 itäistä pituutta, — 53° 509 pohjoista leveyttä, 6° 009 itäistä pituutta, — 53° 509 pohjoista leveyttä, 5° 009 itäistä pituutta, — 53° 309 pohjoista leveyttä, 5° 009 itäistä pituutta, — 53° 309 pohjoista leveyttä, 4° 159 itäistä pituutta, — 53° 009 pohjoista leveyttä, 4° 159 itäistä pituutta, — Alankomaiden rannikolla sijaitseva kohta linjalla 53° 009 pohjoista leveyttä; c) peruslinjoista mitattuna alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Tanskan linjasta 57° 009 pohjoista leveyttä pohjoiseen aina Hirtshalsin majakalle asti. länsirannikolla 2. a) Kuitenkin alukset, joille on myönnetty erityiska- lastuslupa asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, saavat pyytää puomitroo- leilla edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla. On kiellettyä käyttää puomitroolia, jonka puomin pituus on yli 9 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomi / joiden puomit voidaan pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi silloin kun käytetään pyydystä, jonka silmä- koko on 16—31 millimetriä. Puomin pituus mita- taan sen ääripäistä mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat. b) Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1627/94 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, voidaan erityiska- lastuslupa myöntää a alakohdassa mainittuihin tarkoituksiin aluksille, joiden kokonaispituus on yli 8 metriä. c) Alusten, joille on myönnetty a ja b alakohdassa tarkoitettu erityiskalastuslupa, on täytettävä seu- raavat edellytykset: — niiden on oltava kunkin jäsenvaltion komissi- olle toimittamassa luettelossa, jossa alusten yhteenlaskettu koneteho ei saa ylittää jäsenval- tioille 1 päivänä tammikuuta 1998 kuuluvaa yhteenlaskettua konetehoa, — niiden koneteho ei saa millään hetkellä olla suurempi kuin 221 kilowattia (kW), tai jos sitä on alennettu, niiden koneteho on ennen alentamista saanut olla enintään 300 kW. d) Luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata yhdellä tai useammalla aluksella, jos: — yksittäisen aluksen korvaaminen ei aiheuta lisäystä minkään jäsenvaltion osalta sen c ala- kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukai- sessa kokonaiskonetehossa, — korvaavan aluksen koneteho ei ylitä millään hetkellä 221 kW:a, — korvaavan aluksen konetehoa ei ole alennettu, ja — korvaavan aluksen kokonaispituus on enintään 24 metriä. e) Minkä tahansa jäsenvaltion luettelossa oleva yksit- täisen aluksen moottori voidaan korvata, jos: — moottorin korvaaminen ei nosta millään het- kellä konetehoa yli 221 kW:n, — korvaavan moottorin konetehoa ei ole alen- nettu, ja — korvaavan moottorin teho ei ole niin suuri, että korvaaminen nostaa c alakohdan ensim- mäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua kysei- sen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa. f) Kalastusaluksilta, jotka eivät täytä tässä kohdassa täsmennettyjä edellytyksiä, on peruutettava niille myönnetty erityiskalastuslupa. 3. Sen estämättä, mitä 2 kohdan a alakohdassa sääde- tään, ensisijaisesti katkaravun pyyntiä harjoittavat aluk- set, joille on myönnetty erityiskalastuslupa, saavat kuiten- kin käyttää puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, jos ne käyttävät pyydystä, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä, sillä edellytyksellä, että kyseisille aluksille on myönnetty ylimääräinen erityiska- lastuslupa tähän tarkoitukseen. Tämä ylimääräinen eri- tyiskalastuslupa on uusittava vuosittain. Alus tai alukset, jolle tai joille on myönnetty ylimääräinen erityiskalastuslupa, voidaan korvata toisella aluksella edellyttäen: — että korvaavan aluksen bruttovetoisuus on enintään 70 brt ja sen kokonaispituus enintään 20 metriä, tai — että korvaavan aluksen teho on enintään 180 kW ja että korvaavan aluksen kokonaispituus on enintään 20 metriä. 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/13 Kalastusaluksilta, jotka eivät enää täytä tässä kohdassa täsmennettyjä edellytyksiä, on peruutettava pysyvästi niille myönnetty erityiskalastuslupa. 4. a) Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään: — alukset, joiden koneteho ei ole millään hetkellä suurempi kuin 221 kW, tai jos sitä on alen- nettu, joiden koneteho ennen alentamista oli enintään 300 kW, saavat pyytää mainitussa kohdassa tarkoitetuilla alueilla ovellisilla poh- japyyntiin tarkoitetuilla trooleilla, — pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho ei ole millään hetkellä yli 221 kW, tai jos sitä on alennettu, joiden koneteho ennen alentamista oli enintään 300 kW, saavat pyytää mainituilla alueilla pohjapyyntiin tar- koitetuilla paritrooleilla. b) Alusten, joiden koneteho on yli 221 kW, on kuitenkin sallittua käyttää ovellisia pohjapyyntiin tarkoitettuja trooleja, tai pareittain pyytävien alus- ten, joiden yhteinen koneteho on yli 221 kW, on sallittua käyttää pohjapyyntiin tarkoitettuja pari- trooleja, jos: i) — aluksella pidetty ja mainitulta alueelta pyydetty saalis on tuulenkalaa ja/tai kilo- hailia ja sitä on vähintään 90 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydet- tyjen meren eliöiden kokonaiselopainosta, ja — aluksella pidettyjen ja mainitulta alueelta pyydettyjen punakampeloiden ja/tai kieli- kampeloiden määrä on enintään 2 pro- senttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen meren eliöiden kokonaiselo- painosta, tai ii) — käytetty silmäkoko on vähintään 100 mil- limetriä, ja — aluksella pidettyjen ja mainitulta alueelta pyydettyjen punakampeloiden ja/tai kieli- kampeloiden määrä on enintään 5 pro- senttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen meren eliöiden kokonaispai- nosta tai iii) — käytetty silmäkoko on vähintään 80 milli- metriä, ja — tällaisten silmäkokojen käyttö rajoitetaan alueelle, joka sijaitsee 12 meripeninkul- maa Ranskan rannikolla linjan 51° 009 pohjoista leveyttä pohjoispuolella, ja — mainituilla alueilla pyydetyt ja aluksella pidetyt puna- ja hietakampelamäärät ovat enintään 5 prosenttia kyseisellä alueella pyydettyjen ja aluksella pidettyjen me- reneliöiden kokonaiselopainosta. 5. Alueilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ovellisia trooleja tai paritrooleja, on kiellettyä pitää aluksilla tällai- sia verkkoja, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 6. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityis- kohtaiset säännöt laaditaan 48 artiklassa säädetyn menet- telyn mukaisesti. V OSASTO ERÄITÄ KALASTUKSEN LAJEJA JA NIIHIN LIITTYVÄÄ TOIMINTAA KOSKEVAT RAJOITUKSET 30 artikla Hinattavien pohjatroolien käyttöä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä pitää tai käyttää aluksella puomitroolia, jonka puomin pituus on yli 24 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 24 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomi / joiden puomit voidaan pidentää yli 24 metrin pituiseksi. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä, mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat. 2. On kiellettyä käyttää aluksella puomitroolia, jonka silmäkoko on 32—99 millimetriä, seuraavilla maantieteel- lisillä alueilla: a) Pohjanmerellä seuraavat koordinaatit yhdistävän lin- jan pohjoispuolella: — Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva kohta linjalla 55° pohjoista leveyttä, — siitä itään kohtaan 55° pohjoista leveyttä, 5° itäistä pituutta, L 125/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 — siitä pohjoiseen linjalle 56° pohjoista leveyttä, — ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla olevaan kohtaan linjalla 56° pohjoista leveyttä; b) ICES-alueella V b, ICES-suuralueella VI, linjan 56° pohjoista leveyttä pohjoispuolella sekä ICES-suuralu- eella XII, linjan 56° pohjoista leveyttä pohjoispuo- lella. kalat jäädytetään välittömästi lajittelun jälkeen ja lajittelemattomia kaloja heitetään pois ainoastaan 19 artiklan edellytysten mukaisesti, ja ii) laitteet on asennettava ja sijoitettava alukseen siten, että jäädytys tapahtuu välittömästi eikä meren elävien laskeminen takaisin mereen ole enää mahdollista. Edellä a ja b alakohdassa mainituilla alueilla on kiellettyä pitää aluksella puomitroolia, jonka verkon silmäkoko on 32—99 millimetriä, paitsi jos kyseistä verkkoa säilytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 3. Jokainen alus, jolla on oikeus kalastaa Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, voi pitää mukanaan automaattiseen lajitteluun tarkoitettuja laitteita Kattega- tissa edellyttäen, että tähän tarkoitukseen on myönnetty erityiskalastuslupa. 3. On kiellettyä käyttää aluksella 2 kohdan a alakoh- dassa mainitulla maantieteellisellä alueella pohjapyyntiin tarkoitettua ovellista troolia, pohjapyyntiin tarkoitettua paritroolia tai kierrenuottaa, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä. Tällä alueella on kiellettyä pitää aluksella pohjapyyntiin tarkoitettua ovellista paritroolia, pohja- pyyntiin tarkoitettua paritroolia tai kierrenuottaa, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä, paitsi jos kyseistä verk- koa säilytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 31 artikla Epätavanomaiset pyyntimenetelmät 1. On kiellettyä pyytää meren eliöitä käyttämällä mene- telmiä, joihin kuuluu räjähteiden, myrkkyjen tai nukutus- aineiden taikka sähkövirran käyttöä. 2. On kiellettyä myydä, pitää esillä tai pitää kaupan meren eliöitä, jotka on pyydetty käyttämällä menetelmiä, joihin liittyy jonkin ammuksen käyttöä. 32 artikla Automaattiseen lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä pitää kalastusaluksella laitteita, joilla voidaan automaattisesti lajitella koon tai sukupuolen mukaan silliä, makrillia tai piikkimakrillia. 2. Kyseisten laitteiden pito ja käyttö on kuitenkin sallit- tava, jos a) aluksella ei samanaikaisesti pidetä tai käytetä joko silmäkooltaan 70 millimetriä pienempää hinattavaa pyydystä tai yhtä taikka useampaa kierrenuottaa tai samankaltaista pyydystä tai b) i) saalis, joka voidaan pitää aluksella laillisesti, säily- lajitellut tetään kokonaisuudessaan jäätyneenä, Erityiskalastusluvassa määritellään lajit, alueet, ajankoh- dat ja kaikki muut vaaditut edellytykset, joita sovelletaan lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöön ja aluksella pitoon. 33 artikla Kierrenuottien käyttöä koskevat rajoitukset 1. Kaikkien merinisäkkäiden parvien tai ryhmien saarta- minen kierrenuotilla on kiellettyä. 2. Edellä 1 artiklan estämättä 1 kohtaa sovelletaan kaik- kiin jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin tai siinä rekisteröityihin aluksiin kaikilla vesillä. 34 artikla Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia ympäröivän 12 meripeninkulman alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä käyttää aluksella puomitrooleja 12 meripeninkulman alueiden sisäpuolella Yhdistyneen ku- ningaskunnan ja Irlannin rannikoilta aluevesiä rajoitta- vista perusviivoista mitattuna. 2. Seuraaviin luokkiin kuuluvat alukset saavat kuitenkin pyytää 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla puomitrooleilla: a) alus, joka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammi- kuuta 1987 ja jonka koneteho on enintään 221 kW, tai jos sitä on alennettu, jonka koneteho oli ennen alentamista enintään 300 kW; b) alus, joka on otettu käyttöön 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen ja jonka moottorin konetehoa ei ole alennettu, jonka koneteho on enintään 221 kW ja jonka kokonaispituus on enintään 24 metriä, c) alus, jonka moottori on korvattu 31 päivän joulu- kuuta 1986 jälkeen moottorilla, jonka konetehoa ei ole alennettu ja jonka koneteho on enintään 221 kW. 3. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, on kiellet- tyä käyttää puomitroolia, jonka puomin pituus oli yli 9 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/15 jonka puomit / joiden puomit voidaan pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos pyynnissä käytetään silmä- kooltaan 16—31 millimetrin pyydyksiä. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat. 5. Aluksilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ei saa pitää tässä artiklassa tarkoitettuja verkkoja tässä ar- tiklassa määritetyillä alueilla, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 4. Kalastusalukset, jotka eivät täytä 2 ja 3 kohdassa määriteltyjä edellytyksiä, eivät saa harjoittaa kyseisissä kohdissa tarkoitettua kalastustoimintaa. 6. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityis- kohtaiset säännöt laaditaan 48 artiklassa säädetyn menet- telyn mukaisesti. VI OSASTO SKAGERRAKIA JA KATTEGATIA KOSKEVAT ERITYISET SÄÄNNÖKSET 35 artikla Sen estämättä, mitä 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, Skagerrakissa ja Kattegatissa pyydettyjä alamittaisia meren eliöitä saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tar- jota myyntiin, jos niiden määrä on enintään 10 prosenttia kaikkien aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopai- nosta. 36 artikla Lohta ja meritaimenta ei saa pitää aluksella, siirtää toi- seen alukseen aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen, jos ne on pyydetty jäsenvaltioiden peruslinjoista mitatun 4 meripeninkulman rajan ulkopuo- lella Skagerrakissa tai Kattegatissa. 37 artikla 1. On kiellettyä käyttää silmäkooltaan alle 32 millime- trin trooleja 1 päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta Skagerrakin ja Kattegatin peruslinjoista kolmen meripe- ninkulman päähän ulottuvilla vesillä. — syöttinä käytettäväksi tarkoitettua kivinilkkaa (Zoar- ces viviparus), tokkoa (Gobiidae) tai simppua (Cot- silmäkoko on mikä joiden tus-lajit) verkoilla, tahansa. 38 artikla On kiellettyä pitää aluksella troolilla tai kierrenuotalla pyydettyä silliä ja silakkaa, makrillia tai kilohailia Skager- rakissa lauantaista keskiyöstä sunnuntaihin keskiyöhön ja Kattegatissa perjantaista keskiyöstä sunnuntaihin keski- yöhön. 39 artikla Puomitroolin käyttö Kattegatissa on kiellettyä. 40 artikla Edellä 37, 38 ja 39 artiklassa tarkoitettuina aikoina ja tarkoitetuilla alueilla, joilla ei saa käyttää trooleja tai puomitrooleja, ei aluksilla saa pitää tällaisia verkkoja, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 41 artikla 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla vesillä ja tarkoitet- tuina aikoina voidaan kuitenkin pyytää troolilla — katkarapuja (Pandalus borealis) verkoilla, joiden vähimmäiskoko on 30 mm, Sen estämättä, mitä 31 artiklassa säädetään, tonnikalan ja jättiläishain (Cetorhinus maximus) pyynnissä on sähkö- virran ja harppuunoiden käyttö sallittua Skagerrakissa ja Kattegatissa. VII OSASTO TEKNISET SÄÄNNÖKSET 42 artikla Jalostustoiminta 2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta kalastusaluksella tapahtu- vaan surimin ja kalamassan valmistukseen. 1. On kiellettyä suorittaa kaloille kalastusaluksella mitä tahansa fyysistä tai kemiallista jalostustoimintaa kalajau- hon, kalaöljyn tai vastaavien tuotteiden tuottamiseksi tai siirtää pyydettyjä kaloja toiseen alukseen tällaisia tarkoi- tuksia varten. Tämä kielto ei koske kalanjätteiden jalos- tusta tai uudelleenlaivausta. 43 artikla Tieteellinen tutkimus 1. tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota suo- ritetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioi- L 125/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 den luvalla ja alaisuudessa, jos kyseisestä toiminnasta on annettu ennakolta tieto komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden vesillä tutkimukset suoritetaan. 2. Edellä 1 kohdassa määritettyihin tarkoituksiin pyy- dettyjä meren eliöitä voidaan myydä, varastoida, pitää esillä tai tarjota myyntiin, jos: — ne täyttävät tämän asetuksen liitteessä XII vahvistetut vaatimukset ja yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuote- alan markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/ 92 (1) 2 artiklan mukaisesti hyväksytyt kaupan pitä- mistä koskevat vaatimukset, tai — ne myydään välittömästi muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi. 44 artikla Kantojen keinotekoinen elvyttäminen ja siirtoistutukset 1. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joiden aino- ana tarkoituksena on kantojen keinotekoinen elvyttämi- nen tai meren eliöiden siirtoistutus ja joita pannaan täytäntöön kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioi- den luvalla ja alaisuudessa. Jos kantojen keinotekoista elvytystä tai siirtoistutuksia pannaan täytäntöön toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden vesillä, komissiolle ja kaikille asianomaisille jäsenvaltioille on ilmoitettava asiasta etukäteen. 2. Edellä 1 kohdassa määritettyihin tarkoituksiin pyy- dettyjä ja sen jälkeen elävinä takaisin mereen päästettyjä meren eliöitä voidaan myydä, varastoida, pitää esillä tai tarjota myyntiin, jos ne täyttävät asetuksen (ETY) N:o 3759/92 2 artiklan mukaisesti hyväksytyt kaupan pitä- mistä koskevat vaatimukset. VIII OSASTO LOPPUSÄÄNNÖKSET 45 artikla 46 artikla 1. Jos meren eliökantojen säilyttäminen vaatii välittömiä toimenpiteitä, komissio voi tämän asetuksen säännösten lisäksi tai niistä poiketen hyväksyä tarpeellisia toimenpi- teitä 48 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 2. Jos tiettyjen lajien tai kalavesien säilyttämiseen koh- distuu vakava uhka, ja jos viivyttely aiheuttaisi vaikeasti korjattavissa olevaa vahinkoa, jäsenvaltio voi toteuttaa asianmukaisia säilyttäviä ja syrjimättömiä toimenpiteitä sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. 3. Kyseisistä 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä perusteluineen on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsen- valtioille heti niiden hyväksymisen jälkeen. Komissio vahvistaa tällaiset toimenpiteet tai pyytää nii- den peruuttamista tai muuttamista 10 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Komission päätös anne- taan heti tiedoksi jäsenvaltioille. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kantojen säilyttämiseen 1. ja hoitoon liittyviä toimenpiteitä, jotka koskevat: a) pelkästään paikallisia kantoja, joilla on merkitystä ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajille, tai b) sellaisia edellytyksiä tai yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla pyritään rajoittamaan pyyntiä teknisillä toimen- piteillä: i) täydentämällä kalastusta koskevassa yhteisön lain- säädännössä määriteltyjä edellytyksiä ja yksityis- kohtaisia sääntöjä, tai ii) antamalla kyseisessä lainsäädännössä määriteltyjä vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia, sillä edellytyksellä, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajiin ja että ne ovat sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaiset. Jäsenvaltiot voivat saattaa komission päätöksen neuvos- ton käsiteltäväksi 10 työpäivän kuluessa kyseisen tie- donannon vastaanottamisesta. 2. Komissiolle on ilmoitettava kaikista suunnitelmista kansallisten teknisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai muuttamiseksi niin hyvissä ajoin, että se voi esittää huomautuksensa. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kuukauden kuluessa. (1) EYVL L 388, 31. 12. 1992, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3318/94 (EYVL L 350, 31. 12. 1994, s. 15). Jos komissio sitä pyytää kuukauden kuluessa kyseisestä ilmoituksesta, jäsenvaltion on lykättävä suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa kolmella kuukaudella ilmoituspäivästä, jotta komissio voi kyseisessä määrä- ajassa päättää, ovatko kyseiset toimenpiteet 1 kohdan säännösten mukaisia. 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/17 Jos komissio toteaa päätöksessään, jonka se antaa tie- doksi muille jäsenvaltioille, että jokin suunniteltu toimen- pide ei ole 1 kohdan mukainen, asianomainen jäsenvaltio ei saa soveltaa sitä tekemättä siihen tarvittavia muutok- sia. Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava hyväksy- tyistä toimenpiteistä muille jäsenvaltioille ja komissiolle sen jälkeen, kun se on tehnyt niihin mahdollisesti tarvitta- vat muutokset. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava 3. sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko jäsenvaltioiden kansalliset tekniset toimenpiteet 1 kohdan säännösten mukaisia. 4. Komission aloitteesta tai minkä tahansa jäsenvaltion pyynnöstä voidaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä päätös siitä, onko jäsenvaltion sovel- tama kansallinen tekninen toimenpide tämän artiklan 1 kohdan mukainen. Jos tällainen päätös tehdään, on sovel- lettava 2 kohdan kolmatta ja neljättä alakohtaa. 5. Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava rannalta tapahtuvaa pyyntiä koskevat tiedot komissiolle vain tie- doksi. Neuvosto päättää näistä ehdotuksista viimeistään vuoden kuluttua niiden tekemisestä. 48 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta annetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklan mukaisesti. Näihin sääntöihin voi sisältyä muun muassa: — langan paksuuden määrittelyä koskevat tekniset sään- nöt, — silmäkoon määrittelyä koskevat tekniset säännöt, — otantaa koskevat säännöt, — verkkoihin kiinnitettävien sallittujen laitteiden luette- lot ja tekniset kuvaukset, — konetehon mittaamista koskevat tekniset säännöt, — neliösilmäverkkoihin liittyvät tekniset säännöt, — verkkojen valmistusmateriaaleihin liittyvät tekniset säännöt, — muutokset silmäkokoyhdistelmien käyttöä koskeviin sääntöihin. 47 artikla 49 artikla Kumotaan seuraavat asetuksen (EY) N:o 894/97 artiklat, kohdat ja liitteet 1 päivästä tammikuuta 2000: 1. Viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen voi- maantulopäivästä neuvosto päättää komission ehdotuk- sen perusteella soveltamispäivästä tämän asetuksen alkaen sovellettavien silmäkokoyhdistelmien käyttöä kos- kevien sääntöjen vahvistamisesta. — 1—10 artikla, — 12—17 artikla, — liitteet I—VII. Viimeistään kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäi- västä neuvosto päättää komission ehdotuksen perusteella vuoden kuluttua kyseisen päätöksen jälkeen sovelletta- vista tarkistuksista ja muutoksista niihin liitteissä I—XI säädettyihin edellytyksiin. 2. Vuosien 1998, 1999 ja 2000 aikana jäsenvaltiot, hakiessaan komission rahoitusta koehankkeille, asettavat etusijalle sellaiset koehankkeet, jotka liittyvät neliösilmä- luukkujen ja muiden laitteiden käyttökelpoisuuteen hinat- tavien verkkopyydysten valikoivuuden lisäämisessä. Arvi- oidessaan rahoitettavia koehankkeita komissio asettaa etusijalle tällaiset hankkeet. Mainittuun asetukseen tehtyjä viittauksia pidetään viit- tauksina tähän asetukseen ja ne luetaan liitteessä XV olevan vastaavuustaulukon avulla. Tässä asetuksessa erikseen mainittujen meren eliöiden tieteelliset nimet esitetään liitteessä XIV. 50 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun sen on julkaistu Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä. Komissio antaa neuvostolle kertomuksen ja tekee samalla asiaankuuluvat ehdotukset kyseisten koehankkeiden tu- loksista viimeistään neljän vuoden kuluttua tämän ase- tuksen hyväksymispäivästä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000 lukuun ottamatta 32 artiklan 3 kohtaa ja 47 artiklaa, joita sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä. L 125/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1998. Neuvoston puolesta Lord SIMON OF HIGHBURY Puheenjohtaja 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/19 LIITE I HINATTAVAT PYYDYKSET: Alueet 1 ja 2 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä Silmäkokoluokka (mm) , 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 $ 100 Kohdelajit Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 90/60 (3)(5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Ei ole 95 × Tuulenkalat (Ammodytidae) (1) Tuulenkalat (Ammodytidae) (2) Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) Kuoreet (Atherina spp. e Osmerus spp. ) Pikkuturska (Trisopterus minutus) Hopeaturska (Gadus argenteus) Red bandfish (Cepolidae) Kilohaili (Sprattus sprattus) Ankerias (Anguilla anguilla) Sardelli (Engraulis encrasicholus) Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) Hopeakuoreet (Argentinidae) Sardiini (Sardina pilchardus) × × × × × × × × × × × × × Katkaravut (Pandalus montagui, Crangon spp. , Palaemon spp. ) × × Makrillit (Scomber spp. ) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Silli (Clupea harengus) Kalmarit (Loliginidae, Ommastrephidae) Nokkakalat (Belone spp. ) Partaturska (Trisopterus luscus) Katkaravut (Pandalus spp. , Parapenaeus longirostris) Meriankerias (Conger conger) Louhikalat (Trachinidae) Kurnusimput (Triglidae) Meritursas (Octopus vulgaris) Galatheidae-heimon äyriäiset (Galatheidae) Kesiarihummeri (Nephrops norvegicus) Kielikampela (Solea vulgaris) Punakampela (Pleuronectes platessa) Kummeliturska (Merluccius merluccius) Lasikampelat (Lepidorhombus spp. ) Valkoturska (Merlangius merlangus) Silokampela (Scophthalmus rhombus) [ [ [ [ [ [y¨ [y¨ y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × L 125/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 Silmäkokoluokka (mm) , 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 $ 100 Kohdelajit Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 95 90/60 (3)(5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Ei ole Lyyraturska (Pollachius pollachius) Hietakampela (Limanda limanda) Seepia (Sepia officinalis) Meribassi (Dicentrarchus labrax) Kampela (Platichtys flesus) Pikkupääkampela (Microstomus kitt) Piikkihait (Scyliorhinus) Mustaeväkampela (Glyptocephalus cynoglossus) Pietarinkala (Zeus faber) Venussimpukka (Chlamys opercularis) Kampasimpukka (Chlamys varia) Mullot (Mullidae) Juovakeltit (Mugilidae) Lestikalat (Nezumia spp. , Trachyrhyncus spp. , Malococephalus spp. ) Huotrakalat (Trichiuridae) Merikrotit (Laphiidae) Rauskut (Rajidae) Hammasahvenet (Sparidae) Piikkikampela (Psetta maximal) Muut meren eliöt [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ [y¨ × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Muilla kuin alaviiteessä 2 määritellyillä alueilla ja määriteltyinä ajankohtina. (2) Pohjanmerellä 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta. (3) Aluksella pidettävässä saaliissa on oltava — vähintään 90 % kahden tai useamman kohdelajin mitä tahansa sekoitusta — vähintään 60 % mitä tahansa kohdelajia ja enintään 5 % turskan, koljan, seitin, valkoturskan ja enintään 15 % symbolilla [ merkittyjen lajien mitä tahansa sekoitusta. (4) Aluksella pidettävässä saaliissa on oltava — vähintään 90 % kahden tai useamman kohdelajin mitä tahansa sekoitusta, tai — vähintään 60 % mitä tahansa kohdelajin ja enintään 5 % turskan, koljan, seitin valkoturskan ja enintään 15 % symbolilla y¨ merkittyjen lajien mitä tahansa sekoitusta. (5) Rajoituksista, jotka koskevat 16—31 mm:n silmäkoolla pyydettyjen sillisaaliiden pitämistä aluksella, säädetään yhteisön lainsäädännössä, jossa vahvistetaan tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien suurimmat sallitut saaliit. (6) Tämän asetuksen soveltamispäivää seuraavana ensimmäisenä vuonna pyydettyjen saaliiden kohdelajien vähimmäisprosenttiosuuden on oltava 50 % aluella 2 pyydetyistä saaliista lukuun ottamatta Pohjanmerta, ICES-aluetta V b, ICES-suuraluetta VI lijnjan 56° pohjoista leveyttä pohjoispuolella ja ICES-suuraluetta XII linjan 56° pohjoista leveyttä pohjoispuolella. 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/21 LIITE II HINATTAVAT PYYDYKSET: Alue 3 lukuun ottamatta linjan 7°239480 läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä Kohdelajit Silmäkokoluokka (mm) 16-31 32-54 55-59 60-69 $ 70 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ei ole Tuulenkalat (Ammodytidae) Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) Kilohaili (Sprattus sprattus) Ankerias (Anguilla anguilla) Sardelli (engraulis encrasicolus) Kuoreet (Atherina spp. ja Osmerus spp. ) Pikkuturska (Trisopterus minutus) Hopeaturska (Gadiculus argenteus) (Cepolidae) Sardiini (Sardina pilchardus) Uimataskurapu (Polybius henslowi) Katkaravut (Pandalus mantagui, Crangon spp. , Palaemon spp. ) × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × Markillit (Scomber scombrus spp. ) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Silli (Clupea harengus) Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) Hopeakuoreet (Argentinidae) Kalmarit (Loliginidae, Ommastrephidae) Nokkakalat (Belone spp. ) Partaturska (Trisopterus luscus spp. ) Kampela (Dicologoglossa cuneata) Katkaravut (Pandalus spp. ) Merilahnat (Bramidae, Berycidae) Meriankerias (Conger conger) Hammasahven ja pagellit (Spiridae luk. ottamatta spondyliosoma cantharus) Merikonnat (Scorpaenidae) Kampela (Microchirus acevia, Microchirus variegatus) Luikeroturskat (Phycis spp. ) Louhikalat (Trachinidae) Kurnusimput (Triglidae) Pikarellit (Centracanthidae) Meritursas (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) Katkaravut (Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus lon- girostris) Seepia (Sepia officinalis) Lestikalat (Malacocephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. ) Piikkihait (Scyliorhinidae) Siimaturska (Mora moro) Galatheidae-heimon äyriäiset (Galatheidae) Pietarinkala (Zeus faber) Mullot (Mullidae) Muut meren eliöt L 125/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 LIITE III HINATTAVAT PYYDYKSET: Linjan 7°239480 läntistä pituutta itäpuolella oleva ICES-alue IX a Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä Kohdelajit Juovakeltit (Mugilidae) Hammasahven ja pagellit (Sparidae) Mullot (Mullidae) Kurnusimput (Triglidae) Louhikalat (Trachinidae) Huulikalat (Labridae) Luikeroturskat (Phycis spp. ) Kampela (Dicologoglossa cuneata) Kampela (Citharus linguatula) Meriankerias (Conger conger) Sirkkaäyriäinen (Squilla mantis) Katkaravut (Parapenaeus longirostris, Pandalus spp. ) Kalmarit (Ommastrephidae, Loliginidae, Alloteuthis spp. ) Meritursas (Octopus vulgaris) Seepiat (Sepia spp. ) Makrillit (Scomber spp. ) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) Ankerias (Anguilla anguilla) Kuoreet (Atherina spp. , Osmerus spp. ) Nokkakalat (Belone spp. ) Muut meren eliöt Silmäkokoluokka (mm) 40-54 $ 55 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 60 % (1) Ei ole × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Aluksella pidettyjen liitteessä XII mainittujen muiden lajien mitä tahansa sekoituksia saa olla enintään 10 prosenttia aluksella pidetyn kokonaissaaliin painosta. 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/23 LIITE IV HINATTAVAT PYYDYKSET — Skagerrak ja Kattegat Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä Lajit Silmäkokoluokka (mm) , 16 16-31 32-69 70-89 $ 90 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 50 % 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Ei ole Tuulenkalat (Ammodytidae) (3) × Tuulenkalat (Ammodytidae) (4) Harmaatursksa (Trisopterus esmarkii) Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) Louhikala (Trachinus draco) (1) Nilviäiset (lukuun ottamatta Sepiaa) (1) Nokkakala (Belone belone) (1) Kyhmykurnusimppu (Eutrigla gurnardus) (1) Hopeakuoreet (Argentina spp. ) Kilohaili (Sprattus sprattus) Ankerias (Anguilla anguilla) Katkaravut/leväkatkarapu (Crangon spp. Palaemon adspersus) (1) Makrillit (Scomber spp. ) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Silli (Clupea harengus) Pohjankatkarapu (Pandalus borealis) Katkaravut/leväkatkarapu (Crangon spp. Palaemon adspersus) (2) Valkoturska (Merlangius merlangus) Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Muut meren eliöt × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Vain 4 meripeninkulman sisällä peruslinjoista. (2) 4 meripeninkulmaa peruslinjojen ulkopuolella. (3) 1. 3. —31. 7. Kattegatissa. (4) Skagerrakissa 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta. Kattegatissa 1 päivästä elokuuta viimeiseen päivään helmikuuta. L 125/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 LIITE V HINATTAVAT PYYDYKSET: Alueet 4, 5 ja 6 A. Alueet 4 ja 5 Lajit Boga (Boops boops) Sardiini (Sardina pilchardus) Makrillit (Scomber spp. ) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Muut meren eliöt Silmäkokoluokka (mm) 20-39 40-64 $ 65 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 50 % 80 % Ei ole * * * * * * * * * * * B. Alue 6 Lajit Silmäkokoluokka (mm) 45-50 $ 100 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 30 % Ei ole Katkaravut (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) * Muut meren eliöt * * 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/25 LIITE VI KIINTEÄT PYYDYKSET: Alueet 1 ja 2 Lajit Silmäkoko 10-30 mm 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-219 mm $ 220 mm * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * Sardiini (Sardina pilchardus) Ankerias (Anguilla anguilla) Kilohaili (Sprattus sprattus) Piikimakrillit (Trachurus spp. ) Silli (Clupea harengus) Makrillit (Scomber spp. ) Mullot (Mullidae) Nokkakalat (Belone spp. ) Meribassi (Dicentrarchus labrax) Juovakeltit (Mugilidae) Hietakampela (Limanda limanda) Kolja (Melanogramus aeglefinus) Valkoturska (Merlangius merlangus) (2) Kampela (Platichthys flesus) Kielikampela (Solea vulgaris) Punakampela (Pleuronectes platessa) Seepia (Sepia officinalis) Turska (Gadus morrhua) Lyyraturska (Pollachius pollachius) (3) Molva (Molva molva) Seiti (Pollachius virens) Kummeliturska (Merluccius merluccius) (3) Piikkihai (Squalus acanthias) Punahait (Scyliorhinus spp. ) Lasikampelat (Lepidorhombus spp. ) Rasvakala (Cyclopterus lumpus) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * Muut meren eliöt * (1) (1) ICES-suuralueilla VI ja VII pyydetyt ja aluksella pidetyt merkrottisaaliit (Lophius spp. ), joita on yli 30 prosenttia näillä alueilla pyydetystä aluksella pidetystä kokonaissaaliista, on pyydettävä vähimmäissilmäkooltaan vähintään 250 mm:n pyydyksillä. (2) ICES-alueilla VII e ja VII d vhäimmäissilmäkoko on 90 mm 31 päivästä joulukuuta 1999 alkaen. (3) ICES-alueilla VII e ja VII d vähimmäissilmäkoko on 110 mm 31 päivästä joulukuuta 1999 alkaen. L 125/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 LIITE VII KIINTEÄT PYYDYKSET: Alue 3 Lajit Silmäkoko , 40 mm 40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80-99 mm $ 100 mm Sardiini (Sardina pilchardus) Katkaravut (Palaemon spp. ) Koruhuulikala (Coris julis) Boga (Boops boops) Katkaravut (Penaeus spp. ) Sirkkaäyriäinen (Squilla mantis) Mullot (Mullidae) Kampela (Dicologoglossa cuneata) Huulikalat (Labridae) Piikimakrillit (Trachurus spp. ) Makrillit (Scomber spp. ) Partaturska (Trisopterus luscus) Seepia (Sepia officinalis) Kurnusimput (Triglidae) Hammasahven ja pagellit (Sparidae) Merikonnat (Scorpaenidae) Kampela (Microchirus acevia) Kalmarit (Ommatostrephidae) Meriankerias (Conger conger) Luikeroturskat (Phycis spp. ) Silokampela (Scophtalmus rhombus) Louhikalat (Trachinidae) Pikarellit (Centracanthidae) Meribassi (Dicentrarchus labrax) Valkoturska (Merlangius merlangus) Piikikampela (Psetta maxima) Lyyraturska (Pollachius pollachius) Kampelat (Pleuronectidae) Kielikampela (Solea vulgaris) (1) Kummeliturska (Merluccius merluccius) (1) Muut meren eliöt (2) × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) ICES-alueilla VIII c ja IX vähimmäissilmäkoko on 60 mm. Kuitenkin 31 päivästä joulukuuta 1999 vähimmäissilmä- koko on 80-99 mm. (2) Pyydetyt ja aluksella pidetyt merikrottisaaliit (Lophius spp. ), joita on yli 30 prosenttia aluksella pidetystä kokonaissaa- liista, on pyydettävä vähimmäissilmäkooltaan vähintään 220 mm:n pyydyksilla. 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/27 Sallitut silmäkokoluokkien yhdistelmät alueilla 1 ja 2 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia LIITE VIII Millimetriä , 16 + 16-31 16-31 + 32-54 16-31 + 70-79 16-31 + 80-99 16-31 + $ 100 32-54 + 70-79 32-54 + 80-99 32-54 + $ 100 70-79 + 80-99 70-79 + $ 100 80-99 + $ 100 LIITE IX Sallitut silmäkokoluokkien yhdistelmät alueella 3 lukuun ottamatta ICES-aluetta IX a linjan 7°239480 läntistä pituutta itäpuolella Millimetriä 16-31 + 32-54 16-31 + $ 70 32-54 + $ 70 55-59 + $ 70 70-79 + $ 70 LIITE X Silmäkokoyhdistelmien käyttöehdot alueilla 1 ja 2 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia p. m. LIITE XI Silmäkokoyhdistelmien käyttöehdot alueella 3 lukuun ottamatta ICES-aluetta IX a linjan 7°239480 läntistä pituutta itäpuolella p. m. L 125/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 LIITE XII VÄHIMMÄISKOOT Lajit Vähimmäiskoko Alueet 1—5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia Skagerrak/Kattegat Turska (Gadus morhua) Kolja (Melanogrammus aeglefinus) Seiti (Pollachius virens) Lyyraturska (Pollachius pollachius) Kummeliturska (Merluccius merluccius) Lasikampelat (Lepidorhombus spp. ) Kielikampelat (Solea spp. ) Punakampela (Pleuronectes platessa) Valkoturska (Merlangius merlangus) Molva (Molva molva) Tylppäpyrstömolva (Molva dipterygia) Meribassi (Dicentrarchus labrax) Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) (1) Keisarihummerin pyrstöt Makrilli (Scomber scombrus) Silli (Clupea harengus) Piikkimakrilli (Trachurus trachurus) Sardiini (Sardina pilchardus) 35 cm 30 cm 35 cm 30 cm 27 cm 20 cm 24 cm 22 cm 27 cm 63 cm 70 cm 36 cm 20 cm 15 cm 11 cm 30 cm 27 cm 30 cm — 30 cm 25 cm 24 cm 27 cm 23 cm — — — 130 (40) mm (1) 20 cm (2) 18 cm 15 cm — Hummeri (Homarus gammarus) (1) 85 mm (3) 220 (78) mm (1) Hämähäkkirapu (Maia squinado) 120 mm Kuningatarkampasimpukka (Chlamys spp. ) Venussimpukka (Ruditapes decussatus) Mattosimpukka (Venerupis pullastra) Venussimpukka (Ruditapes philippinarum) Venussimpukka (Venus verrucosa) Simpukka (Callista chione) Veitsisimpukka (Ensis spp. , Pharus legumen) Simpukka (Spisula solidissima) Simpukat (Donax spp. ) 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 5 cm 10 cm 25 mm 25 mm — — — — — — 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/29 Lajit Vähimmäiskoko Alueet 1—5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia Skagerrak/Kattegat Kuningaskotilo (Buccinum undatum) 45 mm — Meritursas (Octopus vulgaris) Miekkakala (Xiphias gladius) (4) Tonnikala (Thunnus thynnus) (5) Langustit (Palinurus spp. ) 750 grammaa 25 kg tai 125 cm (alaleuasta mitattuna) 6,4 kg 110 mm Lajit Vähimmäiskoko; Alueet 1—5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Keisarihummerin pyrstöt Koko alue lukuun ottamatta aluetta 3 ja ICES- alueita VI a ja VII a: kokonaispituus 85 mm, selkä- kilven pituus 25 mm ICES-alueet VI a ja VII a, alue 3: kokonaispituus 70 mm, selkäkilven pituus 20 mm Koko alue lukuun ottamatta aluetta 3 ja ICES- alueita VI a ja VII a: 46 mm ICES-alueet VI a ja VII a, alue 3: 37 mm Makrilli (Scomber scombrus) Koko alue lukuun ottamatta Pohjanmerta: 20 cm Sardelli (Engraulis encrasiolus) Isotaskurapu (Cancer pagarus) Isokampasimpukka (Pecten maximus) Pohjanmeri: 30 cm Koko alue lukuun ottamatta linjan 7°239480 läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a: 12 cm Linjan 7°239480 läntistä pituutta itäpuolella oleva ICES-alue IX a: 10 cm Alueet 1 ja 2 linjan 56° pohjoista leveyttä pohjois- puolella: 140 mm Alue 2 linjan 56° pohjoista leveyttä eteläpuolella lukuun ottamatta ICES-alueita VI d, e, f ja ICES- alueita IV b ja c: 130 mm Linjan 56° pohjoista leveyttä eteläpuolella olevat ICES-alueet IV b ja c: 115 mm ICES-alueet VII d, e, f: 140 mm Alue 3: 130 mm Koko alue lukuun ottamatta ICES-aluetta VII a lin- jan 52°309 pohjoista leveyttä pohjoispuolella ja VII d: 100 mm ICES-alue VII a linjan 52°309 pohjoista leveyttä pohjoispuolella ja VII d: 110 mm (1) Kokonaispituus (selkäkilven pituus). (2) 30 cm vain teollisuustarkoituksiin. (3) 1 päivästä tammikuuta 2002 sovelletaan 87 mm:n selkäkilven pituutta. (4) On kiellettyä purkaa aluksesta määrällisesti yli 15 % alle 25 kg:n painoisia tai alle 125 cm:n mittaisia miekkakaloja. (5) On kiellettyä purkaa aluksesta määrällisesti yli 15 % alle 6,4 kg:n painoisia tai alle 70 cm:n mittaisia tonnikaloja. Lisäksi on kiellettyä purkaa aluksesta yksittäisiä, alle 1,8 kg:n painoisia tonnikaloja. L 125/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 LIITE XIII MEREN ELIÖN KOON MITTAAMINEN 1. Kalan koko on mitattava kuvassa 1 esitetyllä tavalla kuonon kärjestä pyrstöevän kärkeen. 2. Keisarihummerin koko on mittava kuvassa 2 esitetyllä tavalla: — mitattuna keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilven loppuun ja/tai — mitattuna otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita ja/tai — irrotettujen keisarihummerin pyrstöjen osalta: pyrstön ensimmäisen jaokkeen takaosasta peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. Pyrstön on oltava mitattaessa suorana, sitä ei saa venyttää ja se on mitattava selkäpuolelta. 3. Hummerin tai langustin koko alueilla 1—5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia on mitattava kuvassa 3 esitetyllä tavalla keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilven loppuun. 4. Skagerrakista tai Kattegatista pyydetyn hummerin koko on mitattava kuvassa 3 esitetyllä tavalla: — mitattuna keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilven loppuun ja/tai — mitattuna otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. 5. Hämähäkkiravun tai isotaskuravun koko on mitattava kuvassa 4 a ja kuvassa 4 b esitetyillä tavoilla, selkäkilven suurin leveys mitattuna kohtisuoraan pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden. 6. Simpukoiden koko on mitattava kuvan 5 mukaisesti kuoren pisimmästä osasta. 7. Kungingaskotilon koko on mitattava kuvan 6 mukaisesti kuoren koko pituudelta. 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/31 Kuva 1 Kuva 2 Kuva 3 a) b) a) b) (Nephrops) Keisarihummeri (Homarus) Hummeri (a) Eturuumispituus (b) Kokonaispiutuus L 125/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 Kuva 4 a Kuva 4 b Kuva 5 Kuva 6 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/33 LIITE XIV SUOMEN YLEISKIELEN NIMI JA TIETEELLINEN NIMI SUOMEN YLEISKIELEN NIMI TIETEELLINEN NIMI Pandalus montagui -katkarapu Sardelli Merikrotti Hopeakurore Leväkatkarapu Partaturska Isosilmätonnikala Simpukat Katkarapu Tylppäpyrstömolva Mustakitaturska Tonnikala Boga Merilahnat Silokampela Mattosimpukka Venussimpukka Turska Mollera Katkaravut Katkaravut Meriankerias Langustit Seepiat Hietakampela Katkarapu Piikkihait Simpukat Isotaskurapu Ankerias Kampela Kampela Kampelat Luikeroturskat Nokkakalat Simpukat Katkaravut Lestikalat Juovakeltit Kyhmykurnusimppu Mattosimpukka Kurnusimput Kolja Limanahkiainen Huotrakalat Kummeliturska Simpukka Silli Piikkimakrilli Pietarinkala Nahkiaiset Pikkupääkampela Molva Hummeri Imukala Pandalus montagui Engraulis encrasicolus Lophiidae Argentinidae Palaemon adspersus Trisopterus luscus Thunnus obesus Bivalvia Aristeus antennatus Molva dipterygia Micromesistius poutassou Thunnus thynnus Boops boops Bramidae, Berycidae Scophthalmus rhombus Venerupis pullastra Venus verrucosa Gadus morhua Mora moro Pandalus spp. Crangon spp. Conger conger Palinurus spp. Sepia officinalis, Sepia spp. Limanda limanda Parapenaeus longirostris Scyliorhinidae Donax spp. Cancer pagurus Anguilla anguilla Microchirus ocellatus Platichthys flesus Pleuronectidae Phycis spp. Belone spp. Gastropoda Aristaeomorpha foliacea Malacocephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. Mugilidae Eutrigla gurnardus Ruditapes decussatus Triglidae Melanogrammus aeglefinus Myxinidae Trichiuridae Merluccius merluccius Mercenaria mercenaria Clupea harengus Trachurus spp. Zeus faber Petromyzonidae Microstomus kitt Molva molva Homarus gammarus Cyclopterus lumpus L 125/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 SUOMEN YLEISKIELEN NIMI TIETEELLINEN NIMI Makrilli Sirkkaäyriäinen Lasikampela Katkarapu Keisarihummeri Harmaaturska Meritursas Pikarellit Piikkihai Sardiini Punakampela Lyyraturska Pikkuturska Partaturska Katkaravut Scomber spp. , Scomber scombrus Squilla mantis Lepidorhombus spp. Pandalus borealis Nephrops norvegicus Trisopterus esmarkii Octopus vulgaris, Eledone cirrosa Centracanthidae Squalus acanthias spp. Sardina pilchardus Pleuronectes platessa Pollachius pollachius Trisopterus minutus Trisopterus luscus Palaemon spp. Kuningatarkampasimpukka Chlamys opercularis Koruhuulikala Veitsisimpukka Mullot Merikonnat Seiti Merilohi Lohikalat Tuulenkalat Sardiini Kampasimpukka Meribassi Hammasahven ja pagellit Meritaimen Simpukka Katkarapu Hopeaturska Rauskut Tonnikalat Kuoreet Kielikampela Hämähäkkirapu Kampela Kilohaili Galatheidae-heimon äyriäiset Kalmarit Simpukka Uimataskurapu Miekkakala Kampela Tonnikalat Piikkikampela Simpukat Venussimpukat Kampela Louhikalat Kuningaskotilo Valkoturska Kampela Huulikalat Coris juris Ensis spp. , Pharus legumen Cepolidae Mullidae Scorpaenidae Pollachius virens Salmo salar Salmonidae Ammodytidae Sardina pilchardus Pecten maximus Dicentrarchus labrax Sparidae Salmo trutta Ruditapes philipinarum Penaeus spp. Gadus argenteus Rajidae Katsuwonus pelamis Atherina spp. , Osmerus spp. Solea solea/vulgaris Maja squinado Citharus linguatula Sprattus sprattus Galatheidae Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp. Spisula solidissima Polybius henslowi Xiphias gladius Microchirus variegatus Auxis spp. , Euthynnus spp. , Katsuwonus spp. , Thunnus spp. Psetta maxima Chlamys varia Venus verrucosa Dicologoglossa cuneata Trachinidae Buccinum undatum Merlangius merlangus Glytocephalus cynoglossus Labridae Keltaevätonnikala Thunnus albacares 27. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 125/35 LIITE XV VASTAAVUUSTAULUKKO Asetus (EY) N:o 894/97 Tämä asetus 1 artikla 2 artiklan 1 kohta 2 artiklan 2 kohta 2 artiklan 3 kohta 2 artiklan 4 kohta 2 artiklan 5 kohta 1 ja 2 artikla 4 artikla 10 artikla 5 artikla 14 ja 15 artiklat — 2 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta 5 artiklan 1 kohta ja 12 artiklan 1 kohta 2 artiklan 6 kohta toinen alakohta 5 artiklan 6 kohta 2 artiklan 7 kohta 2 artiklan 8 kohta 2 artiklan 9 kohdan ensimmäinen alakohta 2 artiklan 9 kohdan toinen alakohta 2 artiklan 9 kohdan kolmas alakohta 2 artiklan 10 kohdan ensimmäinen alakohdan a, b ja c alahkohdat — — 6 artikla 7 artikla 3 artiklan d kohta 11 artiklan 1 kohta 2 artiklan 10 kohdan ensimmäinen alakohdan d alakohta 3 artiklan g ja h kohdat 2 artiklan 10 kohta ensimmäinen alakohdan e alakohta 13 artikla 2 artiklan 10 kohdan toinen alakohta 48 artikla 3 artikla 4 artikla 5 artiklan 1 kohta 5 artiklan 2 kohta 48 artikla 16 artikla 17 ja 18 artiklan 2 kohta Liite XIII 5 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta 19 artiklan 1 kohta 5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan a alakohta 19 artiklan 2 kohdan b) alakohta 5 artiklan 3 kohta toisen alakohdan b alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta 19 artiklan 2 kohdan a) alakohta 5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan b alakohdan kolmas luetelmakohta 35 artikla 5 artiklan 3 kohta toisen alakohdan c alakohta 19 artiklan 3 kohta 5 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta 19 artiklan 2 kohdan a alakohdan kolmas virke 5 artiklan 4 kohta 5 artiklan 5 kohta 6 artiklan 1 kohta 6 artiklan 2 kohta 7 artikla 8 artiklan 1 kohta 8 artiklan 2 kohta 9 artikla 18 artiklan 3 ja 4 kohta — 26 artikla 36 artikla 20 artikla — 21 artikla 22 artikla L 125/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 98 Asetus (EY) N:o 894/97 Tämä asetus 10 artiklan 1 kohta 10 artiklan 2 kohdan a alakohta 10 artiklan 2 kohdan b alakohta 10 artiklan 3 kohta 10 artiklan 4 kohta 10 artiklan 5 kohta 10 artiklan 6 kohta 10 artiklan 7 kohta 10 artiklan 8 kohta 10 artiklan 9 kohta 10 artiklan 10 kohta 10 artiklan 11 kohta 10 artiklan 12 kohdan ensimmäinen alakohta 10 artiklan 12 kohdan toinen alakohta 10 artiklan 13 kohta 10 artiklan 14 kohta 10 artiklan 15 kohta 10 artiklan 16 kohta 10 artiklan 17 kohta 10 artiklan 18 kohta 10 artiklan 19 kohta 11 artikla 12 artikla 13 artikla 14 artikla 15 artikla 16 artikla 17 artikla 18 artikla 19 artikla 20 artikla Liite I Liite II Liite III Liite IV Liite V Liite VI Liite VII — 30 artiklan 1 kohta 39 artikla 29 artikla 34 artiklan 1, 2 ja 3 kohta 34 artiklan 4 kohta 29 artiklan 6 ja 34 artiklan 5 kohta — — 37 artikla 23 artikla 28 artiklan 2 kohta, 29 artiklan 5 kohta, 30 artiklan 2 kohdan toinen alakohta, 30 artiklan 3 kohta, 34 artiklan 5 kohta ja 40 artikla 31 artikla 41 artikla — 30 artiklan 1 kohdan viimeinen virke 28 artiklan 1 kohta 32 artikla 33 artiklan 38 artiklan 24 artiklan 1 kohta — 24 artiklan 2 kohta 42 artikla 43 artikla 44 artikla 45 artikla 46 artikla 48 artikla 49 artikla 50 artikla Liiteet I, II, III, IV ja V Liite XII Liite XII Liite XIII Liite VI Liite VII Liite XV


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 976/98 dell'on. Armelle GUINEBERTIERE Compatibilità con il diritto europeo della concorrenza del quarto riservatario attribuito alle Sociétes Coopératives Ouvrières de Production (SCOP) per gli appalti statali e delle collettività locali francesi (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
France
award of contract
common commercial policy
cooperative
restriction on competition

formats: pdf print

text: C 27 E/4 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 necessario ed appropriato per favorire la creazione di posti di lavoro in Finlandia. Questa posizione non intende minacciare, e non minaccia, la libert(cid:224) d(cid:146)espressione riconosciuta dal diritto comunitario. (2000/C 27 E/004) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0942/98 di Allan Macartney (ARE) alla Commissione (30 marzo 1998) Oggetto: Impianti di produzione per l(cid:146)estrazione del petrolio Pu(cid:242) la Commissione precisare se la direttiva del Consiglio, del 17 settembre 1990, relativa alle procedure di appalto degli enti erogatori di acqua e di energia, degli enti che forniscono servizi di trasporto nonchØ degli enti che operano nel settore delle telecomunicazioni, riguarda anche gli impianti di produzione a forma di nave, utilizzati per l(cid:146)attivit(cid:224) di prospezione petrolifera? Tenendo conto dell(cid:146)accordo OCSE rivisto sui crediti all(cid:146)esportazione per le navi, entrato in vigore nel 1996, ritiene che tali navi galleggianti siano ammissibili ai finanziamenti UE? Risposta complementare del sig. Monti per conto della Commissione (1o luglio 1999) PurchØ il valore estimativo dei contratti superi la soglia prevista (400 000 ECU), la direttiva del Consiglio 93/38/CEE del 14 giugno 1993 che coordina le procedure d(cid:146)appalto degli enti erogatori di acqua e di energia, degli enti che forniscono servizi di trasporto nonchØ degli enti che operano nel settore delle telecomunicazioni (1), che ha sostituito la direttiva del Consiglio 90/531/CEE del 17 settembre 1990 (2) a cui si riferisce l(cid:146)onorevole interrogante, si applica qualora un ente aggiudicatore ai sensi della direttiva 93/ 38/CEE acquisti, prenda in leasing, in locazione o in acquisto a riscatto, con o senza opzione d(cid:146)acquisto, impianti di produzione a forma di nave utilizzati per attivit(cid:224) di prospezione petrolifera. L(cid:146)accordo sulle costruzioni navali dell(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economico (OCSE) Ł stato firmato nel dicembre 1994 dalla Comunit(cid:224), Giappone, Corea, Norvegia e Stati Uniti. ¨ stato ratificato dalla Comunit(cid:224) nel dicembre 1995, e avrebbe dovuto entrare in vigore il 1o gennaio 1996, ma ci(cid:242) non Ł avvenuto per la mancata ratifica americana. Visto che la risoluzione (riveduta) del 1994 sui crediti alle esportazioni in materia di navi Ł allegata allo strumento citato, tale risoluzione non pu(cid:242) ancora essere applicata, mentre restano in vigore le norme della risoluzione OCSE del 1981, tuttora in corso. Ai sensi dell(cid:146)articolo 3. 4 del regolamento del Consiglio (CE) 1540/98 del 29 giugno 1998 relativo agli aiuti alla costruzione navale (3), gli aiuti sotto forma di agevolazioni di credito concessi in conformit(cid:224) alla risoluzione del 1981 del Consiglio dell(cid:146)OCSE sono considerati neutri dal punto di vista degli aiuti e non rientrano nel massimale relativo agli aiuti per la costruzione di navi. Se gli aiuti alla costruzione di impianti di produzione a forma di nave siano ammessi a godere della citata possibilit(cid:224) dipende dal fatto che si tratti o meno di navi mercantili d(cid:146)alto mare a propulsione autonoma ai sensi del regolamento di cui sopra. (1) GU L 199 del 9. 8. 1993. (2) GU L 297 del 29. 10. 1990. (3) GU L 202 del 18. 7. 1998. (2000/C 27 E/005) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0976/98 di Armelle GuinebertiŁre (UPE) alla Commissione (30 marzo 1998) Oggetto: Compatibilit(cid:224) con il diritto europeo della concorrenza del quarto riservatario attribuito alle SociØtes CoopØratives OuvriŁres de Production (SCOP) per gli appalti statali e delle collettivit(cid:224) locali francesi Il diritto positivo francese degli appalti pubblici riconosce l(cid:146)esistenza di una riserva a favore delle SociØtes CoopØratives OuvriŁres de Production (SCOP)


title: WRITTEN QUESTION No. 941/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Swingeing taxation on used lorries imported into Greece (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
Greece
commercial vehicle
import
price increase
restriction on competition
tax law
used goods
vehicle tax

formats: html print