title: WRITTEN QUESTION No. 714/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Food legislation - consumer health

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer information
consumer protection
food inspection
foodstuffs legislation
labelling
mutual recognition principle
public health

text: 11. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 386/35 (98/C 386/047) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0714/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ja kuluttajien terveys Komission vihre(cid:228) kirja Euroopan unionin elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yleisist(cid:228) periaatteista. Komission tiedonanto kuluttajien terveydest(cid:228) ja elintarvikkeiden turvallisuudesta. KOM(97) 176 lopull. ja KOM(97) 183 lopull. Katsomme tarpeelliseksi korostaa elintarvikemerkint(cid:246)j(cid:228) koskevien normien lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rkeytt(cid:228) kuluttajan tehdess(cid:228) ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228)(cid:228)n, vaikka tunnustamme my(cid:246)s merkint(cid:246)ihin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t rajoitukset ja tarpeen l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) muita tiedotuskeinoja. Euroopan komissiolta pyydet(cid:228)(cid:228)n ensinn(cid:228) ravintoarvosta kertovien merkint(cid:246)jen tehostamista ja n(cid:228)in ollen niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) pakollisiksi. Komission j(cid:228)senen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0708/98, E-0709/98, E-0710/98, E-0711/98, E-0712/98, E-0713/98 ja E-0714/98 (28. huhtikuuta 1998) Kuten mainittiin keskustelun aikana, joka koski Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmaa elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yleisi(cid:228) periaatteita koskevasta vihre(cid:228)st(cid:228) kirjasta, komissio aikoo antaa tiedonannon, jossa vastataan keskustelun johdosta esiin tulleisiin kysymyksiin. Kuten komissio huomautti vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassa, se on sitoutunut yhteis(cid:246)n elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yksinkertaistamiseen ja j(cid:228)rkeist(cid:228)miseen, mutta siten, ett(cid:228) se johtaa terveyden suojelun ja avoimuuden lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen. Komissio pyysi vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassa kommentteja ei-sitovien oikeudellisten keinojen mahdollisuuksista elintarvi- kelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n alalla. Komissio analysoi parhaillaan saamiaan kommentteja. Vapaaehtoiset sopimukset voivat olla hy(cid:246)dyllisi(cid:228) sitovien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten t(cid:228)ydent(cid:228)miseksi, esimerkkein(cid:228) mainittakoon tietyll(cid:228) toimialalla annettavat elintarvikehygieniaa koskevat ohjeet. Komission mielest(cid:228) vastavuoroisen hyv(cid:228)ksymisen periaatetta on sovellet- tava p(cid:228)(cid:228)asiassa sis(cid:228)markkinoiden toiminnan edist(cid:228)miseksi. J(cid:228)senavaltioilla saattaa olla elintarvikkeista erilaisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) aloilla, joilla ei ole annettu yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), mutta n(cid:228)it(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ei saisi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sellaisia tuotteita vastaan, joita valmistetaan tai markkinoidaan laillisesti toisessa j(cid:228)senvaltiossa, ellei kyseess(cid:228) ole laillisista eduista, ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset takaavat vastaavan suojelun tason. Teknisi(cid:228) standardeja ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelyst(cid:228) 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1983 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 83/189/ETY (1) s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn tarkoituksena on varmistaa, etteiv(cid:228)t kansalliset standardit ja asetukset luo kaupan esteit(cid:228). Komission mielest(cid:228) ei ole tarvetta muuttaa kyseist(cid:228) direktiivi(cid:228) siten kuin arvoisa parlamentin j(cid:228)sen ehdottaa, koska EY:n perustamissopimuksessa on jo s(cid:228)(cid:228)detty perusteettomien kaupan esteiden yleisest(cid:228) kielt(cid:228)misest(cid:228). S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiss(cid:228), joilla annetaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovalta komissiolle, t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n vallan olennaiset tekij(cid:228)t. Siksi on yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) komissiolle annettava valta. Komission mielest(cid:228) yleisi(cid:228) hygieniaperiaatteita on sovellettava koko elintarvikeketjuun. Hygieniaa koskevia direktiivej(cid:228) ollaan parhaillaan tarkistamassa, ja tarkoituksena on laatia yhdenmukaiset ja vakiot hygienias(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t (cid:148)maatilalta ruokap(cid:246)yt(cid:228)(cid:228)n(cid:148). N(cid:228)iss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) korostetaan HACCP-periaatteiden (vaarojen analyysi ja kriittis- ten kohtien valvonta) soveltamista. Komissio katsoo, ett(cid:228) terveysn(cid:228)k(cid:246)kohdat s(cid:228)ilyv(cid:228)t t(cid:228)rkeimp(cid:228)n(cid:228) syyn(cid:228) yhteis(cid:246)tason lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)toimille t(cid:228)ll(cid:228) alalla. Vastavuoroisen hyv(cid:228)ksymisen periaatetta sovelletaan elintarvikkeiden koostumusta koskevissa asioisssa. T(cid:228)m(cid:228) politiikka, joka on edist(cid:228)nyt innovaatiotoimintaa ja suuremman valikoiman tarjoamista kuluttajille, ei ole ristiriidassa maataloustuotteiden laatustandardien kehitt(cid:228)misen kanssa. Laatustandardit lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t n(cid:228)iden tuotteiden kilpailukyky(cid:228) ja tukevat siten yhteisen maatalouspolitiikan muita tavoitteita


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 752/98 του Joan COLOM I NAVAL προς την Επ τροπή. Κανονιστικές διατάξεις που διέπουν τις εισαγωγές αυτοκινήτων στην Ουκρανία

eurovoc_concepts:
EU Member State
South Korea
Ukraine
import
import restriction
motor car
originating product
restriction on competition
tax relief

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/67 Ta «di·ktya» poy anafe·rontai stiw ene·rgeiew gia koinotikh· plhrofo·rhsh sxetika· me tiw spa· niew asue·neiew shmai·noyn dome·w dhmioyrgi·aw me·sa kai metajy· tvn kato·xvn dedome·nvn, env· oi «oma· dew synergasi·aw kai epikoinvni·aw me·sv dikty·oy» poy anafe·rontai stiw epo·menew ene·rgeiew toy dey·teroy sto·xoy aforoy·n env· seiw ato·mvn poy ekprosvpoy·n oma·dew yposth·rijhw toy tvn asuenv· n kai tvn oikogeneiv· n toyw. Sxetika· me ton dey·tero sto·xo h Epitroph· symfvnei· o·ti to Internet (me ta (cid:146)newsgroups(cid:146) kai (cid:146)chatgroups(cid:146)) mporei· epi·shw na diadramati·sei shmantiko· ro·lo sth diath·rhsh thw epikoinvni·aw metajy· asuenv· n kai epaggelmativ· n ston xv· ro thw ygei·aw, kauv· w stiw perisso·terew periptv· seiw oi a·nurvpoi poy ypofe·royn apo· spa·niew asue·neiew zoyn makria· o e·naw apo· ton a·llo. Sxetika· me ton tri·to sto·xo h Epitroph· epiuymei· na shmeiv· sei o·ti h empeiri·a antimetv· pishw syrrov· n diaforetikh·w fy·shw kai mege·uoyw kai poy ende·xetai na prokaloy·ntai apo· diaforetikoy·w para·gontew ei·nai monadikh· kai ejairetika· poly·timh kai si·goyra ua odhgh·sei sthn kata·rtish kateyuynth·rivn grammv· n o·pvw ekei·nvn poy ekdi·dontai apo· ta ke·ntra ele·gxoy asueneiv· n stiw Hnvme·new Politei·ew. H Epitroph· dystyxv· w den ei·nai ako·mh se ue·sh na ypodei·jei to xrhmatooikonomiko· plai·sio thw pro·tashw pe·ran toy prv· toy e·toyw dra·shw thw (1999), epeidh· toy·to ua ejarthuei· ejoloklh·roy apo· thn kauie·rvsh tvn mellontikv· n xrhmatodotikv· n prooptikv· n. Epiple·on h Epitroph· ua ejakoloyuh·sei na epanejeta·zei thn ana·gkh gia synexizo·menh dra·sh ston tome·a ayto·n. (1) EE C 203, 3. 7. 1997 (98/C 323/89) GRAPTH ERVTHSH E-0752/98 ypobolh· : Joan Colom i Naval (PSE) prow thn Epitroph· (18 Marti·oy 1998) Ue·ma: Kanonistike·w diata·jeiw poy die·poyn tiw eisagvge·w aytokinh·tvn sthn Oykrani·a Ton Septe·mbrio toy 1997 h Oykrani·a tropopoi·hse tiw kanonistike·w thw diata·jeiw se o·,ti afora· tiw eisagvge·w kainoy·rgivn kai metaxeirisme·nvn aytokinh·tvn proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, symperilambanome·nhw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. Uevrei· h Epitroph· o·ti to ne·o kanonistiko· plai·sio ei·nai symbato· me tiw isxy·oysew symfvni·ew metajy· thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw kai thw Oykrani·aw; Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (8 Aprili·oy 1998) Sto plai·sio miaw shmantikh·w epe·ndyshw thw koreatikh·w etairei·aw aytokinh·tvn Daewoo sthn oykranikh· aytokinhtobiomhxani·a Avtozaz, ton Septe·mbrio 1997, h kybe·rnhsh thw Oykrani·aw ch·fise no·mo ba·sei toy opoi·oy paraxvroy·se forologika· prono·mia ston korea·th ependyth· poy eisa·goyn diakri·seiw eiw ba·row a·llvn ependytv· n. H Epitroph· uevrei· o·ti o no·mow ayto·w chfi·sthke kata· para·bash thw metaxei·rishw toy ma·llon eynooyme·noy kra·toyw thw Pagko·smiaw Orga·nvshw Empori·oy (POE), poy perilamba·netai sto a·ruro 10 thw symfvni·aw etairikh·w sxe·shw kai synergasi·aw me thn Oykrani·a, h opoi·a a·rxise na isxy·ei apo· 1hw Marti·oy 1998, kata· para·bash epi·shw thw rh·traw mh diakritikh·w metaxei·rishw thw en lo·gv symfvni·aw (a·ruro 15), kauv· w kai kata· para·bash tvn kano·nvn gia tiw kratike·w enisxy·seiw (a·ruro 49). Ejaiti·aw toy no·moy aytoy·, ua katastei· oysiastika· ady·nath h pv· lhsh aytokinh·tvn apo· opoiondh·pote a·llon sthn Oykrani·a. Para·llhla, proste·uhke ton Ma·rtio 1998 kai e·naw kanonismo·w me ton opoi·o apagorey·etai h eisagvgh· metaxeirisme·nvn aytokinh·tvn a·nv tvn pe·nte etv· n env· epiba·lletai gia o·la ta metaxeirisme·na aytoki·nhta ela·xisth telvneiakh· aji·a y·coyw 5. 000 dolari·vn HPA, pra·gma to opoi·o shmai·nei oysiastika· to te·low tvn eisagvgv· n metaxeirisme·nvn aytokinh·tvn sthn Oykrani·a. H Epitroph· uevrei· o·ti ayto·w o posotiko·w periorismo·w anti·keitai sto a·ruro 14 thw symfvni·aw etairikh·w sxe·shw kai synergasi·aw. H Epitroph· eje·frase tiw anhsyxi·ew thw sthn kybe·rnhsh thw Oykrani·aw h·dh apo· ton Ioy·lio 1997. En synexei·a, stiw 21 Oktvbri·oy 1997, diabiba·sthke sthn Oykrani·a rhmatikh· diakoi·nvsh. Dedome·noy o·ti h Oykrani·a den apa·nthse ako·ma epi· thw oysi·aw, h Epitroph· a·rxise epi·shmew diaboyley·seiw me tiw oykranike·w arxe·w stiw 9 Marti·oy 1998, me skopo· thn efarmogh· thw diadikasi·aw dieyue·thshw tvn diaforv· n poy proble·petai sto a·ruro 96 thw symfvni·aw etairikh·w sxe·shw kai synergasi·aw me thn Oykrani·a


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 712/98 degli onn. Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA alla Commissione. Legislazione in materia alimentare - Salute del consumatore

text: C 386/34 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 11. 12. 98 (98/C 386/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0710/98 di Amedeo Amadeo (NI) e Salvatore Tatarella (NI) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Legislazione in materia alimentare › Salute del consumatore La Commissione ha presentato il Libro Verde «Princ(cid:236)pi generali della legislazione in materia alimentare nell(cid:146)Unione europea» e la comunicazione «Salute del consumatore e sicurezza dei generi alimentari» (COM(97) 176 def. e COM(97) 183 def. ). Si chiede alla Commissione europea di garantire che sia compito degli Stati membri, a rettifica della direttiva 83/ 89/CE, l(cid:146)onere di specificare che le norme nazionali non costituiscono barriere al mercato interno. (98/C 386/044) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0711/98 di Amedeo Amadeo (NI) e Salvatore Tatarella (NI) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Legislazione in materia alimentare › Salute del consumatore La Commissione ha presentato il Libro Verde «Princ(cid:236)pi generali della legislazione in materia alimentare nell(cid:146)Unione europea» e la comunicazione «Salute del consumatore e sicurezza dei generi alimentari» (COM(97) 176 def. e COM(97) 183 def. ). Si chiede alla Commissione europea che solo le questioni puramente tecniche siano gestite tramite procedure di comitato, mentre le questioni fondamentali devono continuare ad essere oggetto di una decisione politica. (98/C 386/045) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0712/98 di Amedeo Amadeo (NI) e Salvatore Tatarella (NI) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Legislazione in materia alimentare › Salute del consumatore La Commissione ha presentato il Libro Verde «Princ(cid:236)pi generali della legislazione in materia alimentare nell(cid:146)Unione europea» e la comunicazione «Salute del consumatore e sicurezza dei generi alimentari» (COM(97) 176 def. e COM(97) 183 def. ). Si chiede alla Commissione europea se non ritiene che i princ(cid:236)pi HACCP dovrebbero valere per l(cid:146)intera catena alimentare (dal produttore al consumatore), a prescindere dal tipo e dalle dimensioni dell(cid:146)azienda interessata. (98/C 386/046) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0713/98 di Amedeo Amadeo (NI) e Salvatore Tatarella (NI) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Legislazione in materia alimentare › Salute del consumatore La Commissione ha presentato il Libro Verde «Princ(cid:236)pi generali della legislazione in materia alimentare nell(cid:146)Unione europea» e la comunicazione «Salute del consumatore e sicurezza dei generi alimentari» (COM(97) 176 def. e COM(97) 183 def. ). Si chiede alla Commissione europea l(cid:146)armonizzazione delle norme in materia di qualit(cid:224) solo per ci(cid:242) che riguarda le questioni sanitarie, mentre si ritiene che le barriere al commercio create dai requisiti di qualit(cid:224) nazionali debbano essere affrontate applicando coerentemente il principio del riconoscimento reciproco


title: Förslag till rådets förordning (EG) om ett instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Central and Eastern European Countries
EU policy
accession to the European Union
cooperation policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION ft^ft ft ft ft ft ft ft ft ft ft Bryssel den 18. 03. 1998 KOM(1998) 138 slutlig 98/0091 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ett instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (framlagt av kommissionen) MOTIVERING INLEDNING Den förstärkta strategin inför anslutningen I Agenda 2000 har kommissionen lagt fram en rad förslag till förstärkning av strategin inför anslutningen för alla central- och östeuropeiska kandidatländer (CEÖ). Strategins allmänna mål är att erbjuda ett sammanhängande program för att förbereda dessa länder för anslutning till EU och i) ii) att sammanföra de olika former av stöd som erbjuds av unionen inom ett enda regelverk, partnerskapen för anslutning1, att bekanta kandidaterna med unionens politik och förfaranden genom att göra det möjligt för dem att delta i gemenskapens program. Stöd inför anslutningen för kandidatländerna på cirka Tillsammans med Phare och stöd för jordbruksutveckling föreslog man i Agenda 2000 ett strukturstöd euro per är under perioden 2000-2006. Detta stöd skulle huvudsakligen vara avsett till att anpassa kandidatländerna till gemenskapens infrastrukturstandard, särskilt - och i analogi med Sammanhållningsfonden - vad beträffar transport och miljö. Vid Europeiska rådets möte i Luxemburg i december 1997 godkändes principen om att skapa ett sådant strukturinstrument. 1 miljard Som en fortsättning på Europeiska rådets slutsatser föreslår kommissionen nu en förordning om ett instrument för strukturpolitik inför anslutningen (ISPA), som bygger på artikel 235 i fördraget. Med tanke på de snarlika målen ansåg man det lämpligt att omarbetade sett ISPA Sammanhållningsfonden. tillvägagångssättet skulle följa stort den i i Partnerskapen för anslutning kommer att innebära: preciserade åtaganden fur kandidatlandet med särskilt avseende pä demokrati, makroekonomisk stabilisering och kärnsäkerhet, samt ett nationellt program for anlagande av gemenskapens regelverk enligt en exakt tidsplan, i vilket man betonar de prioriterade områden som anges i varje yttrande, en mobilisering av alla resurser som gemenskapen disponerar över kandidatländerna för anslutningen. förbereda för utt De godkända länderna I enlighet med riktlinjerna i Agenda 20002 och med slutsatserna från Europeiska rådets i Luxemburg3 kommer ekonomiskt stöd att beviljas till de central- och möte inför östeuropeiska kandidatländerna genom struktur- och jordbruksinstrumenten anslutningen. Detta återspeglas i artikel 1 i den här förordningen, i vilken de tio berörda länderna uppräknas. I enlighet med Luxemburg-slutsatserna (punkt 22) omfattas Cypern av en särskild strategi inför anslutningen, som är förenlig med dess nuvarande ekonomiska situation. Med hänsyn till den framtida utvecklingen av arbetet med att finna en politisk lösning på Cypern-problemet som för närvarande bedrivs under Förenta Nationernas överinseende och med beaktande av del ekonomiska läge som kommer att råda vid den tidpunkten på ön kan det, under det att anslutningsförhandlingar pågår på grundval av slutsatserna frän Europeiska rådets möte i Luxemburg, vara lämpligt att föra in Cypern i förteckningen över mottagarländer. Se del 2 (Utvidgningen - lin utmaning for unionen), avsnitt III (En strategi för utvidgningen). 2 •* Se punkterna 17-22. A. PRIORITERINGAR DELI: MÅL Mot bakgrund av bestämmelserna i Agenda 2000 och den föreslagna finansicringsramen finns det ett behov av att vara mycket selektiv vad beträffar de sektorer som skall omfattas av det nya instrumentet. Med tanke på erfarenheterna från infrastrukturkraven i de nya i detta avseende och kommissionens yttranden om kandidatländerna (se även nedan) föreslår den att finansiering genom det nya instrumentet bör begränsas till miljö- och transportprojekt, inbegripet sådana åtgärder för en effektiv drift av projekten som utbildning och underhäll. tyska delstaterna Miljön - närmare regelverket for miljön Som framgår av Agenda 2000 står kandidatländerna i allmänhet inför mer akuta miljöproblem än de befintliga medlemsstaterna i EU, särskilt när det gäller vatten- och luftföroreningar och avfallshantering. Det är svårt att uppskatta storleken på den ansträngning som behövs, i synnerhet på grund av behovet att göra vissa antaganden om exempelvis ekonomisk tillväxt, konsumtionsmönster och framtida beteende. Enligt de bästa tillgängliga uppskattningarna torde de totala investeringsbehoven i de tio kandidatländerna för anpassning till miljöregelverket (eller 1 000 euro per capita). 100 000 miljoner storleksordningen euro vara i Som tidigare nämnts avser denna siffra endast investeringar för att uppfylla regelverkets för dricksvatten försörjning, av loppsrening, krav med avseende pä direktiven luftföroreningar inte fast av miljöförbättringar som, trots att de kan vara en förutsättning för ekonomisk utveckling (såsom rening av förorenad mark), inte omfattas av gemenskapens lagstiftning och för vilka det inte krävs några investeringar för att regelverket skall kunna iakttas. avfall. Uppskattningen och hantering täcker En stor ansträngning, inbegripet avsevärt tekniskt och ekonomiskt bistånd från EU, kommer således att vara absolut nödvändig för att göra det möjligt för anslutande länder att snabbt anpassa sig till EU:s regelverk för miljön. Stöd genom ISPA kommer att inriktas på vatten, luftkvalitet och avfallshantering. Vad beträffar miljön kommer ISPA-stödet sålunda att gälla miljöprojekt som gör det möjligt för mottagarländerna att uppfylla kraven i miljölagstiftningen och att iaktta målen för partnerskapen för anslutning. Transport - utvidgning av det transeuropeiska nätet och uppnående av målen jör partnerskapen för anslutning I Agenda 2000 betonas det pressande behovet av att utveckla och rusta upp transportin fräst mkt uren i kandidatländerna och att till fullo koppla samman denna med sannolikt allvarliga problem med EU. Utan investeringar kommer sådana trafikstockningar att uppslå, som kommer all påverka unionens allmänna trafik och politik. För de berörda länderna är förbättringar av transportinfrastrukturen en viktig del av deras ekonomiska utvecklingsstrategier, och sålunda av deras kapacitet att hantera konkurrenstryck och marknadskrafter i EU. Utveckling av effektiva transportsystem är därför en oumbärlig del av strategin inför anslutningen. Som tidigare nämnts i kommissionens meddelande4 i detta ärende måste det framtida transeuropeiska transportnätet i en utvidgad union gynna medborgare i alla de nuvarande och nya medlemsstaterna. Det kommer så småningom att fylla transportbehovet i unionens regioner och säkerställa fri rörlighet för människor, varor och tjänster och därmed ge länder och regioner tillträde till europeiska centra samtidigt som miljöbehoven beaktas. En sådan strategi bör vara inriktad på att utveckla en balanserad mångsidig transportinfrastruktur. Detta framtida nät kommer att bestå av den nuvarande unionens transeuropeiska i kandidatländerna och nödvändiga länkar mellan dessa. Det skulle omfatta tillträde till del senare; där så är lämpligt även av offentliga transportmedel. lämpliga delar av de nationella transportnäten transportnät, Enligt uppgifter i kommissionens meddelande uppskattas investeringskostnaden för att upprätta unionens transeuropeiska transportnät till mellan 50 och 90 miljarder ecu under 15 år, och detta endast för att rusta upp vägar och järnvägar till västeuropeisk standard för att möta den förväntade trafikökningen, utan planer på nya länkar. Bidraget genom ISPA för framtida transportnät kommer sålunda att innebära stöd för transportinfrastrukturprojekt för en långsiktigt hållbar rörlighet, i synnerhet projekt av allmänt intresse vilka bygger på kriterierna i rådets beslut 1692/96 i och vilka gör det möjligt för mottagarländerna att uppnå kraven partnerskapen för anslutning. Detta kommer att innefatta sammankoppling av och driftskompatibilitet mellan de nationella näten och med de transeuropeiska näten samt förbindelser med dessa nät. Resultaten frän bedömningen av behoven av infrastruktur Ibr transport (TINA) kommer också att beaktas vid urvalet av lämpliga projekt. Tekniskt bistånd - direkt kopplat till de berörda projekten En liten del av ISPA. s budget kommer också att användas för att finansiera projekteringar och utgifter för tekniskt bistånd. En tydlig koppling bör upprättas mellan de åtgärder som stöds och de projekt som kommer att finansieras genom ISPA. En nyckelroll för tekniskt bistånd i detta avseende kommer att bli att se till att projekten har hög kvalitet, också med avseende på effektiv förvaltning och effektivt genomförande av dem. Detta innefattar att åtgärder utarbetas med hjälp av gcnomförbarhclsstudicr och program för bedömning, övervakning, kontroll och utvärdering av åtgärder samt att man pä bästa sätt utnyttjar befintliga rön pä berörda områden. De totala utgifterna i detta avseende som används pä kommissionens initiativ kommer att utgöra högst 2 % av den totala finansieringen genom ISPA. "Utvidgningen av unionens transportnät till grannländerna - Mot ett samarbete för en Europatäckande transportstrategi" KOM(97) 172 slutlig av den 23. 4. 1997. 5 Pharc's program för storskalig infrastruktur, som huvudsakligen kommer att fokusera pä utvidgning av de transcuropciska näten bortom EU:s gränser och på miljöproblem till följd av trafiken över gränserna i samband med anslutningen, kommer också att användas vid utarbetandet av projekt som sedan kommer att finansieras genom ISPA. B. SAMORDNING MED PHARE OCH ANSLUTNINGEN JORDBRUKSSTÖDET INFÖR Ett nära samarbete kommer att krävas mellan ISPA, Phare och jordbruksstödet inför anslutningen, i synnerhet för att undvika överlappning beträffande den typ av åtgärd som skall finansieras. Den kommitté som planeras i det förslag till förordning om samordning av stöd till kandidatländerna inom ramen för strategin inför anslutningen (COM(98)) kommer att ha en nyckelroll i detta avseende. Liksom är fallet med allt stöd inför anslutningen kommer ISPA alt omfattas av de villkor som föreskrivs i förordningen om partncrskap för anslutning. DEL TVÅ: FÖRORDNINGEN En projektmetod - pä grundval av nationella anslutningsprogram for miljö och transport I likhet med Sammanhållningsfonden kommer 1SPA att fungera per projekt eller projektgrupp (åtgärder), vilket också torde vara av tillräcklig omfattning för att ha en avgörande inverkan pä miljövård eller förbättring av transportnät. Erfarenheterna från Sammanhållningsfondcn visar att projekten bör ha en minimistorlek på 5 miljoner euro, särskilt för att undvika oproportionerliga administrativa belastningar och med hänsyn till det belopp som godtagils i de nya riktlinjerna för Phare (2-3 miljoner euro). Minimistorleken bör också anpassas till vissa kandidatländers blygsamma storlek. Urval och godkännande av projekten kommer att bygga på nationella transport- och miljöprogram som ingår i det nationella programmet för antagandet av gemenskapens regelverk, som är en av huvuddelarna av partnerskapet för anslutning. Dessa program innehålla särskilda miljö- och transportstrategier och vara inriktade på det skall transnationella synsätt som krävs för att framtida transeuropeiska nät skall kunna utvecklas. I förordningen anges dessutom vissa kriterier i syfte att garantera en hög kvalitet hos projekten även med tanke på deras potentiella hävstångseffekt och grad av beredskap. 1'inansiering Vägledande fördelning per land - tre nyckelkriterier Den vägledande fördelningen av resurser genom ISPA till mottagarländerna kommer att göras av kommissionen på grundval av kriterierna befolkning, BNP per capita i köpkraft (vilket mest realistiskt återspeglar de berörda ländernas välstånd) och yta. Fördelningar kommer att göras på grundval av en övre och en lägre skala i syfte att ge viss finansiell flexibilitet - de kommer också att behöva ses över allteftersom länder ansluter sig till unionen och lämnar återstoden av sin tilldelning till de återstående mottagarländerna. Hänsyn kommer dessutom att tas till ländernas brister med avseende på miljö och transportinfrastruktur. Slödnivä - för att uppmuntra hävslangseffeki Som tidigare angivits är kandidatländernas behov av miljö- och transportinfrastruktur avsevärda, särskilt jämfört med de offentliga resurser, inbegripet ISPA, som kommer att finnas tillgängliga för delfinansiering. Å andra sidan är del viktigt att ISPA, där sä är möjligt, har en strategisk och katalytisk inverkan med avseende på de övergripande investeringsbehoven snarare än att subventionera ad-hoc investeringar. I Agenda 2000 uppmanas också till en ökad multiplikatoreffekt genom strukturresurserna genom en större användning av olika former av stöd än av direkta bidrag. I synnerhet följande: Knappa offentliga medel bör ha en hävstångseffekt, särskilt genom att skapa mer delfinansiering från den privata sektorn; Stöd frän ISPA bör inte "tränga ut" annan möjlig finansiering, inklusive från lokala källor och projcktgcnercradc intäkter. Kommissionen kommer att försöka maximera ISPA:s multiplikatoreffekt genom att främja en ökad finansiering genom län och eget kapital, i synnerhet från privata källor. I detta avseende bör projektansökningar i finansplanen innehålla information om den finansiering som förmånstagaren söker från andra källor, exempelvis från Europeiska investeringsbanken (EIB), inför anslutningen, Europeiska investeringsfonden, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Världsbanken. Individuella projekt kommer att undersökas tillsammans med EIB innan kommissionen godkänner finansicringspakclct. inklusive dess resurser En betoning på alternativa finansieringskällor kommer också att bidra till att stoppa tendensen att alltid vänta sig en hög subventionsnivå och kan också anses viktig när det gäller att stödja kandidatländernas strävan mot marknadsekonomi. Syftet är därför att anpassa nivån på gemenskapens bistånd inom ISPA till typen av projekt och finansieringspaket ifråga. Denna kommer att uppgå till högst 8 5% av offentliga eller liknande utgifter, varvid den exakta stödnivån också grundar sig på följande: Gemenskapens övergripande intresse av att ett visst projekt genomförs; Projektets kapacitet att generera intäkter; Tillämpning av principen om att förorenaren betalar. Ett sådant förhållningssätt möjliggör således en lägre stödnivå för de projekt som kan finansieras genom lån, med en övre gräns som gör del möjligt för kommissionen att anpassa nivån från fall till fall. Ekonomisk förvaltning -förenkling med stränga villkor om ekonomisk förvaltning återspeglar bestämmelserna ISPA-föreskriftcrna i Avdelning IX i budgetförordningen som gäller Europeiska gemenskapernas allmänna budget, som innehåller ekonomiska föreskrifter för externt stöd. Delta betyder i princip att projekt som antagits av kommissionen kommer att omfattas av ett finansieringsavtal som skall upprättas mellan kommissionen och mottagarlandet. Närmare uppgifter om betalningsmekanismer för projekt och om förvaltnings-, utvärderings- och kontrollsystem kommer också att ingå i finansieringsavtalet. Där budget förord ningen så tillåter kommer dessa mekanismer och system att likna dem i Sammanhällningsfondcn. Ett enklare och effektivare system kommer emellertid att tillämpas inom ISPA med avseende på budgetåtaganden. Detta kommer att bygga på fleråriga projekt. På grundval av erfarenheter från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden kommer det första åtagandet att göras när beslutet att bevilja stöd från gemenskapen antas av kommissionen. Åtaganden gällande följande årliga delbetalningar kommer att göras i början av varje budgetår eller senast den 1 april under året ifråga. Samtidigt som man förbättrar förvaltningen av fleråriga åtgärder, måste detta undantag från budgetförordningen, varigenom budgetanslag godkänns för en period av ett budgetår, ingå i det interinstitutionella avtalet. 8 För att undvika en alltför stor skillnad mellan nivån på åtaganden och betalningar och för att uppmuntra till ett effektivt användande av resurser kommer stöd som givits för ett projekt som inte har påbörjats inom den avtalade tiden i finansieringsavtalet automatiskt att upphävas. Ett sådant tillvägagångssätt kommer att göra det möjligt att inta en konsekvent hållning gentemot de åtgärder som genomförs för varje projekt samt att underlätta viss decentralisering för att säkerställa effektiv förvaltning, kontroll och utvärdering. Liksom är fallet med Phare-programmet innebär detta att genomförandet av projekten, i den utsträckning som man tillåter i budgetförordningen och har kommit överens om i respektive finansicringsavtal, kommer att ske pä kandidatländernas ansvar under kommissionens övervakning. Den 1 januari år 2000, och i alla händelser inte senare än 1 januari år 2002, bör kandidatländerna ha upprättat de förvaltnings- och kontrollsystem som krävs. Behovsprövad tillgång till yttre stöd torde vara möjlig till och med 1 januari år 2002. Övervakning och utvärdering - i enlighet med kvantiflerade indikatorer Utvärdering och övervakning vad gäller ISPA kommer att utföras tillsammans med kandidatlandet ifråga och kommissionen med hjälp av förfaranden som upprättas i de finansieringsavtalen. Övervakningen kommer att utföras med hjälp av enskilda kvantiflerade fysiska och ekonomiska indikatorer för det berörda projektets specifika egenskaper och dess mål. När projekten genomförs och efter det att de har avslutats kommer utvärderingen på liknande sätt att innehålla uppgifter om huruvida de ursprungliga målen kan uppnås eller har uppnåtts. De genomförande och övervakande organens kapacitet att utvärdera kommer också att förbättras på lämpligt sätt i dessa länder med hjälp av tekniskt bistånd. Kommitté - hjälper till med genomförandet När kommissionen genomför ISPA-förordningen kommer den att bistås av en rådgivande kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare från kommissionen som ordförande. Kommittén kommer att avge yttranden om ärenden som hänskjutits till den av kommissionen, eventuellt genom omröstning. Europeiska investeringsbanken kommer också att delta men har ingen rösträtt. Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om upprättande av ett instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag5, med beaktande av Europaparlamentets yttrande6, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande7, med beaktande av Regionkommitténs yttrande*, och med beaktande av följande: Vid Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 tillkännagavs en förstärkt strategi inför anslutningen för kandidatländerna i Central- och Östeuropa och en särskild strategi inför anslutningen för Cypern. Med hänsyn till den framtida utvecklingen av arbetet med att finna en politisk lösning på Cypern-problemet som för närvarande bedrivs under Förenta Nationernas överinseende och med beaktande av det ekonomiska läge som kommer att råda vid den tidpunkten på ön kan det, under det att anslutningsförhandlingar pågår på grundval av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg vara lämpligt att föra in Cypern i förteckningen över mottagarländer och att i detta avseende föreskriva ett särskilt ansökningsvillkor i denna förordning. Enligt Europeiska rådets slutsatser skall det stöd som föreskrivs i denna förordning tills vidare beviljas de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa. ramen I rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna av inom anslutningspartnerskap9 föreskrivs att dessa partnerskap skall bestå av ett enda ramverk för prioriterade områden och alla tillgängliga resurser för stöd inför anslutningen. föranslutningsstrategin och särskilt om upprättande för inför anslutningen för Strategin strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen, nedan kallat ISPA, som kommer att riktas mot att anpassa kandidatländerna till gemenskapens normer för infrastruktur och erbjuda ett ekonomiskt bidrag för åtgärder för miljö och transportinfrastruktur. innehåller bestämmelser om ett instrument liCiT c s 6 Yttrande avgivet den 7 K Yttrande avgivet den 0 EGTL85, 20. 3. 1908 s. I. IXiTC: 10 Stöd från gemenskapen genom ISPA, tillsammans med stöd från gemenskapen enligt rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 om ekonomiskt stöd till Ungern och Polen10, senast ändrad genom förordning (EG) nr 753/9611, och stöd från gemenskapen enligt förordning [. /. om gemenskapens stöd för åtgärder inför anslutningen för jordbruks- och landsbygdsutveckling i kandidatländerna i Central- och Östeuropa under tiden före anslutningen]12 skall samordnas inom ramen för förordning [. /. om samordning av stöd till kandidatländerna inom ramen för strategin inför anslutningen]13 och omfattas av villkoren i förordning (EG) nr 622/98 och i de enskilda besluten om partnerskap. En lämplig balans måste uppnås mellan finansiering av åtgärder för transportinfrastruktur och finansiering av miljöåtgärder. Gemenskapens stöd genom ISPA bör göra det lättare för kandidatländerna att genomföra gemenskapens miljöregler och bidra till en hållbar utveckling i dessa länder. I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet14 beskrivs principerna för utvecklingen av ett transeuropeiskt transportnät, som efter anslutningen också bör täcka de nya medlemmarnas behov. Den pågående bedömningen av behoven av infrastruktur för transport (TINA), som startats av rådet och som följer dessa principer, bör göra det lättare att välja ut åtgärder som berättigar till stöd under perioden inför anslutningen. I syfte att underlätta utarbetandet av åtgärder bör kommissionen få möjlighet att göra en vägledande fördelning mellan kandidatländerna av de totala resurser från gemenskapen genom ISPA som finns tillgängliga för åtaganden. Nivån på det stöd som gemenskapen lämnar genom ISPA bör vara sådan att resursernas hävstångseffekt stärks, användningen av privata finansieringskällor främjas och åtgärdernas förmåga att generera väsentliga nettoinkomster beaktas. lämnas av Bästa möjliga Europeiska gemenskapen och det bör tillämpas stränga kontroller av hur anslagen används. insyn bör säkerställas när ekonomiskt stöd För att det stöd som lämnas av gemenskapen genom ISPA skall förvaltas på ett korrekt sätt bör det införas bestämmelser om effektiva metoder för bedömning, övervakning, utvärdering, och kontroll av åtgärderna. Principen för utvärdering bör preciseras och typen av övervakning och reglerna för den fastställas. Vidare bör det anges vilka åtgärder som bör vidtas med avseende på oegentligheter eller brott mot något av de villkor som fastställdes när stödet från ISPA beviljades. 10 EGT L 375, 23. 12. 1989, s. 11. 11 EGT L 103, 26. 4. 1996, s. 5. 12 EGTL 13 EGTL 14 EGT L 228, 9. 9. 1996, s. l. 11 Under övergångsperioden (från den 1 januari 1999 till den 31 december 2001) bör varje hänvisning till euron i allmänhet också uppfattas som en hänvisning till euron som en monetär enhet i enlighet med artikel 2 andra meningen i rådets förordning (EG) nr. /98 av den. 98 [om införandet av euron15]. För att genomföra denna förordning skall kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté. Genomförandet av dessa åtgärder kommer att bidra till att uppnå gemenskapens mål, och i fördraget föreskrivs inte några andra befogenheter för antagandet av denna förordning än de i artikel 235. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. DEFINITIONER OCH MÅL Artikel 1 1. Ett instrument för struklurpolitiska åtgärder inför anslutningen, nedan kallat ISPA, upprättas härmed. Genom ISPA skall stöd ges för att bidra till anslutningen till Europeiska unionen av kandidatländerna Bulgarien, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien och Slovenien, nedan kallade "mottagarländer", på området ekonomisk och social sammanhållning, särskilt med avseende på miljö- och transportpolitik i enlighet med föreskrifterna i denna förordning. 2. Gemenskapens stöd som beviljas genom ISPA skall bidra till de mål som anges i partnerskapet för anslutning för varje mottagarland och till motsvarande nationella program för förbättring av miljön och transportinfrastrukturnätet. STÖDBERÄTTIGANDE ÅTGÄRDER Artikel 2 1. Gemenskapsstödet som finansieras genom ISPA skall omfatta projekt, tekniskt och finansiellt fristående projektdclar, samt grupper av projekt eller projektprogram på miljö eller transportområdet, nedan sammantaget kallade åtgärder. En projektdel får också omfatta preliminära och tekniska studier samt genomförbarhetsstudier som behövs för att genomföra ett projekt. 2. Gemenskapen skall erbjuda stöd genom ISPA mot bakgrund av de mäl som anges i artikel 1 för följande: 15 EGTL 12 a) b) Miljöåtgärder som gör det möjligt för mottagarländerna att uppfylla kraven i i partnerskapen för gemenskapens miljölagstiftning och uppnå målen anslutning. Åtgärder för transportinfrastruktur för att främja hållbar rörlighet, särskilt sådana som utgör projekt av gemensamt intresse på grundval av kriterierna i beslut nr 1692/96/EG och sådana som gör det möjligt för mottagarländerna att uppnå målen för anslutning. Detta omfattar sammankoppling av och driftskompatibilitet mellan de nationella näten och de transcuropciska näten samt tillträde till dessa nät. i partnerskapen Åtgärderna skall vara tillräckligt omfattande för att ha en väsentlig effekt med avseende på miljöskydd eller förbättring av transportinfraslruklurnätcn. Den totala kostnaden för varje åtgärd skall i princip inte understiga fem miljoner euro. En lämplig balans skall uppnås mellan miljöåtgärder och åtgärder med avseende pä transportnätet. Stöd kan dessutom beviljas för följande: a) Förstudier i fråga om stödberättigande åtgärder, inbegripet de som krävs för att genomföra åtgärderna. b) Tekniska stödåtgärder, inbegripet förinformation och publicitet, särskilt i) ii) övergripande åtgärder, exempelvis jämförande studier för att bedöma effekten av gemenskapsstöd, åtgärder och studier som bidrar till att bedöma, övervaka, utvärdera eller kontrollera projekt och för att stärka och säkerställa projektens för samordning och anslutning, och överensstämmelse med partnerskapen i i i) åtgärder och studier för att säkerställa att projekten förvaltas och genomförs på ett effektivt sätt och för att nödvändiga justeringar görs. EKONOMISKA RESURSER Artikel 3 Stöd från gemenskapen skall beviljas genom ISPA under perioden frän år 2000 till år 2006. De årliga anslagen skall godkännas av den budgetansvariga myndigheten budgetplanernas gränser. inom 13 VÄGLEDANDE FÖRDELNING Artikel 4 En vägledande fördelning mellan mottagarländerna av det totala stödet från gemenskapen genom ISPA skall göras av kommissionen pä grundval av kriterierna befolkning, BNP per capita i köpkraftsparitet och yta. Denna fördelning kan justeras med hänsyn till varje mottagarlands förmåga under tidigare år att genomföra ISPA-åtgärder. Hänsyn skall ländernas brister med avseende på miljö och dessutom transportinfrastruktur. till de enskilda tas FÖRENLIGHET MED GEMENSKAPENS POLITIK Artikel 5 1. Åtgärder som finansieras av gemenskapen genom ISPA skall vara förenliga med bestämmelserna i Europa-avtalen, inbegripet genomförandcrcglerna för tillämpning av statsstödsbcstämmelserna, och skall bidra till att verkställa gemenskapens politik, särskilt transport och transeuropeiska nät. i fråga om skydd och förbättring av miljön samt 2. Kommissionen skall säkerställa samordning och följdriktighet mellan åtgärder som företas enligt denna förordning och åtgärder som företas med bidrag från gemenskapens Europeiska investeringsbanken (ElB), inklusive genom dess resurser inför anslutningen samt av gemenskapens andra finansiella instrument. verksamhet budget, utförs som av 3. Kommissionen skall eftersträva samordning och följdriktighet mellan de åtgärder som företas i mottagarländerna enligt denna förordning och verksamhet som utförs av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Världsbanken och liknande finansiella institut. STÖDFORMER OCH STÖDNIVÅ Artikel 6 1. Gemenskapens stöd genom ISPA för ha en av följande former: direkt stöd som inte skall betalas tillbaka, stöd som skall betalas tillbaka, räntesubventioner, subvention av garantiavgift, riskkapital eller någon annan form av finansiering. Stöd som betalas tillbaka till den förvaltande myndigheten eller till någon annan offentlig myndighet skall återanvändas för samma ändamål. 2. Nivån på gemenskapsstöd som beviljas genom ISPA får uppgå till 85 % av offentliga eller liknande utgifter, inbegripet utgifter av organ vars verksamhet bedrivs inom administrativa eller legala ramar varigenom de anses som likställda med offentliga organ. 14 Utom när det gäller stöd som skall betalas tillbaka eller när det finns ett väsentligt gemenskapsintresse, skall stödnivån sättas ned med hänsyn till: a) tillgången till med finansiering, b) åtgärdens förmåga att generera intäkter, och c) en lämplig tillämpning av principen om att förorenaren betalar. 3. Med åtgärder som genererar intäkter enligt punkt 2b ovan skall vara a) infrastruktur som användarna betalar en avgift för, b) produktiva investeringar i miljösektorn. 4. Förstudier och tekniska stödåtgärder får i undantagsfall finansieras med 100% av den totala kostnaden. De totala utgifter som uppstår på kommissionens initiativ eller på kommissionens vägnar enligt denna punkt får inte överstiga 2 % av den totala tilldelningen till ISPA. Artikel 7 BEDÖMNING OCH GODKÄNNANDE AV ÅTGÄRDER 1. Kommissionen skall besluta om åtgärder som finansieras genom ISPA. 2. Mottagarländerna skall lämna in ansökningar om stöd till kommissionen. Kommissionen för dock på eget initiativ bevilja stöd enligt artikel 2. 4. 3. Ansökningarna skall innehålla a) b) de uppgifter som anges i bilaga I. alla uppgifter som visar att åtgärderna är förenliga med denna förordning och med de kriterier som anges i bilaga II och särskilt att de använda resurserna motsvaras av ekonomiska och sociala fördelar på medellång sikt. 4. När kommissionen mottar en stödansökan och innan den godkänner en åtgärd skall den göra en grundlig bedömning för att analysera åtgärdens förenlighet med kriterierna i bilaga II. 5. Kommissionens beslut om att godkänna åtgärder skall innehålla uppgifter om det ekonomiska stödets storlek och en finansieringsplan åtföljda av alla bestämmelser och villkor som behövs för att genomföra åtgärderna 15 ÅTAGANDEN OCH UTBETALNINGAR Artikel 8 1. Kommissionen skall verkställa utgifter genom ISPA i enlighet med den budgetplan som gäller för Europeiska gemenskapernas allmänna budget på grundval av ett finansieringsavtal som skall upprättas mellan kommissionen och mottagarlandet. De årliga budgetåtagandena i fråga om stöd som beviljas för åtgärder skall genomföras på ett av följande två sätt: a) Åtaganden i fråga om de åtgärder som anges i artikel 2. 2 och som skall genomföras under en period av minst två år skall generellt sett och i enlighet med bestämmelserna i b) fullgöras i form av ärliga delbetalningar. Åtaganden i fråga om den första årliga delbetalningen skall göras när finansieringsavtalet upprättas. Åtaganden i fråga om därpå följande årliga delbetalningar skall bygga på den ursprungliga eller omarbetade finansieringsplanen för åtgärden och i princip beviljas i början av varje budgetår, eller senast den 1 april under året ifråga i enlighet med de förutsedda utgifterna för detta budgetår. b) För åtgärder som varar mindre än två år eller för vilka gemenskapens stöd inte överstiger 20 miljoner euro får ett första åtagande på upp till 80 % av det beviljade stödet göras när finansieringsavtalet upprättas. Ett åtagande kommer att göras ifråga om återstoden beroende på hur långt åtgärden fortskridit. 2. Utom i vederbörligen motiverade fall, skall det stöd upphävas som beviljats för en åtgärd beträffande vilken något mer betydande arbete inte har påbörjats inom den angivna avtalsenliga perioden. 3. Utbetalningar av ekonomiskt stöd för åtgärder får antingen ske i form av förskott, eller mellanbetalningar eller betalningar av restbelopp med avseende på utgifter som har styrkts och faktiskt betalats. Kommissionen skall besluta närmare föreskrifter om utbetalningar i enlighet med förfarandet i artikel 14. 4. Närmare detaljer om betalningsmekanismen finansieringsavtalel med varje mottagarland. för åtgärder skall anges i Artikel 9 FÖRVALTNING OCH KONTROLL 1. Kommissionen skall kräva att mottagarländerna a) senast från och med den 1 januari 2002, och i alla händelser senast den 1 januari 2002, upprättar förvaltnings- och kontrollsystem som säkerställer 16 i) ett korrekt genomförande av det stöd som beviljas enligt denna förordning sund ekonomisk förvaltning, i enlighet med principerna om ii) en separering av förvaltnings- och kontrollfunktioner, iii) att de utgiftsdcklaralioncr som lämnas in till kommissionen är korrekta och utgår från bokföringssystem som bygger på stödjande handlingar som kan verifieras. b) regelbundet kontrollerar att de åtgärder som finansieras av gemenskapen har genomförts på ett korrekt sätt, c) förhindrar oegentligheter och ingriper mot dem, d) återkräver belopp som har förlorats på grund av oegentligheter eller vårdslöshet. 2. Utan att det påverkar kontroller som utförs av mottagarländerna får kommissionen sin egen personal eller genom vederbörligen och revisionsrätten genom bemyndigade representanter, på plats utföra tekniska eller ekonomiska granskningar, inbegripet stickprovskontroller och slutliga granskningar. 3. Regler om tillämpning av principerna i finansieringsavtalet tillsammans med program för samarbete och samordning av planering och metodik när det gäller kontroll mellan kommissionen och mottagarlandet. i punkt 1 och 2 skall ingå 4. Finansieringsavtalet skall också innehålla bestämmelser om nedsättning, tillfälligt innehållande och upphävande av stöd om det sätt på vilket en åtgärd genomförs inte motiverar en del av eller hela det tilldelade stödet. ANVÄNDNING AV EURO Artikel K) 1. Beloppen i stödansökan tillsammans med den relevanta finansieringsplanen skall uttryckas i euro. 2. De stödbelopp och finansieringsplaner som godkänns av kommissionen skall uttryckas i euro. 3. Utgiftsdeklarationer till stöd för motsvarande ansökningar om utbetalning skall uttryckas i euro. 4. Kommissionens utbetalningar av ekonomiskt stöd skall göras i euro till den myndighet som har utsetts av mottagarlandet att ta emot dessa betalningar. 17 ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING I EFTERHAND Artikel 11 Mottagarländerna och kommissionen skall säkerställa att genomförandet av åtgärderna enligt denna förordning övervakas och utvärderas effektivt enligt bestämmelserna i bilaga III. ÅRSRAPPORT Artikel 12 Kommissionen skall överlämna en årlig rapport om gemenskapsstöd som beviljats genom ISPA till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Årsrapporten skall innehålla den information som anges i bilaga IV. Europaparlamentet skall yttra sig över rapporten med minsta möjliga dröjsmål. Kommissionen skall informera om det sätt på vilket yttrandet har beaktats. Kommissionen skall säkerställa att medlemsstaterna och mottagarländerna informeras om ISPA:s verksamhet. INFORMATION OCH PUBLICITET Artikel 13 1. De mottagarländer som ansvarar för att genomföra åtgärder för vilken gemenskapen har beviljat ekonomiskt stöd genom ISPA skall säkerställa att åtgärderna ges tillräcklig publicitet i syfte att a) b) göra allmänheten medveten om gemenskapens roll när det gäller åtgärderna, göra potentiella mottagarländer och yrkesorganisationer medvetna om de möjligheter som åtgärderna innebär. Mottagarländerna skall särskilt se till att väl synliga skyltar försedda med gemenskapens kännetecken sätts upp som anger att åtgärden medfinansieras av gemenskapen, samt att företrädare för gemenskapens institutioner blir vederbörligen samband med involverade gemenskapsstöd som beviljats genom ISPA. i den viktigaste offentliga verksamheten i De skall årligen informera kommissionen om de initiativ som har tagits enligt denna punkt. 2. Kommissionen skall anta närmare föreskrifter om information och publicitet i enlighet med förfarandet i artikel 14. Den skall informera Europaparlamentet om detta och offentliggöra föreskrifterna i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 18 KOMMITTÉ Artikel 14 När kommissionen genomför denna förordning skall den biträdas av en rådgivande kommitté som består av företrädare för medlemsstaterna och som har en företrädare för kommissionen som ordförande. Europeiska investeringsbanken skall utse en företrädare utan rösträtt. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till beslut. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. Yttrandet skall protokollföras. Dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgctl. Den skall underrätta kommittén om det sätt pä vilket dess yttrande har beaktats. Artikel 15 SLUTBESTÄMMELSER OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER 1. På förslag från kommissionen skall rådet på nytt granska den här förordningen senast den 31 december 2006. Rådet skall ta ställning till förslaget enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 235 i fördraget. 2. Vid anslutning till Europeiska unionen skall ett land förlora sin rätt till stöd genom ISPA. 3. Återstoden av dess stöd skall fördelas på nytt bland de återstående mottagarländerna i enlighet med artikel 4. IKRAFTTRÄDANDE Artikel 16 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 19 BILAGA 1 Ansökningarnas innehåll (artikel 7. 3 a) Ansökan skall innehålla följande: 1. Uppgift om namnet på det organ som ansvarar för genomförandet, åtgärdens art och en beskrivning av denna. 2. Åtgärdens kostnad och i förekommande fall uppgifter om sammankoppling och driftskompatibilitet i fråga om åtgärder som vidtas på samma transportaxel. inklusive läge, 3. Tidsplan för att genomföra arbetet. 4. En kostnadseffektivitetsanalys, inbegripet direkta och indirekta effekter pä sysselsättningen. 5. En miljökonsekvensbedömning som liknar den bedömning som avses i rådets direktiv 85/337/EEG16. 6. 7. 8. Information om åtgärdens plats och prioritet inom den nationella miljöstrategin som denna anges i det nationella programmet för att anta gemenskapens regelverk. Information om den nationella strategin för transportutveckling och plats och prioritering för åtgärderna inom den strategin. Information om överensstämmelse med konkurrenslagstiftning och bestämmelser om offentlig upphandling. 9. En finansieringsplan som, om möjligt, information om åtgärdens lönsamhet, och den totala finansiering som mottagarlandet söker från ISPA, Europeiska investeringsbanken (EIB), inklusive dess resurser inför anslutningen och andra källor i gemenskapen eller medlemsstaterna, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), och Världsbanken. innehåller 10. Uppgifter om åtgärdernas förenlighet med gemenskapens politik. 11. Information om förfaranden för att säkerställa att anläggningar används och underhålls effektivt. 16 EGTL 175, 5. 7. 1985, s. 40. 20 BILAGA 11 Bedömning av åtgärder (artikel 7. 3 b och 7. 4) A. När åtgärderna bedöms skall följande kriterier tillämpas för att säkerställa deras höga kvalitet: 1. 2. 3. 4. 5. Deras ekonomiska och sociala fördelar, inbegripet deras potentiella hävstångseffekt på privat finansiering, som skall sammanfalla med de använda resurserna. En bedömning skall göras mot bakgrund av en kostnadseffektivitetsanalys. Förfaranden för att se till att åtgärderna administreras effektivt. De prioriteringar som upprättats i partncrskapen för inlcrvcntionsområdcna. Det bidrag som åtgärderna utgör med avseende pä att genomföra gemenskapens miljöpolitik. Det bidrag som åtgärderna utgör med avseende på transeuropeiska transportnät och den gemensamma transportpolitiken. 6. Upprättande av en lämplig balans mellan miljö och transportinfrastruktur. B. Kommissionen far anmoda EIB, EBRD eller Världsbanken att efter behov bidra till bedömningen av åtgärderna. Kommissionen skall undersöka stödansökningar särskilt för att kontrollera att de administrativa och ekonomiska mekanismerna är tillräckliga för att åtgärder skall kunna genomföras effektivt. i denna förordning genom alt använda ('. Kommissionen skall bedöma åtgärderna för alt fastställa deras förväntade effekt lämpliga med avseende pä målen indikatorer. Mottagarländerna skall tillhandahålla all nödvändig kvantifierade information, från I, i bilaga genomförbarhetsstudier och bedömningar, ange alternativ som inte fullföljts och samordning av åtgärder av gemensamt intresse längs samma transportsträcka, så att denna bedömning blir så effektiv som möjligt. enlighet med resultaten inklusive 21 BILAGA III Övervakning och utvärdering i efterhand (artikel 11) A. Övervakningen skall ske med hjälp av överenskomna rapporteringsförfaranden, stickprovskontroller och genom upprättande av särskilda kommittéer. Den skall ske med avseende på fysiska och ekonomiska indikatorer. Dessa indikatorer skall avse projektets särskilda egenskaper och dess mål. Indikatorerna skall utformas så att de visar hur långt åtgärden fortskridit i förhållande till den ursprungliga planen och de ursprungliga målen och de framsteg som uppnåtts när det gäller förvaltningen och vilka problem som påträffats i detta avseende. B. Dessa kommittéer skall inrättas i samråd mellan det berörda mottagarlandet och kommissionen. De myndigheter eller organ som har utsetts av mottagarlandet, kommissionen och i förekommande fall El B skall vara företrädda i kommittéerna. Om regionala eller lokala myndigheter och privata företag ansvarar för ett projekts genomförande och om de berörs direkt av ett projekt skall även dessa vara företrädda i sädana kommittéer. C. För varje åtgärd skall den myndighet eller det organ som ansvarar för åtgärden lämna in lägesrapporter till kommissionen inom tre månader efter utgången av varje helt genom förandeår. D. Den myndighet eller det organ som ansvarar för åtgärden skall lämna in en slutrapport till kommissionen inom sex månader efter avslutandet av åtgärden eller projektstadiet. Slutrapporten skall innehålla följande: 1. 2. 3. 4. En beskrivning av utfört arbete, åtföljd av fysiska indikatorer, uppdelning av utgifter efter arbetskategori och åtgärder som vidtagits med avseende på de särskilda bestämmelserna i beslutet om att bevilja stöd. Uppgifterom publicitetsåtgärder. Intyg om att arbetet överensstämmer med beslutet om att bevilja stöd. En första bedömning av i vilken utsträckning de förväntade resultaten har uppnåtts, som särskilt tar upp a) b) c) d) c) del faktiska datumet för genomförandet av åtgärden, hur åtgärden kommer att förvaltas när den avslutats, vid behov, en bekräftelse av ekonomiska prognoser, särskilt med avseende på driftskostnader och förväntade intäkter, en bekräftelse av den socio-ekonomiska prognosen, särskilt med avseende på förväntade kostnader och fördelar, och de åtgärder som vidtagits för att skydda miljön och kostnaderna för dessa. 22 E. På av grundval resultaten till övervakningskommitténs kommentarer skall kommissionen justera de belopp och villkor liksom finansieringsplanen, vid behov på förslag av mottagarländerna. och med hänsyn som ursprungligen för beviljande övervakningen godkändes, stöd av av Kommissionen skall fastställa differentiera dem efter art och betydelse. lämpliga förfaranden för dessa justeringar och F. Utvärderingen i efterhand skall avse hur resurserna använts, hur effektivt stödet är samt dess effekt. Den skall omfatta de faktorer som bidrar till att genomförandet av en åtgärd lyckas eller misslyckas samt insatser och resultat. Efter det att åtgärder avslutats, skall kommissionen och mottagarländerna därför utvärdera det sätt som de genomförts på, även med avseende på hur effektivt resurserna använts. Utvärderingen skall också visa vilken effekt de har haft för en bedömning av om de ursprungliga målen har uppnåtts. Denna utvärdering skall bland annat visa i vilken mån åtgärderna har bidragit till att gemenskapens miljöpolitik, de transeuropeiska näten och den gemensamma transportpolitiken genomförts. Den skall dessutom innehålla en bedömning av hur åtgärderna påverkar miljön. G. För att gemenskapsstödet genom ISPA skall vara så effektivt som möjligt skall kommissionen se till att särskild uppmärksamhet ägnas åt god insyn i ISPA- förvaltningen. H. Föreskrifter för övervakning och utvärdering skall anges i kommissionsbesluten om godkännande av åtgärderna. 23 BILAGA IV Kommissionens årsrapport (artikel 12) Årsrapporten skall innehålla följande: 1. 2. Information om ekonomiskt stöd som gemenskapen åtagit sig och betalat genom ISPA med en årlig fördelning per mottagarland och projekttyp (miljö eller transport). Information om hur gemenskapens stöd genom ISPA bidragit till mottagarländernas ansträngningar alt genomföra gemenskapens miljöpolitik och att stärka de transeuropciska transportnäten. Balansen mellan miljö- och transportälgärder. 3. Bedömning av hur förenliga gemenskapens stödåtgärder genom ISPA är med gemenskapens politik, inklusive den för miljöskydd, transport, konkurrens och offentlig upphandling. 4. Uppgifter om åtgärder som vidtagits för att säkra samordning och följdriktighet mellan åtgärder som finansierats genom ISPA och åtgärder som finansierats med bidrag från gemenskapens budget, El B och andra av gemenskapens finansiella instrument. 5. Uppgifter om mottagarländernas investeringar med avseende på miljöskydd och transportinfraslruklur. 6. Information om finansierade projekteringar och tekniska stödåtgärder. 7. Resultaten frän bedömning, övervakning och utvärdering av åtgärder, även information om eventuella justeringar av åtgärder pä grundval av resultaten från bedömning, övervakning och utvärdering. 8. Information om EIB:s bidrag till utvärderingen av åtgärderna. 9 En sammanfattning av resultaten från utförda kontroller, konstaterade oegentligheter och pågående administrativa och rättsliga processer. 10. Uppgi fter om publicitetsåtgärder. 24 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Förslag till förordning om upprättande av ett instrument för strukturpolitik inför anslutningen (ISPA) 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER B2 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 235 i fördraget 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1. Allmänt mål Ekonomiskt stöd genom den förstärkta strategin inför anslutningen för att bidra till att närma kandidatländernas infrastruktur till gemenskapens standard med avseende pä transport och miljö 4. 2. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning 2000-2006, förslaget skall granskas på nytt av rådet före den 31. 12. 2006 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1. Ickc-obligatoriska utgifter 5. 2. Differentierade anslag 5. 3. - 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTFR i den Subvention för gemensam finansiering tillsammans med andra källor offentliga och/eller privata sektorn. Subventionerna kan ha formen av icke återbetalbart direkt stöd (återbetalbart till det förvaltande organet som måste använda stödet i samma syfte), räntesubvention, subvention av garantiavgift, riskkapital eller andra former av finansiering. 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1. Metod för beräkning av den totala kostnaden för åtgärden Förslaget om ekonomiska resurser för strukturstöd inför anslutningen för perioden 2000-2006 kommer att innefattas i kommissionen förslag till budgetplaner för 2000-2006. I Agenda 2000 angav kommissionen att 1 miljard ecu per år skulle tilldelas för detta stöd för perioden 2000-2006. 25 7. 2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar De årliga ekonomiska resurserna för strukturstödet inför anslutningen för perioden 2000-2006 kommer att bemyndigas av den budgetansvariga myndigheten inom gränserna för de finansieringsöversikter som skall avtalas för 2000-2006. 7. 3. Administrativa utgifter för studier, till experter och liknande, som omfattas av del B i budgeten En för liten del av resurserna för ISPA kommer att öronmärkas projekteringar av stödberättigande åtgärder och utgifter för tekniskt bistånd. Ett tydligt samband måste upprättas mellan stödda åtgärder och projekt som finansieras genom ISPA. En nyckelroll för tekniskt bistånd i detta avseende är att se till att projekten är av hög kvalitet, även när det gäller en effektiv förvaltning och ett effektivt genomförande av dem. Detta omfattar utarbetande av åtgärder med hjälp av genomförbarhetsstudier och system för förhandsbedömning, övervakning, kontroll och utvärdering av åtgärder. Beroende på hur det nuvarande tekniska stödet för administration av programmen (STAP) i samband med Phare-programmet utfaller, skulle en del av utgifterna kunna användas för att finansiera kontrakt som kommissionen slutit för den tid som program löper, i syfte att tillhandahålla tekniskt stöd och täcka relevanta förvaltningskostnader till nytta både för kommissionen och mottagarländerna. De totala utgifterna för studier och tekniskt bistånd som utförs på kommissionens initiativ kommer inte att överstiga 2 % av den totala finansieringen genom ISPA. 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING. RESULTAT AV ÅTGÄRDER skall genom förvalta utgifterna Kommissionen enlighet med budgetförordningen, som tillämpas på Europeiska gemenskapernas allmänna budget på grundval av ett finansieringsavtal som upprättas mellan kommissionen och mottagarlandet. Finansieringsavtalct skall innehålla bestämmelser för förvaltning och kontroll av utgifter genom ISPA, samt för nedsättning, tillfälligt upphörande och upphävande av stöd där genomförandet av en åtgärd varken motiverar en del av eller hela det tilldelade stödet. ISPA i 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1. Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp ISPA:s mål anges i artikel 1 i förslaget till förordning. Gemenskapens stöd som beviljas genom ISPA skall bidra till de mål som anges i partnerskapet för anslutning för varje kandidatland och till motsvarande nationella program för förbättring av miljö och transportnät. 26 I artikel 2 anges de stödberättigande åtgärderna: a) Miljöåtgärder som gör det möjligt för mottagarländerna att uppfylla kraven i huvuddelen av gemenskapens miljölagstiftning och iaktta målen i partnerskapcn för anslutning. b) Åtgärder för transportinfrastruktur till förmån för en långsiktigt hållbar rörlighet, i synnerhet de som utgör projekt av gemensamt intresse på grundval av kriterierna i rådets beslut 1692/96 och de som gör det möjligt för mottagarländerna att iaktta målen i partnerskapen för anslutning. Detta kommer att innefatta sammankoppling av och driftskompatibilitet mellan de nationella näten och de transeuropeiska näten samt tillträde till dessa nät. Målgrupp kommer att vara de myndigheter och organ i kandidatländerna som ansvarar för investeringar i infrastruktur för miljö och transport. Mellanhänderna kommer att variera beroende pä kandidatland. Det är dock möjligt att ISPA, i linje med kommissionens dcccntraliscringspolilik med avseende på stöd från Phare till mottagarländerna, kommer att förvaltas genom en nationell fond i varje land, helst vid finansministerierna. Ansvaret för genomförandet av ISPA kommer så långt det är möjligt enligt budgetförordningen att ligga hos kandidatländerna under överinseende av kommissionen. 9. 2. för åtgärden. Behov av gemenskapsfinansierat Skäl tillvägagångssätt stöd. Val av Bästa tillgängliga uppskattningar av kostnaderna för kandidatländernas antagande av hela gemenskapens regelverk visar att de kommer att bli mycket stora överallt. I Agenda 2000 lade kommissionen fram en rad förslag till förstärkning av strategin inför anslutningen för alla kandidatländer. Strategins allmänna mål är följande: Att erbjuda att sammanhängande program för att förbereda kandidatländerna för anslutning till EU och i) att sammanföra olika former av stöd som ges av unionen inom ett enda ramverk, partnerskapen för anslutning, samt ii) att göra kandidatländerna bekanta med unionens politik och förfaranden genom att de får möjlighet att delta i gemenskapens program. Tillsammans med Phare och stöd för jordbruk/utveckling tillkännagavs i Agenda 2000 strukturstöd för de central- östeuropeiska länderna på cirka 1 miljard ecu per är. Detta stöd skulle huvudsakligen inriktas pä att anpassa kandidatländernas infrastruktur till gemenskapens normer. Mot bakgrund av detta finansicringsförslag finns det anledning att vara särskilt selektiv vad beträffar de sektorer som skall omfattas av det nya instrumentet. Med tanke på tidigare erfarenheter från de nya tyska delstaternas inftrastrukturkrav i detta avseende, och på kommissionens 27 yttranden om kandidatländerna instrumentet bör begränsas till att omfatta miljö- och transportprojekt. föreslår kommissionen att det nya Kandidatländerna står generellt sett inför mer akuta miljöproblem än de nuvarande medlemsstaterna i EU, speciellt när det gäller vatten- och luftföroreningar samt avfallshantering. De investeringar som behövs för att uppfylla kraven i regelverket skulle kunna uppgå till mer än 100 miljarder ecu. I Agenda 2000 betonas dessutom del trängande behovet av att utveckla och upprusta infrastrukturen för transport i kandidatländerna samt av att angripa problemet med att sammankoppla de senare med EU. Utan en sådan investering kommer allvarliga problem med trafikstockningar troligen att uppstå vilket skulle påverka unionens övergripande trafikpolitik. Stöd för investeringar på dessa två områden skulle innebära stora fördelar i kandidatländerna vad gäller livskvalitet och ekonomisk utveckling samt i EU-länderna med tanke på de gränsöverskridande effekter som transport- och miljöproblem får. Eftersom kandidatländernas behov av miljö- och transportinfrastruktur är avsevärda i förhållande till de resurser i den offentliga sektorn, inklusive ISPA, som torde finnas tillgängliga för med finansiering är det viktigt att ISPA där så är möjligt för en strategisk katalysatorcffckl som omfattar hela investeringsbehovet hellre än att ad hoc-investcringar subventioneras. I Agenda 2000 uppmanas också till en ökad multiplikatoreffekt genom slrukturresurserna genom en större användning av olika former av stöd än av direkta bidrag. I synnerhet följande: Knappa offentliga medel bör ha en hävstängseffekt, särskilt genom att mer medfinansicring från den privata sektorn mobiliseras. Stöd från ISPA bör inte "tränga ut** annan potentiell finansiering, inklusive från lokala källor och projektgenererade intäkter. Kommissionen kommer att försöka maximera ISPA:s multiplikatoreffekt genom att främja ökad finansiering genom lån och eget kapital, i synnerhet från privata källor. I detta avseende bör projektansökningar i finansplanen innehålla information om den finansiering som stödmottagaren söker från (ElB), andra källor, exempelvis från Europeiska inklusive dess resurser för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Världsbanken. Individuella projekt kommer alt undersökas tillsammans med EIB innan kommissionen godkänner finansieringspaketet. inför anslutningen, Europeiska banken investcringsbanken Viktiga osäkerhetsfaktorer Den förmäga som de organisationer i kandidatländerna som ansvarar för genomförandet av åtgärderna uppvisar, den allmänna situationen i länderna, i synnerhet samt ekonomiska finansmarknadernas vilja att tilldela medel till de berörda projekten kan påverka deras möjligheter att medfinansiera åtgärder. fungerar, systemet hur det väl 28 9. 3. Övervakning och utvärdering av åtgärden Valda indikatorer: Dessa kommer att väljas ut av kommissionen tillsammans med kandidatlandet när ansökningar om stöd granskas. I förslaget till förordning anges att kommissionen, när den fått en begäran om stöd och innan denna godkänts, bör granska åtgärden grundligt. Följande kriterier kommer att tillämpas: Ekonomiska och sociala fördelar, inbegripet potentiell hävstångseffekt på privat finansiering, som skall stå i proportion till de använda resurserna. En bedömning skall göras mot bakgrund av en kostnadseffektivitetsanalys. - - Förfaranden för att se till att åtgärderna administreras effektivt. Förfaranden för att se till att åtgärderna administreras effektivt i ekonomiskt avseende. - De prioriteringar som upprättas i partnerskapen för anslutning för interventionsområdena. - Det bidrag som åtgärderna utgör med avseende på genomförandet av gemenskapens miljöpolitik. - Det bidrag som åtgärderna utgör med avseende på de transeuropeiska transportnäten och den allmänna transportpolitiken. - Upprättande av en lämplig balans mellan miljö och transportinfrastruktur. De planerade utvärderingarnas form och frekvens Utöver ovannämnda förhandsbedömning skall kommissionen och kandidatländerna göra utvärderingar i efterhand av de åtgärder som stöds genom ISPA. Dessutom skall årliga lägesrapporter för varje åtgärd lämnas in till kommissionen. 9. 4. Överensstämmelse med budgetplaneringen Den åtgärd som föreslås få stöd skall överensstämma med gemenskapens övergripande mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning i artiklarna 130a och 130d. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER En ökning av antalet anställda vid kommissionen Någon eventuell ökning av antalet anställda kan inte anges exakt i detta läge. I några av kandidatländerna blir flera anställda vid kommissionens delegationer kanske nödvändiga för att bistå med ett decentraliserat genomförande av stödet genom ISPA. 29 Frågan om nödvändiga administrativa resurser kan ställas till förfogande eller ej kommer att bero på kommissionens årliga beslut om tilldelning av resurser, med hänsyn till antalet anställda och ytterligare belopp som godkänns av den budgetansvariga myndigheten. 30 ISSN 1024-4506 KOM(98) 138 slutlig DOKUMENT SV 06 01 11 14 Katalognummer : CB-CO-98-185-SV-C ISBN 92-78-32428-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 740/98 by Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. Flooding on the island of Lesbos

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
EAGGF Guidance Section
EU aid
Structural Funds
flood
natural disaster

text: C 304/118 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 10. 98 Hur bedo¤mde r(cid:229)det de sysselsa¤ttningspolitiska konsekvenserna av detta beslut? Hur bedo¤mer r(cid:229)det de sysselsa¤ttningspolitiska konsekvenserna idag? Hur motiverar r(cid:229)det avskaffandet av tusentals arbetsplatser av rent ideologiska orsaker? Kommer r(cid:229)det att skapa ersa¤ttningsjobb fo¤r de personer som g(cid:229)tt miste om sitt arbete genom detta rent ideologiskt motiverade beslut? Om ja, na¤r och var kommer dessa arbetsplatser att skapas? Hur finansieras dessa arbetsplatser? Om nej, st(cid:229)r detta beslut i o¤verenssta¤mmelse med r(cid:229)dets, i dess olika sammansa¤ttningar, ofta upprepade bedyranden att go¤ra allt fo¤r att skapa arbetsplatser? (1) EGT C 102, 3. 4. 1998, s. 85. Svar (18 maj 1998) R(cid:229)det har inget att tilla¤gga till det svar som la¤mnades p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-2666/97 fr(cid:229)n den a¤rade parlamentsledamoten. (98/C 304/177) SKRIFTLIG FR¯GA E-0491/98 fr(cid:229)n Anna Karamanou (PSE) till kommissionen (2 mars 1998) A¤mne: O¤ versva¤mningar i norra Grekland Ig(cid:229)r › den 5 februari 1998 › o¤verraskade ett kraftigt ova¤der o¤arna i Egeiska havet samt o¤stra Makedonien och Thrakien. P(cid:229) o¤n Thasos drunknade en ma¤nniska och p(cid:229) andra h(cid:229)ll fo¤rorsakade ova¤dret stora skador p(cid:229) va¤g- och ja¤rnva¤gsna¤t, jordbruksodlingar samt p(cid:229) hundratals hus och butikslokaler som sva¤mmade o¤ver till fo¤ljd av de katastrofala och aldrig tidigare upplevda skyfallen. Fo¤rlusterna kan la¤ggas till den katastrof som ova¤dret den 2 februari 1998 fo¤rorsakade p(cid:229) o¤n Lesbos, da¤r tre ma¤nniskor omkom i o¤versva¤mningarna. Jag vill fr(cid:229)ga Europeiska kommissionen om fo¤ljande: A¤ mnar kommissionen underso¤ka mo¤jligheten att bevilja gemenskapsmedel fo¤r att ersa¤tta de skador som uppst(cid:229)tt till fo¤ljd av denna naturkatastrof? (98/C 304/178) SKRIFTLIG FR¯GA E-0740/98 fr(cid:229)n Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (18 mars 1998) A¤mne: O¤ versva¤mningar p(cid:229) o¤n Lesbos Med anledning av de kraftiga skyfall som nyligen drabbade Lesbos (januari 1998) och som orsakade omfattande skador ber jag kommissionen ange hur m(cid:229)nga projekt fo¤r avloppssystem och o¤versva¤mningsskydd som har finansierats p(cid:229) Lesbos efter det att Grekland gick med i EG, vilka projekt och hur stora belopp det ro¤r sig om, och hur m(cid:229)nga av dessa projekt som hittills har slutfo¤rts eller i annat fall p(cid:229) vilket stadium de befinner sig. Kommissionen tillfr(cid:229)gas a¤ven om den avser att bidra ekonomiskt om den grekiska regeringen inkommer med en anso¤kan om struktursto¤d i syfte att ta¤cka de br(cid:229)dskande behoven av investeringar i infrastruktur › framfo¤r allt o¤versva¤mningsskydd men ocks(cid:229) avloppsna¤t › i byarna p(cid:229) Lesbos?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 748/98 del Allan MACARTNEY a la Comisión. Suministro de agua y alcantarillado

eurovoc_concepts:
England
Greece
Ireland
Wales
competence of the Member States
decontamination
local government
principle of subsidiarity
wastewater
water supply

text: 11. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 386/39 (98/C 386/052) PREGUNTA ESCRITA E-0746/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisi(cid:243)n (18 de marzo de 1998) Asunto: IVA En el supuesto de que se apliquen los actuales tipos de impuestos y del IVA, ¿cuÆl serÆ el tipo del impuesto y del IVA que se aplicarÆ a una botella de licor vendida a bordo de un buque, tras la propuesta de supresi(cid:243)n de las ventas libres de impuestos, en buques que realicen las siguientes traves(cid:237)as: 1. 2. de Dover a Calais y viceversa: a) b) cuando el buque se encuentre en aguas territoriales britÆnicas cuando el buque se encuentre en aguas territoriales francesas de Portsmouth a Santander y viceversa: a) b) c) d) cuando el buque se encuentre en aguas territoriales britÆnicas cuando el buque se encuentre fuera de aguas territoriales cuando el buque se encuentre en aguas territoriales francesas cuando el buque se encuentre en aguas territoriales espaæolas En estos supuestos, ¿quØ importe efectivo se percibirÆ en concepto de impuestos y del IVA por una botella de licor cuyo precio, libre de impuestos y de IVA, sea de 10 ecus? ¿VariarÆ el importe en efectivo percibido en concepto del IVA en funci(cid:243)n del tipo impositivo correspondiente? ¿A quØ Estado o Estados miembros se deberÆ abonar el impuesto y el IVA? ¿QuØ ha previsto hacer la Comisi(cid:243)n para simplificar este rØgimen? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (12 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n tiene el gusto de informar a Su Seæor(cid:237)a de que existen unas disposiciones fiscales comunitarias que regulan las normas aplicables a las ventas efectuadas en aeropuertos, aviones y transbordadores a partir del 1 de julio de 1999, fecha en que terminarÆ el per(cid:237)odo transitorio concedido por el Consejo al sector de las tiendas libres de impuestos. Aunque a primera vista parecen muy espec(cid:237)ficos, los diferentes puntos que enumera en su pregunta cubren un amplio abanico de situaciones y productos, por lo que ser(cid:237)a necesaria una exposici(cid:243)n muy detallada, imposible de realizar en el presente documento. Por esta raz(cid:243)n la Comisi(cid:243)n invita a Su Seæor(cid:237)a a ponerse en contacto con sus servicios (direcci(cid:243)n C de la DG XXI), que le proporcionarÆn una respuesta completa y detallada. (98/C 386/053) PREGUNTA ESCRITA E-0748/98 de Allan Macartney (ARE) a la Comisi(cid:243)n (18 de marzo de 1998) Asunto: Suministro de agua y alcantarillado ¿Puede seæalar la Comisi(cid:243)n a quiØn corresponden en cada Estado miembro las competencias sobre los servicios de suministro de agua y alcantarillado y c(cid:243)mo se financian dichos servicios? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de abril de 1998) Primeramente hay que indicar que la estructura de los servicios de suministro de agua y alcantarillado, de acuerdo con el principio de subsidiariedad, es de competencia de los Estados miembros y no existe legislaci(cid:243)n comunitaria en esta materia


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 778/98 dell'on. Freddy BLAK alla Commissione. Discriminazione basata sull'età nelle procedure di assunzione UE

eurovoc_concepts:
EU institution
admission to examinations
anti-discriminatory measure
competition (EU)
job access
job vacancy
older worker
recruitment

text: 21. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 323/73 (98/C 323/95) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0778/98 di Freddy Blak (PSE) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Discriminazione basata sull(cid:146)eta‘ nelle procedure di assunzione UE L(cid:146)interrogante ha constatato con sorpresa che, nell(cid:146)ambito delle procedure di assunzione UE, i candidati continuano ad essere discriminati sulla base dell(cid:146)eta‘. La settimana scorsa, in Danimarca, l(cid:146)agenzia stampa «Ritzau» ha pubblicato una serie di bandi di assunzione che, tra gli altri requisiti, prevedevano anche un limite massimo di 35 anni d(cid:146)eta‘ per i candidati. Sulla base di quanto precede, puo‘ dire la Commissione: 1. Perche· si prevede un limite massimo d(cid:146)eta‘ e perche· proprio di 35 anni? 2. Ritiene che i candidati di eta‘ superiore a 35 anni presentino generalmente qualifiche inferiori, che li rendono meno adatti all(cid:146)assunzione presso le Istituzioni comunitarie, rispetto ai candidati piu‘ giovani? 3. E(cid:146) a conoscenza del fatto che in altri settori del mercato del lavoro si prevedono in misura crescente analoghi imiti d(cid:146)eta‘ e ritiene che uno sviluppo in tal senso sia auspicabile? 4. Quali iniziative prevede di adottare per porre fine alla discriminazione basata sull(cid:146)eta‘ nel mercato del lavoro? Risposta data dal Sig. Liikanen a nome della Commissione (6 aprile 1998) In data 21 gennaio 1998 (1) la Commissione ha deciso di non prescrivere piu‘ alcun limite di eta‘ nei suoi bandi di concorso. Questa prassi verra‘ progressivamente applicata di comune accordo con le altre istituzioni comunitarie. In un primo tempo il limite di eta‘ per i concorsi ai gradi di base sara‘ portato a 45 anni, prendendo ad esempio la formula decisa dal Parlamento il 20 ottobre 1997. Questa decisione sara‘ d(cid:146)applicazione per tutti i concorsi ai gradi di base. La Commissione informa l(cid:146)interrogante di non aver pubblicato alcun concorso dall(cid:146)inizio di quest(cid:146)anno col limite di eta‘ di 35 anni. La prassi seguita prima di ora dalla Commissione e dalle altre istituzioni, e‘ stata contestata dal Mediatore europeo e dai membri del Parlamento che ne criticano l(cid:146)arbitrarieta‘ e gli effetti discriminatori. In questo contesto, quindi, imporre limiti d(cid:146)eta‘ equivale a discriminare alcune persone. Il problema dei limiti d(cid:146)eta‘ deve oggi essere anche valutato alla luce del nuovo articolo 6A del trattato d(cid:146)Amsterdam che prevede che il Consiglio, deliberando all(cid:146)unanimita‘ su proposta della Commissione e previa consultazione del Parlamento europeo, puo‘ prendere i provvedimenti opportuni per combattere le discrimina- zioni fondate sul sesso, la razza o l(cid:146)origine etnica, la religione o le convinzioni personali, gli handicap, l(cid:146)eta‘ o le tendenze sessuali. (1) SEC(97) 2416. Doc. SEC(97) 2417. (98/C 323/96) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0781/98 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Bambini di strada in Guatemala Potrebbe la Commissione fornire una breve valutazione del suo programma di assistenza a favore dei bambini che vivono nelle strade in Guatemala, programma operativo dal gennaio 1996? Ritiene essa necessario adottare ulteriori misure per far fronte a questo grave problema?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 719/98 van de leden Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA aan de Commissie. BTW-comité

eurovoc_concepts:
VAT
application of EU law
committee (EU)
tax harmonisation

text: 11. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 386/37 (98/C 386/049) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0718/98 van Amedeo Amadeo (NI) en Salvatore Tatarella (NI) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: BTW-comitØ Kan de Commissie, gezien het voorstel voor een richtlijn van de Raad tot wijziging van richtlijn 77/388/EEG betreffende het gemeenschappelijk stelsel van belasting over de toegevoegde waarde (ComitØ voor de belasting over de toegevoegde waarde) (COM(97) 0325 def. › 97/0186 CNS) (1), overwegende dat momenteel de wijziging van de communautaire BTW-wetgeving een richtlijn of een verordening vereist en dat de publicatie van het voorstel hiervoor alle belanghebbende partijen de mogelijkheid geeft hierop hun commentaar te leveren, en dat dit ook zou moeten worden toegepast op de voorstellen die het BTW-comitØ worden voorgelegd, ervoor zorgen dat haar voorstellen aan het BTW-comitØ tevoren worden gepubliceerd? (1) PB C 278 van 13. 9. 1997, blz. 6. (98/C 386/050) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0719/98 van Amedeo Amadeo (NI) en Salvatore Tatarella (NI) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: BTW-comitØ Kan de Commissie, gezien het voorstel voor een richtlijn van de Raad tot wijziging van richtlijn 77/388/EEG betreffende het gemeenschappelijk stelsel van belasting over de toegevoegde waarde (ComitØ voor de belasting over de toegevoegde waarde) (COM(97) 0325 def. › 97/0186 CNS) (1), ervoor zorgen dat de adviezen van het BTW-comitØ, onafhankelijk van het feit of dit optreedt als reglementerings- of adviescomitØ, ook in het Publicatieblad worden gepubliceerd? (1) PB C 278 van 13. 9. 1997, blz. 6. Gecombineerd Antwoord van de heer Monti namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0718/98 en E-0719/98 (6 mei 1998) Wanneer aan de Commissie uitvoeringsbevoegdheden worden verleend, oefent zij deze bevoegdheden uit overeenkomstig de procedures van Besluit 87/373/EEG van de Raad van 13 juli 1987 (1), hetgeen inhoudt dat zij een ontwerp van de te nemen maatregelen voorlegt aan een uit vertegenwoordigers van de lidstaten bestaande regelgevende instantie. De Commissie publiceert de bedoelde ontwerpen niet. Zij kan evenwel de belanghebbende partijen raadplegen. Uit het voorstel van de Commissie betreffende het BTW-comitØ (2) blijkt dat iedere door de Commissie genomen beslissing waarbij het BTW-comitØ als regelgevende instantie optreedt, een rechtsbesluit is en als zodanig bekend zal worden. gemaakt. Daarentegen kan de Commissie geen juridische verantwoordelijkheid nemen voor het bekendmaken van adviezen die geen juridische waarde hebben omdat zij niet meer zijn dan het resultaat van besprekingen binnen een raadgevend comitØ dat niet de bevoegdheid heeft om de communautaire wetgeving te interpreteren of specifieke uitvoeringsbepalingen goed te keuren. (1) (2) PB L 197 van 18. 7. 1987. PB C 278 van 13. 9. 1997


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 717/98 af Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA til Kommissionen. Elektronisk handel

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU programme
computer network
industrial policy
information technology
telecommunications
trade policy
trans-European network

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/23 (98/C 402/029) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0717/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen (18. marts 1998) Om: Elektronisk handel Kommissionen har udsendt en meddelelse til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet, Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Et europ(cid:230)isk initiativ inden for elektronisk handel« (KOM(97) 0157). Vil Kommissionen i denne forbindelse: 1. 2. 3. łge sin egen indsats for at f(cid:229) indfłrt elektronisk handel i sine tjenestegrene? udarbejde en handlingsplan for modernisering af alle offentlige sammenslutninger og organisationer i medlemsstaterne? g(cid:229) i gang med udarbejdelsen af en lovgivningsramme for forenkling af procedurerne for informations- spredning i virksomheder i alle medlemsstaterne, for indfłrelse af bestemmelser for retten til hurtig og sikker adgang til informationer i den offentlige sektor og for omfanget af, begr(cid:230)nsninger for og undtagelser fra denne ret og endelig for fastl(cid:230)ggelse af markedsfłringsregler, herunder prisdannelse og beskyttelse af den enkelte stats ophavsrettigheder? 4. foresl(cid:229) et program for etablering af elektroniske kommunikationsnet for offentlige institutioner med ensartede opgaver i medlemsstaterne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (2. juni 1998) Kommissionen har allerede gjort en indsats for at anvende elektronisk handel i sine tjenestegrene. Det er nu almindelig praksis at fremsende forslag til forskningsprojekter elektronisk inden for ACTS-programmet (Advanced communication technologies and services) og det vil ogs(cid:229) v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet for det nye program om informationssamfundet. Kommissionen har dog ved indkłbet af kontormłbler f(cid:229)et demonstreret, at der forelłbig kun er f(cid:229) leverandłrer, som er villige til at handle elektronisk med Kommissionen, hovedsageligt af fortrolig- hedshensyn eller p(cid:229) grund af manglende kompatibilitet mellem leverandłrernes og Kommissionens systemer. Kommissionen forts(cid:230)tter sine bestr(cid:230)belser p(cid:229) at n(cid:229) frem til en lłsning. Kommissionen har iv(cid:230)rksat foranstaltninger til at fremme modernisering og tv(cid:230)reurop(cid:230)isk koordination hos stłtteorganisationer for sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV), herunder navnlig sammenslutninger inden for elektronisk handel som et led i TEN-Telecom, Telematics og IDA-arbejdsprogrammerne, der sigter mod at skabe transeurop(cid:230)iske telekommunikationsnet. Kommissionen har ogs(cid:229) kraftigt stłttet interoperabilitet inden for elektronisk handel via aftalememorandaet om (cid:229)ben adgang til elektronisk handel for europ(cid:230)iske SMV og etableringen af ECE-forummet (Electronic Commerce in Europe) med henblik p(cid:229) at katalysere og łge v(cid:230)ksten af elektroniske handelsf(cid:230)llesskaber i Europa. Kommissionens meddelelse »Et europ(cid:230)isk initiativ inden for elektronisk handel« understregede behovet for at sikre klare og sammenh(cid:230)ngende retlige rammer, som opmuntrer til udviklingen af elektronisk handel i Europa ved at skabe retlig sikkerhed. Hensigtm(cid:230)ssige retlige rammer undg(cid:229)r regulering for reguleringens skyld, men giver samtidig en effektiv beskyttelse af m(cid:229)ls(cid:230)tninger, som er i den offentlige interesse. Kommissionen er ved at undersłge en r(cid:230)kke specifikke juridiske spłrgsm(cid:229)l, som udgłr en hindring for den fri bev(cid:230)gelse af tjeneste- ydelser inden for elektronisk handel, og udsender i fłrste halvdel af dette (cid:229)r en grłnbog om informationer i den offentlige sektor med henblik p(cid:229) at igangs(cid:230)tte en offentlig debat om disse emner. Etableringen af transeurop(cid:230)iske telematiknet mellem korresponderende offentlige administrationer for at stłtte F(cid:230)llesskabets politikker og aktiviteter er hovedtemaet i IDA-programmet, som handler om dataudveksling mellem administrationer. S(cid:230)rlige projekter under IDA-programmet głr det f. eks. meget lettere for nationale myndigheder at f(cid:229) oplysninger fra en anden medlemsstat og maksimerer s(cid:229)ledes effektiviteten og nyttev(cid:230)rdien af F(cid:230)llesskabets politikker. I den n(cid:230)rmeste fremtid sigter IDA mod en mere markeds- og serviceorienteret fremgangsm(cid:229)de og vil l(cid:230)gge mere v(cid:230)gt p(cid:229) temaer som łkonomisk og monet(cid:230)r union, udvidelsen af F(cid:230)llesskabet, tjenester til borgerne og kommunikation mellem forskellige organer og institutioner


title: WRITTEN QUESTION No. 704/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Injury prevention

eurovoc_concepts:
EU action
accident in the home
action programme
disease prevention
health control
public health

text: 2. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 304/149 On na¤ytto¤a¤ siita¤, etta¤ allergiat ja hengityselinten sairaudet ovat selva¤sti lisa¤a¤ntyneet, mika¤ aiheuttaa tuntuvia sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia ja¤senvaltioille, ja etta¤ va¤esto¤ altistuu merkitta¤va¤sti niin sisa¤tiloissa kuin ulkonakin saasteille, joiden arvellaan osaltaan aiheuttavan, laukaisevan tai pahentavan na¤ita¤ sairauksia. Koska komissiolla on jo toimintaohjelmia muita merkitta¤via¤ saasteisiin liittyvia¤ sairauksia varten (esimerkiksi (cid:148)Eurooppa syo¤pa¤a¤ vastaan(cid:148)), komission ehdotukseen sisa¤llytettiin erityisia¤ toimia hengityselinten sairauksia ja allergioita vastaan. Tukea ruoka-allergioita ehka¤iseva¤lle toiminnalle kuten rintaruokinnalle saatetaan harkita ehdotettua ohjelmaa toteutettaessa, jotta ta¤ydennetta¤isiin muita elintarviketurvallisuutta koskevia toimenpiteita¤, kuten asianmukaista elintarvikkeiden ja ainesosista kertovan tiedon merkitsemista¤. Yhteiso¤n elintarviketurval- lisuutta koskevassa politiikassa ta¤ha¤n kiinniteta¤a¤n erityista¤ huomiota. (1) EYVL C 214, 16. 7. 1997. (98/C 304/224) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0704/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Henkilo¤vahinkojen ehka¤iseminen Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston pa¤a¤to¤kseksi henkilo¤vahinkojen ehka¤isemista¤ koskevan yhteiso¤n toimintaohjelman 1999 › 2003 hyva¤ksymisesta¤ kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydessa¤. Asiak. KOM(97) 178 lopull. › 97/0132 (COD) (1), Terveydenhuollon seuranta: nyt ehdotettuun ja tulevaan, terveydenhuollon seurantaa koskevaan toimintaohjel- maan sisa¤ltyvien aloitteiden pa¤a¤llekka¤isyyksia¤ pyydeta¤a¤n va¤ltta¤ma¤a¤n tehokkaan vuorovaikutuksen aikaansaami- seksi na¤iden ohjelmien va¤lille. (1) EYVL C 202, 2. 7. 1997, s. 20. (98/C 304/225) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0705/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Henkilo¤vahinkojen ehka¤iseminen Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston pa¤a¤to¤kseksi henkilo¤vahinkojen ehka¤isemista¤ koskevan yhteiso¤n toimintaohjelman 1999 › 2003 hyva¤ksymisesta¤ kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydessa¤. Asiak. KOM(97) 178 lopull. › 97/0132 (COD) (1). Johdonmukaisuus ja ta¤ydenta¤vyys: on ensiarvoisen ta¤rkea¤a¤, etta¤ varmistetaan johdonmukaisuus ja ta¤ydenta¤vyys muiden asiaa koskevien yhteiso¤n toimien ja toimintaohjelmien kanssa, erityisesti kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia onnettomuuksia koskevaan yhteiso¤n tietoja¤rjestelma¤a¤n (EHLASS) na¤hden. Ja¤rjestelma¤n voimassaolo saattaa pa¤a¤ttya¤ vuoden 1997 lopussa. Katsomme, etta¤ ilman EHLASSia henkilo¤vahinkojen ehka¤isemista¤ koskeva toimintaohjelma ei ole toimintakelpoinen ja pyyda¤mme Euroopan komissiolta EHLASSin ka¤yto¤n jatkamista. On niin ika¤a¤n ensiarvoisen ta¤rkea¤a¤, etta¤ komissio julkaisee ohjeita tietojenkeruussa noudatettavista menetelmista¤, jotta ja¤senvaltioita koskevista tiedoista saadaan keskena¤a¤n vertailukelpoisia. (1) EYVL C 202, 2. 7. 1997, s. 20. (98/C 304/226) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0706/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Henkilo¤vahinkojen ehka¤iseminen Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston pa¤a¤to¤kseksi henkilo¤vahinkojen ehka¤isemista¤ koskevan yhteiso¤n toimintaohjelman 1999 › 2003 hyva¤ksymisesta¤ kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydessa¤. Asiak. KOM(97) 178 lopull. › 97/0132 (COD) (1)