title: Reglamento (CE) n° 566/98 de la Comisión de 12 de marzo de 1998 por el que se fijan las restituciones a la producción en los sectores de los cereales y del arroz

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice
starch

text: L 76/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 3. 98 REGLAMENTO (CE) No 566/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 12 de marzo de 1998 por el que se fijan las restituciones a la producci(cid:155)n en los sectores de los cereales y del arroz LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 7, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados del arroz (3), modificado por el Reglamento (CE) no 192/98 (4), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 7, Visto el Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisi(cid:155)n, de 30 de junio de 1993, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de restituciones por producci(cid:155)n en los sectores de los cereales y del arroz (5), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 1516/95 (6), y, en particular, su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CEE) no 1722/93 esta- blece las condiciones para la concesi(cid:155)n de restituciones por producci(cid:155)n; que el art(cid:146)culo 3 de ese Reglamento determina la base de c(cid:145)lculo; que la restituci(cid:155)n as(cid:146) calcu- lada debe fijarse una vez al mes y puede ser modificada si los precios del ma(cid:146)z y/o del trigo y/o de la cebada experi- mentan variaciones significativas; Considerando que las restituciones a la producci(cid:155)n que deben ser fijadas por el presente Reglamento deben ajus- tarse mediante los coeficientes que se indican en el Anexo II del Reglamento (CEE) no 1722/93 con objeto de determinar el importe exacto que se deber(cid:145) pagar; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 La restituci(cid:155)n a que se refiere el apartado 2 del 1. art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 1722/93 queda fijada en 5,60 ecus por tonelada de almid(cid:155)n de ma(cid:146)z, de trigo, de f(cid:130)cula de patata, de arroz o de partidos de arroz. La restituci(cid:155)n a que se refiere el apartado 3 del 2. art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 1722/93 queda fijada en 5,60 ecus por tonelada de almid(cid:155)n de cebada y de avena. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 13 de marzo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de marzo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) DO L 20 de 27. 1. 1998, p. 16. (5) DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (6) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 49


title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
competition law
import (EU)
tungsten

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 03. 1998 KOM(1998) 142 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. I september 1990 införde rådet genom förordning (EEG) nr 2737/90 en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina. Genom beslut nr 90/480/EEG godtog kommissionen de åtaganden beträffande den produkt som är föremål för åtgärder som gjorts av två större exportörer. 2. Sedan de berörda kinesiska exportörerna återtagit sina åtaganden ändrade rådet genom förordning (EG) nr 610/95 av den 22 mars 1995 förordning (EEG) nr 2737/90 och införde en slutgiltig antidumpningstull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid. 3. I juni 1995, ingavs en begäran om översyn i enlighet med artikel 11. 2 i rådets förordning (EG) nr 3283/94 av Eurométaux för ett antal gemenskapsproducenter som står för en betydande del av produktionen av volframkarbid och smält volframkarbid i gemenskapen. Denna begäran om översyn motiverades med att det fortfarande förekom dumpning och att förnyad väsentlig skada skulle uppstå om de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande volframkarbid _ och smält volframkarbid med ursprung i Kina upphörde att gälla. 4. Genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 21 september 1995 meddelade kommissionen att en översyn av förordning (EEG) nr 2737/90 skulle inledas. < _. } 5. Den nu aktuella översynen överskred den tidsfrist på ett år inom vilken den enligt artikel 11. 5 i grundförordningen normalt skulle ha avslutats, på grund av undersökningens komplicerade natur och särskilt på grund av att det visade sig svårt att finna ett lämpligt jämförelseland varifrån man kunde få tillförlitliga uppgifter. Dessutom inleddes samtidigt med den nu aktuella översynen ytterligare två undersökningar beträffande volframprodukter, dels beträffande volframmalm och anrikad volframmalm, dels beträffande volframoxid och volframsyra, och dessa undersökningar måste, med tanke på att produkterna ligger så nära varandra i produktionskedjan för volframprodukter, genomföras parallellt med den nu aktuella översynen. 6. Undersökningen visade att volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina exporterades till gemenskapen med en dumpningsmarginal på 30,6 % och att gemenskapsindustrin, om åtgärderna skulle upphöra att gälla, åter skulle vållas väsentlig skada i form av ekonomiska förluster och fortsatt och ökande förlust av marknadsandelar. 7. Gemenskapens användarindustri lämnade synpunkter. Efter det att de argument som anförts av de berörda parterna hade granskats drogs slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl för att inte bibehålla åtgärderna i det aktuella fallet. Det förefaller således motiverat att bibehålla åtgärderna. 8. Efter samråd med rådgivande kommittén föreslås att rådet antar bifogade förordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina. c i i) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. /98 av den om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2331/962, särskilt artiklarna 9. 4 och 11. 6 i denna, med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: 1 EGTnrL 56, 6. 3. 1996, s. 1. 2 EGTnrL 317, 6. 12. 1996, s. 1. A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder 1. Genom förordning (EEG) nr 2737/903 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina. Genom beslut nr 90/480/EEG4 godtog kommissionen åtaganden som gjorts av två större exportörer beträffande den produkt som är föremål för åtgärder. införde Sedan de berörda kinesiska exportörerna återtagit sina åtaganden kommissionen genom förordning (EG) nr 2286/945 av den 23 september 1994 en preliminär antidumpningstull på den berörda produkten. Genom förordning (EG) nr 610/956 av den 22 mars 1995 ändrade rådet förordning (EEG) nr 2737/90 och införde en slutgiltig antidumpningstull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid. 3 EGT nr L 264, 27. 9. 1990, s. 7. 4 EGT nr L 264, 27. 9. 1990, s. 59. 5 EGT nr L 248, 23. 9. 1994, s. 8. 6 EGT nr L 64, 22. 3. 1995, s. 1. Begäran om översyn Sedan det i februari 1995 offentliggjorts ett tillkännagivande7 om att giltighetstiden för de gällande åtgärderna snart skulle komma att löpa ut mottog kommissionen en begäran om översyn av dessa åtgärder, ingiven av Eurométaux, för tre gemenskapsproducenter som med undantag för en mindre producent, står för all produktion av den berörda produkten i gemenskapen. I begäran lades det fram bevisning för att produkten med ursprung i Kina dumpades och för att förnyad väsentlig skada sannolikt skulle bli resultatet om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla. Denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att en översyn inleddes. Den 21 september 1995 meddelade kommissionen, genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning*, att en översyn av rådets förordning (EEG) nr 2737/90 skulle inledas. Översynen inleddes i enlighet med artikel 11. 2 i rådets förordning (EG) nr 3283/949, som under undersökningens gång ersattes med rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen"). 7 8 9 EGT nr C 48, 25. 2. 1995, s. 3. EGT nr C 244, 21. 9. 1995, s. 3-5. EGT nr L 349, 31. 12. 1994, s. 1. 3. Undersökning 4. Kommissionen underrättade officiellt de producenter/exportörer och importörer som den visste var berörda, företrädarna för exportlandet samt de klagande gemenskapsproducenterna om att översynen skulle inledas. 5. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som anges i ovanstående tillkännagivande. 6. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och mottog svar från de tre klagande gemenskapsproducentema, tre importörer som även var användare av den berörda produkten, två exportörer/producenter och en importör i gemenskapen som var exportörerna/producenterna närstående. Gemenskapsproducenterna, exportörerna/producenterna och ett antal importörer/användare lämnade synpunkter skriftligen och hördes. 7. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den. ansåg vara nödvändiga för undersökningen och genomförde kontrollbesök hos följande företag: a) Gemenskapsproducenter - Wolfram Bergbau und Huttengesellschaft m. b. H. , St Peter, Österrike - H. C. Starck GmbH & Co KG, Goslar, Tyskland - Eurotungstène Poudres, Grenoble, Frankrike b) Importörer/användare i gemenskapen - AB Sandvik Hard Materials, Sverige - Seco Tools AB, Sverige c) Närstående importör - Minmetals North-Europe AB, Sverige d) Producent i jämförelselandet - Teledyne Advanced Materials, USA 8. Dumpningsundersökningen omfattade tiden från och med den 1 oktober 1994 till och med den 30 september 1995 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Undersökningen av skada omfattade tiden från och med 1991 fram till slutet av undersökningsperioden. Den nu aktuella översynen överskred den tidsfrist på ett år inom vilken den enligt artikel 11. 5 i grundförordningen normalt skulle ha avslutats, på grund av undersökningens komplicerade natur och särskilt på grund av att det visade sig svårt att finna ett lämpligt jämförelseland varifrån man kunde få tillförlitliga uppgifter. Dessutom inleddes samtidigt med den nu aktuella översynen ytterligare två undersökningar beträffande volframprodukter, dels beträffande volframmalm och anrikad volframmalm, dels beträffande volframoxid och volframsyra, och dessa undersökningar måste, med tanke på att produkterna ligger så nära varandra i produktionskedjan för volframprodukter, genomföras parallellt med den nu aktuella översynen. B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som är föremål för undersökning 10. Den produkt som är föremål för den nu aktuella översynen är samma produkt som behandlas i rådets förordning (EEG) nr 2737/90 och omfattas av KN-nummcr 2849 90 30. Volframkarbid och smält volframkarbid är föreningar av kol och volfram vilka framställs genom värmebehandling (uppkolning respektive smältning). Båda produkterna är mellanprodukter och används som grundmaterial vid produktion av komponenter i hårdmetall, som skärverktyg och slitstarka komponenter, friktionsfasta höljen, borrspetsar för oljeborrning och gruvbrytningsverktyg, samt i präglings- och skärverktyg för dragning och smidning av metaller. 11. En importör hävdade att volframkarbid och smält volframkarbid var olika produkter. De argument som framfördes byggde huvudsakligen på olikheter i produktionsprocesserna och skillnaderna vad gäller kemiska egenskaper. Vid undersökningen har emellertid framkommit att volframkarbid och smält volframkarbid, även om produktionsprocesserna är olika, har samma kemiska sammansättning (båda. består av cirka 92-94 % volfram och 4-6% kol) och härrör från samma led i produktionskedjan för volframprodukter, dvs. ledet mellan volframmetallpulver och verktyg i hårdmetall och slitstarka material. Vidare har de samma slutanvändning i industrin, dvs. som en ythärdande komponent. Volframkarbid och smält volframkarbid är vanligtvis sinsemellan utbytbara, utom inom vissa specifika och avgränsade användningsområden, där det krävs större slit- och friktionstålighet och där endast smält volframkarbid används. Slutsatsen drogs därför att volframkarbid och smält volframkarbid i denna undersökning kan betraktas som en enda produkt på samma sätt som i den ursprungliga undersökningen. De kallas nedan "karbid". Likadan produkt 12. I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen har översynsundersökningen visat att de produkter som exporteras från Kina och de produkter som framställs och säljs av gemenskapsproducenterna och av producenterna i jämförelselandet är likadana produkter enligt artikel 1. 4 i grundförordningen, eftersom de fysiska egenskaperna ocli de slutliga användningsområdena huvudsakligen är desamma. C. FORTSATT DUMPNING OCH SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE DUMPNING 1. Inledande anmärkningar 13. I enlighet med artikel 11. 2 i grundförordningen var avsikten med den nu aktuella översynen att fastställa om åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att att dumpningen fortsätter eller återkommer, särskilt genom undersökning av huruvida dumpningen fortsatte efter det att antidumpningsåtgärderna hade införts. Jämförelseland 14. Eftersom Kina är ett land utan marknadsekonomi, fick normalvärdet fastställas på grundval av uppgifter som inhämtats i ett tredje land med marknadsekonomi (nedan kallat "jämförelseland"). Sydkorea hade föreslagits för detta ändamål av de klagande. I tillkännagivandet om inledande föreslogs detta land som jämförelseland. Kommissionen gjorde avsevärda ansträngningar för att få flera volframproducenter i Sydkorea att samarbeta, men dessa önskade inte samarbeta i översynen. 15. De klagande föreslog USA som alternativt jämförelseland. Det gjordes vidare en bedömning av huruvida det var möjligt att använda Israel som jämförelseland eftersom den israeliska producenten Metek Metal Technology Ltd. var villig att samarbeta inte bara vid översynen avseende volframoxid och volframsyra10 utan även vid den nu aktuella översynen. Vid analysen av de uppgifter som den israeliska producenten Metek Metal Technology Ltd. hade lämnat stod det emellertid klart att företaget inte hade någon försäljning av den berörda produkten på den inhemska marknaden. I den nu aktuella översynen föreföll endast den amerikanska marknaden ha en tillräckligt omfattande försäljning av inhemskt producerad karbid vid normal handel. En stor karbidproducent i USA, Teledyne Advanced Materials (nedan kallad "Teledyne"), erbjöd sig att samarbeta. Vid valet av USA som lämpligt jämförelseland var följande omständigheter av avgörande betydelse: - Den karbid som producerades i USA hade samma egenskaper som den karbid som producerades i Kina och exporterades till gemenskapen. 10 EGT nr L , s. - Den process för karbidproduktion som den samarbetsvilliga producenten i USA använder sig av bygger på att ammoniumparavolframat, som producerats inhemskt eller importerats, kalcineras till volframoxid som sedan uppkolas till volframkarbid eller på att importerad volframoxid uppkolas direkt eller på att volframhaltigt skrot materialåtervinns. Processen liknar den. produktionsprocess som de kinesiska producenterna använder sig av, enligt vad som kunnat fastställas på grundval av de uppgifter som de samarbetsvilliga kinesiska exportörerna/producenterna tillhandahållit. Processen är modern och effektiv och visade sig vara lönsam under undersökningsperioden. - Vad gäller försörjningen av råmaterial hade Teledyne obegränsad tillgång till råmaterial för produktionen av karbid, dvs. ammomiumparavolframat och volframoxid, som under undersökningsperioden köptes till världsmarknadspriser från olika leverantörer. - Den amerikanska producenten sålde cirka 85 % av sin produktion på den amerikanska marknaden, som är en öppen och representativ inhemsk marknad med ett avsevärt antal slutanvändare, och på denna marknad konkurrerade den amerikanska producenten med sex andra lokala karbidproducenter. Utbudet och efterfrågan på den amerikanska marknaden styrs av konkurrens, något som ytterligare förstärktes genom att avsevärda mängder karbid importerades från olika länder (Kina, Sydkorea, Israel mil. ). Det framkom inget som skulle kunna tyda på att kostnaderna och priserna inte styrdes av de ekonomiska krafterna i en oreglerad och fri marknadsekonomi. 10 16. På grundval av ovanstående och i enlighet med artikel 2. 7 i grundförordningen ansågs USA vara ett lämpligt och inte oskäligt jämförelseland för fastställandet av normalvärdet för den produkt som är föremål för undersökning. Det gjordes inga invändningar mot valet av USA som jämförelseland, varken från de kinesiska exportörernas/producenternas sida eller från de kinesiska myndigheternas sida och inte heller från någon annan berörd parts sida. Normal värde baserat på inhemsk försäljning 17. I enlighet med artikel 2. 2 i grundförordningen undersöktes huruvida Teledynes försäljning av karbid på den inhemska marknaden motsvarade minst 5 % av den volym av produkten i fråga som exporterades från Kina till gemenskapen. Man fann att Teledynes försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden var flera gånger större än volymen av de kinesiska exportörernas export till gemenskapen. ii 18. Vidare undersöktes huruvida Teledynes försäljning på den inhemska marknaden till oberoende kunder kunde anses ha skett vid normal handel. Frågan om huruvida försäljningen på den inhemska marknaden skett vid normal handel eller inte avgjordes i enlighet med artikel 2. 4 i grundförordningen. Det framkom att det vägda genomsnittliga försäljningspriset för all försäljning under undersökningsperioden var detsamma som eller högre än den vägda genomsnittliga produktionskostnaden per enhet, och att antalet enskilda försäljningstransaktioner under tillverkningskostnaden per enhet motsvarade mindre än 20 % av den försäljning som användes för att fastställa normalvärdet. Därför ansågs all inhemsk försäljning ha skett vid normal handel. 19. Normalvärdet grundades därför, i enlighet med artikel 2. 1 i grundförordningen, på de priser som betalades eller skulle betalas vid all inhemsk försäljning av karbid till Teledynes oberoende kunder på den amerikanska marknaden under undersökningsperioden. 4. Exportpriser 20. Kommissionen erhöll omfattande uppgifter om exportpriser från två kinesiska producenter/exportörer och fyra importörer. Dessa uppgifter omfattade nästan hela den kinesiska exporten av karbid till gemenskapen under undersökningsperioden, vilket bekräftas av uppgifter från Eurostat. 12 För den del av den kinesiska exporten som såldes direkt på export till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2. 8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för den berörda produkten. För en avsevärd del av exporten som gick genom ett närstående företag (Minmetals North-Europe AB) konstruerades exportpriserna, i enlighet med artikel 2. 9 i grundförordningen, på grundval av återförsäljningspriserna till de första oberoende kunderna i gemenskapen. Det gjordes en justering för alla omkostnader, inbegripet tullar och skatter, som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, samt för vinst. Vinstmarginalen fastställdes på grundval av uppgifter från icke-närstående importörer inom samma sektor. Jämförelse 21. Det vägda genomsnittliga normalvärdet, fob vid USA:s gräns, jämfördes, i enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen, med det vägda genomsnittliga exportpriset, fob vid Kinas gräns och i samma handelsled. För att en rättvis jämförelse skulle kunna ske togs, i enlighet med artikel 2. 10 i grundförordningen, hänsyn i form av justeringar till de olikheter i transport-, försäkrings-, kredit- och hanteringskostnader och de därmed sammanhängande kostnader som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. 13 6. Dumpningsmarginal Av ovanstående jämförelse framgick att det förekom dumpning och att dumpningsmarginalen var lika med det belopp med vilket normalvärdet översteg exportpriset. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, oförtullat, uppgår till 30,6 %. D. GEMENSKAPSINDUSTRIN 22. De kinesiska exportörerna/producenterna och vissa användare gjorde ett antal invändningar beträffande definitionen av gemenskapsindustrin och den ställning som innehas av de producenter som står bakom begäran om översyn. ; 23. De kinesiska exportörerna/producenterna hävdade att ett av de företag som står bakom begäran om översyn var en importör av kinesisk karbid närstående och därför inte skulle ha ingått i definitionen av gemenskapsindustrin, i enlighet med artikel 4. 1 a och 4. 2 i grundförordningen. 14 Under undersökningens gång bekräftades att de två berörda företagen inte hade någon kontroll över varandra, även om de var varandra närstående. Vidare hade de motstridiga intressen vad gäller införandet av antidumpningsåtgärderna. Det ena företaget producerade karbid medan det andra importerade den berörda produkten. Det konstaterades att de båda företagen fastställde och genomförde sina affärsstrategier oberoende av varandra. Sammanfattningsvis drogs slutsatsen att det faktum att företagen var varandra närstående varken påverkade deras agerande eller analysen av den berörda gemenskapsproducentens ekonomiska situation i fråga om den berörda produkten, och följaktligen fanns det ingen anledning att undanta producenten från definitionen av gemenskapsindustrin. 24. Såsom anges i punkt 2 lämnades begäran om översyn in av producenter som svarade för nästan hela produktionen av karbid för försäljning på den öppna marknaden och därför utgjorde gemenskapsindustrin. Detta fastställande mötte motstånd från ett antal producenter av olika volframslutprodukter (verktyg, hårdmetaller) i gemenskapen, som producerar små kvantiteter karbid endast för att täcka de egna behoven. De hävdade särskilt att frågan om i vilken grad de producenter som stod bakom begäran om översyn skulle kunna anses vara representativa borde bedömas mot bakgrund av den sammanlagda gemenskapsproduktionen av produkten i fråga (inbegripet produktionen för egna behov) och att de producenter som stod bakom begäran mot denna bakgrund inte kunde anses vara representativa för gemenskapsindustrin. 15 25. Frågan undersöktes men slutsatsen drogs att argumentet var ogrundat. Även om produktionen hos företag som endast producerar för egna behov togs med i beräkningen skulle de producenter som stod bakom begäran om översyn ändå stå för 60 % av den sammanlagda produktionen av den berörda produkten i gemenskapen, och då skulle villkoren i artikel 5. 4 i grundförordningen ändå vara uppfyllda. Vidare bekräftades det att de producenter som stod bakom begäran om översyn stod för nästan hela gemenskapens produktion av karbid för försäljning på den öppna marknaden. 26. Mot bakgrund av ovanstående kan de producenter som stod bakom begäran om översyn sägas utgöra gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4. 1 och 5. 4 i grundförordningen. Nedan avses med "gemenskapsindustrin" de företag som stod bakom begäran om översyn. E. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA 1. Inledande anmärkningar 27. Vid undersökningen av skada bör man hålla i minnet att karbid ingår i en hel produktionskedja av volframprodukter och att utvecklingen på marknaden för den berörda produkten bör sättas i samband med utvecklingen för de övriga produkterna i produktionskedjan. Avgörandena beträffande skada baserades på uppgifter om gemenskapen i dess sammansättning då översynen inleddes, dvs. bestående av 15 medlemsstater. 16 Förbrukning i gemenskapen 28. Eftersom gemenskapsindustrin endast producerade karbid för den öppna marknaden, fastställdes vid denna undersökning förbrukningen på gemenskapsmarknaden på grundval av gemenskapsindustrins produktion med tillägg för importen och med avdrag för exporten, samt med tillägg eller avdrag för variationer i lagerhållning. När förbrukningen i gemenskapen fastställdes beaktades således inte den karbid som producenterna av olika volframslutprodukter i efterföljande led (t. ex. komponenter i hårdmetall) producerade för egna behov, eftersom denna produktion inte ansågs konkurrera direkt med den dumpade importen. På grundval av detta kan konstateras att förbrukningen i gemenskapen ökade från 2 801 ton 1991 till 2 819 ton 1992, för att minska till 2 706 ton 1993 och återigen öka till 4 236 ton 1994 och 4 703 ton under undersökningsperioden, vilket utgör en ökning med 68 % jämfört med 1991. Denna utveckling, där förbrukningen minskar fram till slutet av 1993 för att därefter återhämta sig, är helt i linje med marknadsutvecklingen för de industriella sektorer som använder den berörda produkten. 17 3. Den dumpade importens volym och marknadsandel 29. Importen till gemenskapen från Kina minskade från 143 ton 1991 till 68 ton 1992 och ökade återigen till 83 ton 1993, 136 ton 1994 och 234 ton under undersökningsperioden (en sammanlagd ökning med 63,6 %). Importens marknadsandel minskade från 5,1 % 1991 till 2,4 % 1992 för att därefter öka kontinuerligt och nå upp till 5 % under undersökningsperioden, trots att det efter det att de kinesiska exportörerna återtagit sina åtaganden 1994 införts antidumpningsåtgärder i form av värdetullar. Priser för den dumpade importen a) Allmän tendens 30. På grundval av de prisuppgifter som finns tillgängliga (Eurostat) kan konstateras att de kinesiska exportörernas priser (cif, före tull och antidumpningstull) förblev relativt stabila mellan 1991 och undersökningsperioden (+ 2 %). De relativt stabila karbidpriserna måste betraktas i förhållande till prisökningarna för volframprodukter i föregående led, dvs. ammoniumparavolframat, volframoxid/volframsyra, för vilka priserna ökade med 27 % respektive 25 % under samma period. 18 b) Prisunderskridande 31. Med avseende på undersökningsperioden jämfördes gemenskapsindustrins månatliga vägda genomsnittliga försäljningspris för karbid med det månatliga vägda genomsnittliga priset för volfram som exporterades från Kina till gemenskapen. För jämförelsen användes gemenskapsindustrins priser fritt fabrik och exportörens priser vid gemenskapens gräns, tull och antidumpningstull betald. Jämförelsen visade på en försumbar prisunderskridandemarginal. Det bör emellertid påpekas att innan värdetullen infördes (i september 1994) till följd av att de kinesiska exportörerna återtagit sina åtaganden, befanns de kinesiska priserna ständigt underskrida gemenskapsproducenternas priser, och de prisåtaganden som var i kraft under perioden förefaller inte att ha fullgjorts. Gemenskapsindustrins situation 32. I enlighet med artikel 11. 2 i grundförordningen undersöktes om de gällande åtgärdernas upphörande skulle innebära att skadan för gemenskapsindustrin fortsatte eller återkom. 19 a) Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lagerhållning 33. Gemenskapsindustrins produktion av den berörda produkten låg stabilt på omkring 3 300 ton från 1991 till 1993 och ökade till 4 375 ton 1994 och till 4 641 ton under undersökningsperioden, vilket utgör en ökning med 40 % i jämförelse med 1991. Denna ökning bör ses i förhållande till den ökade förbrukningen under samma period (+68 %). 34. Gemenskapsindustrins produktionskapacitet låg stabilt på omkring 4 240 ton från 1991 till 1993 och ökade till 4 740 ton 1994 och 5 095 ton under undersökningsperioden (+20 % jämfört med 1991). 35. Kapacitetsutnyttjandet låg stabilt på omkring cirka 78 % från 1991 till 1993, och ökade till mer än 90 % under 1994 och under undersökningsperioden. 36. Lagervolymen minskade i allmänhet under perioden, särskilt under 1994 och under undersökningsperioden. b) Försäljningsvolym och marknadsandel 37. Den mängd karbid som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden ökade i absoluta tal från 1 873 ton 1991 till 1 993 ton 1992 för att minska till 1 828 ton 1993 och sedan öka till 2 596 ton 1994 och 2 994 ton under undersökningsperioden (en total ökning med 60%). Efter en ökning 1992 minskade industrins marknadsandel kontinuerligt. Utvecklingen vad gäller marknadsandelen ser ut som följer: 66,9% 1991, 70,7% 1992, 67,6% 1993, 61,3 % 1994 och 63,7 % under undersökningsperioden. 20 c) Prisutveckling 38. Det vägda genomsnittliga försäljningspriset för karbid föll kraftigt (-20 %) mellan 1991 och 1994 men återhämtade sig starkt under undersökningsperioden. Det bör understrykas att denna återhämtning sammanföll med att det i september 1994 infördes en värdetull på 33 % på import från Kina. Denna prisökning följde dessutom på en prisökning på mellanprodukter i föregående led i produktionskedjan för volframprodukter, dvs. ammoniumparavolframat och volframoxid (se även punkt 31). Prisökningen sammanföll även med en ökande efterfrågan. d) Lönsamhet 39. Gemenskapsproducenterna gjorde stora förluster på i genomsnitt upp till 20 % från 1991 till 1994. Tack vare att priserna återigen gick upp kraftigt gick försäljningen ånyo med vinst under undersökningsperioden (13 % i genomsnitt). e) Sysselsättning 40. Mot bakgrund av att de personer som är sysselsatta inom produktionskedjan för volframprodukter arbetar med produktion av flera olika volframprodukter och att dessa produkter är nära sammankopplade var det inte möjligt att fastställa antalet anställda per produkt. Sysselsättningen inom volframsektorn minskade med 14 % under hela perioden. Under undersökningsperioden sysselsatte gemenskapsindustrin 580 personer inom produktionskedjan för volframprodukter. 21 f) Slutsats beträffande gemenskapsindustrins situation 41. Av ovanstående analys har framkommit att utvecklingen vad gäller vissa skadeindikatorer, såsom produktion, försäljning och kapacitetsutnyttjande, efter en lång period med negativa tendenser återigen tog en positiv riktning i linje med den positiva utvecklingen på marknaden i dess helhet samt att denna utveckling sammanföll med att det efter 1994 infördes antidumpningstullar i form av värdetullar på den import som berörs av den nu aktuella undersökningen. Beträffande gemenskapsindustrins ekonomiska situation bör det påpekas att det endast var under undersökningsperioden som det gjordes vinster. Under åren före undersökningsperioden (1991-1994), led gemenskapsindustrin kontinuerligt väsentlig skada i form av sjunkande priser och stora förluster på i genomsnitt upp till 20 %. Det bör slutligen påpekas att gemenskapsindustrins marknadsandel, efter en ökning under 1992, minskade kontinuerligt med nästan 10 procentenheter från 1993 till undersökningsperioden. I detta sammanhang bör det påpekas att exporten från Kina tidigare huvudsakligen koncentrerades på ammoniumparavolframat och endast i mindre utsträckning utgjordes av volframoxid. Om karbid inte längre skulle omfattas av åtgärder är det inte osannolikt att exporten från Kina gradvis skulle inriktas på karbid eftersom det är fråga om en produkt med ett högre värde i produktionskedjan. 6. Prisunderskridande om åtgärderna skulle upphöra att gälla. 42. Det gjordes en andra beräkning av prisunderskridandet i syfte att fastställa hur stort prisunderskridandet skulle bli om antidumpningsåtgärdema skulle upphöra att gälla. För detta ändamål användes samma metod som anges i punkt 31 med skillnaden att det inte lades någon antidumpningstull till importpriset. I det aktuella fallet blev resultatet prisunderskridandemarginaler på i genomsnitt 23 %, uttryckt i procent av gemenskapsproducenternas priser. 22 7. Slutsats 43. Gemenskapsproducenternas situation förbättrades under undersökningsperioden. På grundval av undersökningen kan emellertid slutsatsen dras att de låga priserna på importen från Kina förvärrade gemenskapsindustrins svårigheter under perioden innan värdetullarna infördes när de kinesiska exportörerna/producenterna uppenbarligen inte uppfyllde sina åtaganden. På grund av detta har gemenskapsindustrin hindrats från att helt och hållet återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla förefaller det i högsta grad troligt att priserna på den dumpade importen från Kina skulle läggas på en nivå som underskrider gemenskapsindustrins priser. 44. I detta sammanhang gjorde de kinesiska exportörerna ett antal invändningar och ifrågasatte orsakssambandet mellan den dumpade importen och gemenskapsindustrins situation. Det påstods att gemenskapsindustrins återhämtning endast berodde på att efterfrågan på karbid ökade under 1994 och under undersökningsperioden och inte på att det infördes en värdetull på import från Kina. Det kan här inte förnekas att den ökade efterfrågan påverkade prisnivån. Det bör emellertid påpekas att det var först efter september 1994, då antidumpningstullarna i form av värdetullar infördes, som gemenskapsindustrins försäljningspriser steg och gemenskapsproducenternas ekonomiska situation förbättrades efter år av förluster. 23 45. Vidare hävdades att importen från Kina har påverkat gemenskapsindustrin i mindre utsträckning än importen från andra tredje länder som USA och Sydkorea. Det bör uppmärksammas att även om importerade produkter med ursprung i USA och Sydkorea täckte en del av den ökade förbrukningen under den undersökta perioden, vilket innebar att deras respektive marknadsandelar ökade, har det framkommit att priserna för dessa produkter i allmänhet var högre än de kinesiska priserna och det finns inga bevis för att priserna dumpades. Vidare ändrar eventuell påverkan av import på gemenskapsindustrins situation inte det faktum att importen från Kina, i avsaknad av åtgärder, även fortsättningsvis skulle kunna få negativa verkningar för gemenskapsindustrins situation, vilket framgår av slutsatsen att det är troligt att prisunderskridandet skulle fortsätta (se punkt 43 ovan). 46. Vidare bör behovet av att bibehålla åtgärderna även ses mot bakgrund av det faktum att importen av kinesiska mellanprodukter skulle kunna pressa upp priserna på gemenskapsindustrins slutprodukter. Här bör det påpekas att gemenskapsindustrin i viss utsträckning är beroende av import av produkter i föregående led (främst ammoniumparavolframat), eftersom industrins behov för närvarande inte täcks helt genom materialåtervinning av skrot. I avsaknad av antidumpningsåtgärder finns det, mot bakgrund av trycket från de importerade produkterna, risk för att industrin tvingas sänka priset på karbid och om detta sammanfaller med prisökningar på kinesiska produkter i föregående led skulle industrins livskraft äventyras. 24 47. Slutsatsen drogs därför att det är sannolikt att skadan återkommer om inte åtgärderna bibehålls F. GEMENSKAPENS INTRESSE 48. Det bör erinras om att införandet av åtgärderna i den föregående undersökningen inte ansågs vara i strid med gemenskapens intresse. Vidare bör det påpekas att de nu aktuella undersökningen är en översyn, varför analysen rör en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft. Följaktligen skulle det, tack vare att den nu aktuella undersökningen görs vid just denna tidpunkt och det faktum att det rör sig om en översyn, vara möjligt att bedöma huruvida de införda antidumpningsåtgärderna fått några otillbörliga negativa verkningar för de berörda parterna. 1. Gemenskapens karbidindustri 49. Under undersökningsperioden utgjordes gemenskapsindustrin av tre företag i olika medlemsstater. För dessa företag är karbid den viktigaste produkten i produktionskedjan för volframprodukter, eftersom karbid är slutprodukt i kedjan. Vad gäller omsättningen står karbid för mer än 60 % av värdet av all försäljning av volframprodukter. Under senare år har det kontinuerligt gjorts investeringar i sektorn, särskilt för att säkerställa att produktionsmetoderna uppfyller miljökraven och för att utveckla nya produktionsmetoder, till exempel materialåtervinning ur volframhaltigt skrot. Målet med denna teknik är att uppnå en högre grad av oberoende vad gäller råmaterial (anrikad volframmalm) och mellanprodukter (ammoniumparavolframat, volframoxid och volframsyra). 25 Gemenskapsindustrin har ännu inte kunnat återhämta sig efter de ekonomiska förluster som gjordes under loppet av fyra år innan antidumpningstullen i form av en värdetull infördes nyligen. 50. Som framgår av undersökningen är det, i avsaknad av skyddsåtgärder beträffande karbid, som är det sista och känsligaste ledet i produktionskedjan för volframprodukter, sannolikt att skadan återkommer i form av förluster för gemenskapsindustrin, och fortsatt och till och med ökad förlust av marknadsandelar. För att gemenskapsindustrin skall kumia förbli livskraftig är det viktigt att rättvisa konkurrensvillkor upprätthålls. 2. Användarindustrin 51. Det är tillverkarna av komponenter i hårdmetall (karbidverktyg och slitstarka material) som är de huvudsakliga användarna av karbid inom gemenskapen. Sektorn består av ett fåtal stora företag ("större användare") vars produktion delvis är integrerad (dvs. de utgår från ammoniumparavolframat eller volframoxid och förädlar dessa produkter till slutprodukter) och ett hundratal mindre företag ("mindre användare") som i produktionen huvudsakligen utgår från karbid. 52. En större användare hävdade att dess samlade produktionskostnader skulle komma att öka på grund av antidumpningstullen på import från Kina och även att dess ställning på gemenskapsmarknaden skulle äventyras i förhålfande till större konkurrenter i USA och Japan som kan köpa karbid som inte omfattas av antidumpningåtgärder. Användaren skulle enligt egen utsago förlora i konkurrenskraft. 26 Det visade sig att denna användare, som producerar olika former av karbidverktyg och slitstarka material, i sin produktionsprocess under den berörda perioden huvudsakligen utgick från mellanprodukter i föregående led, såsom ammoniumparavolframat och volframoxid, och således endast i begränsad utsträckning var beroende av importerad karbid. Användaren stod för nästan en fjärdedel av all import till gemenskapen av karbid från Kina. Denna import utgjorde emellertid mindre än 4 % av företagets karbidförbrukning. Den maximala verkan av tullen på 33 % beräknades uppgå till mindre än 1 % av kostnaderna för denna användares produktion av volframrelaterade produkter. Därför förefaller tullens eventuella verkningar för företagets volframproduktion att vara minimala. 53. Ett dussin mindre användare har sagt sig vara för fortsatta åtgärder. Deras huvudargument var att ett upphävande av åtgärderna endast skulle stärka de större användarnas ställning på marknaden för karbidverktyg ytterligare. Dessa har en starkare förhandlingsposition gentemot de kinesiska leverantörerna än de mindre företagen och skulle därför kunna få förmånligare priser. 54. Det framfördes från användarnas sida inga andra välgrundade synpunkter som talade mot åtgärder. Eftersom åtgärderna har varit i kraft under en viss period och skulle komma att ligga kvar på samma nivå, kan slutsatsen dras att användarnas situation i allmänhet inte skulle försämras. 27 3. Effektiv konkurrens 55. Det har även hävdats att konkurrensnivån på karbidmarknaden skulle komma att påverkas om antidumpningstullen bibehålls, eftersom det härigenom skulle skapas en oligopolistisk marknad. Alla användare skulle vara hänvisade till gemenskapsproducenterna. 56. Det bör påpekas att de kinesiska exportörerna trots antidumpningsåtgärderna hela tiden har varit närvarande på gemenskapsmarknaden och att de ökade sin marknadsandel under undersökningsperioden. Det bör vidare påpekas att även andra karbidleverantörer från tredje land är närvarande på gemenskapsmarknaden, vilket innebär att det finns ett antal alternativa leveranskällor. Slutligen har det konstaterats att producenter av andra produkter i kedjan, på grund av att de olika volframprodukterna ligger nära varandra i produktionskedjan, utövar ett avsevärt konkurrenstryck på marknaden, oavsett vilken volframprodukt det rör sig om. Slutsats beträffande gemenskapens intresse 57. Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att det finte fanns några tvingande skäl för att inte låta dessa åtgärder förbli i kraft, i syfte att säkerställa rättvis priskonkurrens på marknaden och undanröja varje risk för att gempnskapsindustrin återigen vållas skada, vilket säkert skulle vara fallet om åtgärderna skulle upphöra att gälla. 28 G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 58. De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att rekommendera att åtgärderna bibehålls. Partema gavs även möjlighet att inom en viss tid efter det att dessa uppgifter lämnats ut lämna synpunkter. Parternas synpunkter beaktades och avgörandena har, i de fall då det visade sig lämpligt, ändrats i enlighet med synpunkterna. 59. Av ovanstående framgår att den antidumpningstull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EEG) nr 2737/90 bör bibehållas, i enlighet med artikel 11. 2 i grundförordningen. Giltighetstiden för förordning (EEG) nr 2737/90 har förlängts i och med denna översyn men förordningen kommer att upphöra att gälla när översynen avslutas. Den antidumpningstull som infördes genom förordningen bör därför återinföras. 29 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av volframkarbid och smält volframkarbid enligt KN-nummer 2849 90 30 med ursprung i Kina. 2. Tullen skall vara 33 % av produktens nettopris fritt gemenskapens gräns, oförtullat. 3. Såvida inte annat anges skall gällande tullbestämmelser tillämpas. Artikel 2 Demia förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig medlemsstater. i alla Utfärdad i Bryssel den 30 ISSN 1024-4506 KOM(98) 142 slutlig DOKUMENT SV 02 12 11 09 Katalognummer : CB-CO-98-147-SV-C ISBN 92-78-31915-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 31


title: Kommissionens förordning (EG) nr 569/98 av den 12 mars 1998 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1337/97

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

formats: pdf print

text: 13. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 76/21 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 569/98 av den 12 mars 1998 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r korn inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1337/97 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r spannm(cid:134)l (1), (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2052/97 (4), s(cid:132)rskilt artikel 7 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av korn till alla tredje l(cid:132)nder har inletts genom kommis- sionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1337/97 (5). I artikel 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 f(cid:148)reskrivs att kommissionen p(cid:134) grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fastst(cid:132)lla ett h(cid:148)gsta exportbidrag, varvid h(cid:132)nsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud (cid:132)r p(cid:134) samma niv(cid:134) eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportav- gift. Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)l medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 6 till och med den 12 mars 1998 inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1337/97 (cid:132)r det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r korn fastst(cid:132)llt till 31,45 ecu per ton. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 13 mars 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 12 mars 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 287, 21. 10. 1997, s. 14. (5) EGT L 184, 12. 7. 1997, s. 1


title: Règlement (CE) n° 561/98 de la Commission du 12 mars 1998 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: L 76/4 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 3. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 561/98 DE LA COMMISSION du 12 mars 1998 (cid:130)tablissant des valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes r(cid:138)glement LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 2375/96 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, vu le 3813/92 du Conseil, du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- (CEE) no portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 13 mars 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 12 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 du 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. 13. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 76/5 du r(cid:138)glement de la Commission, du 12 mars 1998, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes ANNEXE Code NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 (en (cid:130)cus par 100 kg) (en (cid:130)cus par 100 kg) Code des pays tiers (1) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation Code NC Code des pays tiers (1) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 204 212 624 999 052 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 052 81,7 108,9 188,3 126,3 139,4 139,4 166,6 166,6 122,2 103,0 112,6 53,0 36,5 39,2 55,3 50,8 47,0 79,4 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 999 052 388 400 512 528 999 74,9 77,2 52,0 39,9 129,2 98,0 101,8 96,3 110,6 97,0 104,2 139,0 96,8 136,1 76,5 95,1 77,2 73,9 91,8 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: Verordnung (EG) Nr. 567/98 der Kommission vom 12. März 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 13. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 76/17 VERORDNUNG (EG) Nr. 567/98 DER KOMMISSION vom 12. März 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) nung der Erstattung für diese Erzeugnisse zu berücksich- tigen sind. gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Markt- organisation für Reis (3), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 192/98 (4), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 und Artikel 13 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 bestimmen, daß der Unterschied zwischen den Notierungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 dieser Verordnungen genannten Erzeugnisse und den Preisen für die Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Gemäß Artikel 13 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 sind die Erstattungen unter Berücksichtigung der jeweiligen Lage und der voraussichtlichen Entwicklung einerseits des verfügbaren Getreides und des Reises und Bruchreises und ihrer Preise in der Gemeinschaft und andererseits der Preise für Getreide, Reis, Bruchreis und Getreideerzeu- gnisse auf dem Weltmarkt festzusetzen. Nach denselben Artikeln ist auf den Getreide- und Reismärkten für eine ausgeglichene Lage und für eine natürliche Preis- und Handelsentwicklung zu sorgen. Ferner ist den wirtschaft- lichen Aspekten der geplanten Ausfuhren sowie der Notwendigkeit Rechnung zu tragen, Marktstörungen in der Gemeinschaft zu vermeiden. Die Verordnung (EG) Nr. 1518/95 der Kommission (5), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2993/95 (6), über die Regelung für die Einfuhr und die Ausfuhr von Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnissen bestimmt in Artikel 4 die besonderen Kriterien, die bei der Berech- (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (4) ABl. L 20 vom 27. 1. 1998, S. 16. (5) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 55. (6) ABl. L 312 vom 23. 12. 1995, S. 25. Infolgedessen sind die für die einzelnen Erzeugnisse zu gewährenden Erstattungen zu staffeln, und zwar, je nach Erzeugnis, aufgrund des Gehaltes an Rohfasern, Asche, Spelzen, Proteinen, Fetten oder Stärke, wobei dieser Gehalt jeweils besonders charakteristisch für die tatsäch- lich in dem Verarbeitungserzeugnis enthaltene Menge des Grunderzeugnisses ist. Bei Maniokwurzeln, anderen Wurzeln und Knollen von tropischen Früchten sowie deren Mehlen machen wirt- schaftliche Gesichtspunkte etwaiger Ausfuhren angesichts der Art und der Herkunft dieser Erzeugnisse zur Zeit eine Festsetzung von Ausfuhrerstattungen nicht erforderlich. Für einige Verarbeitungserzeugnisse aus Getreide ist es aufgrund der schwachen Beteiligung der Gemeinschaft am Welthandel gegenwärtig nicht notwendig, eine Ausfuhrerstattung festzusetzen. Die Lage auf dem Weltmarkt oder besondere Erforder- nisse bestimmter Märkte können eine Differenzierung bei Erstattungen für bestimmte Erzeugnisse je nach ihrer Bestimmung notwendig machen. Die Erstattung muß einmal monatlich festgesetzt werden; sie kann zwischenzeitlich geändert werden. Bestimmte Maiserzeugnisse können so wärmebehandelt werden, daß für sie eine Erstattung gewährt werden könnte, die ihrer Qualität nicht gerecht wird. Für Erzeug- nisse, die eine erste Gelbildung oder Gelierung aufweisen, sollte deshalb keine Ausfuhrerstattung gewährt werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Ausfuhrerstattungen für die in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 und in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe c) der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 genannten und der Verordnung (EG) Nr. 1518/ 95 unterliegenden Erzeugnisse werden wie im Anhang dieser Verordnung angegeben festgesetzt. L 76/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 13. 3. 98 Diese Verordnung tritt am 13. März 1998 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 12. März 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission zur Verordnung der Kommission vom 12. März 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstat- tungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse ANHANG Erzeugniscode Erstattungsbetrag Erzeugniscode Erstattungsbetrag (ECU/Tonne) (ECU/Tonne) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 28,39 24,34 24,34 9,20 6,25 33,77 33,77 36,50 28,39 24,34 24,34 29,79 9,50 12,57 6,25 9,20 37,52 30,02 12,57 32,45 26,36 9,20 9,20 12,26 9,81 30,02 31,89 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 30,42 23,32 12,57 12,32 12,32 3,08 5,07 21,93 10,91 24,64 24,64 32,45 32,45 32,45 32,45 33,44 33,44 0,00 38,23 29,26 38,23 29,26 29,26 38,23 29,26 40,06 27,80 29,26 (1) Für Erzeugnisse, die einer Wärmebehandlung bis zur ersten Gelbildung unterzogen wurden, wird keine Erstattung gewährt. (2) Es gelten die Erstattungen gemäß der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 2730/75 des Rates (ABl. L 281 vom 1. 11. 1975, S. 20). NB: Die die Erzeugnisse betreffenden Codes sowie die Verweisungen und Fußnoten sind durch die geänderte Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission (ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1) bestimmt


title: Regulamentul (CE) nr. 575/98 al Comisiei din 12 martie 1998 privind eliberarea certificatelor de import de orez și de brizură de orez pentru cererile prezentate în temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 327/98 (tranșă suplimentară din ianuarie 1998)

eurovoc_concepts:
import licence
rice
third country

formats: html pdf print xhtml

text: 02/vol. 10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 243 31998R0575 L 76/29 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 13. 3. 1998 REGULAMENTUL (CE) NR. 575/98 AL COMISIEI din 12 martie 1998 privind eliberarea certificatelor de import de orez ș(cid:13)i de brizură de orez pentru cererile prezentate în temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 327/98 (tranș(cid:13)ă suplimentară din ianuarie 1998) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 327/98 al Comisiei din 10 februarie 1998 privind deschiderea ș(cid:13)i modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importul de orez ș(cid:13)i de brizură de orez (1), în special articolul 5 alineatul (2), întrucât articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 327/98 prevede deschiderea unei tranș(cid:13)e suplimentare pentru eliberarea certificatelor de import pentru luna ianuarie 1998; întrucât cererile de certificate de import pentru această tranș(cid:13)ă suplimen- tară se depun în cursul primelor zece zile lucrătoare de la data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 327/98; întrucât, în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 327/98, Comisia decide, în termen de zece zile începând cu ultima zi a termenului de comunicare a cererilor de certificate, în ce măsură se poate da curs cererilor depuse ș(cid:13)i stabileș(cid:13)te cantitățile disponibile în cadrul tranș(cid:13)ei următoare; se aplică, după caz, un procent de reducere în conformitate cu dispozițiile anexei la prezentul regulament, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 (1) Pentru cererile de certificate de import de orez ș(cid:13)i de brizură de orez depuse în temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regula- mentul (CE) nr. 327/98 ș(cid:13)i comunicate Comisiei, certificatele se eli- berează pentru cantitățile care figurează în cererile la care se aplică, după caz, reducerile stabilite în anexă. (2) Cantitățile disponibile în cadrul tranș(cid:13)ei următoare sunt stabi- lite în anexă. Articolul 2 întrucât, după analizarea cantităților pentru care s-au depus cereri, se prevede eliberarea de certificate pentru cantitățile cerute la care Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 12 martie 1998. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei (1) JO L 37, 11. 2. 1998, p. 5. 244 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 10 ANEXĂ Procentele de reduceri care urmează să se aplice cantităților solicitate ș(cid:13)i cantităților disponibile pentru tranș(cid:13)a următoare: (i) cantitatea menționată în articolul 2 alineatul (2) litera (i): orez semialbit sau albit, inclus la codul NC 1006 30 Origine Procent de reducere Cantitatea disponibilă în cadrul tranș(cid:13)ei din aprilie 1998 (în tone) Thailanda 0 (1) 7 875 (1) Certificatul se eliberează pentru cantitatea care figurează în cerere. (ii) cantitatea menționată în articolul 2 alineatul (2) punctul (ii): brizură de orez, inclusă la codul NC 1006 40 00 Origine Procent de reducere Cantitatea disponibilă pentru tranș(cid:13)a din iulie 1998 (în tone) Thailanda Australia Statele Unite ale Americii Guyana Alte origini 0 (1) 75 0 (1) 0 (1) 90,7616 28 240 6 457 8 503 3 641 7 240 (1) Certificatul se eliberează pentru cantitatea care figurează în cerere


title: Regolamento (CE) n. 564/98 della Commissione del 12 marzo 1998 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 76/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 13. 3. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 564/98 DELLA COMMISSIONE del 12 marzo 1998 che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 2, considerando che, a norma dell’articolo 13 del regola- mento (CEE) n. 1766/92, la differenza fra i corsi o i prezzi dei prodotti di cui all’articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di detti prodotti nella Comunit(cid:133) pu(cid:149) essere coperta da una restituzione all’esportazione; considerando che le restituzioni debbono essere fissate prendendo in considerazione gli elementi di cui all’arti- colo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95 della Commis- sione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in relazione alla concessione delle restituzioni all’esportazione e le misure da adottare in caso di turba- tive nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2052/97 (4); considerando che esistono possibilit(cid:133) di esportazione di un quantitativo pari a 100 000 tonnellate di granturco da esportare verso determinate destinazioni nell’ambito di gare indette dal Programma alimentare mondiale; che (cid:138) indicato il ricorso alla procedura di cui all’articolo 7, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1162/95 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 444/98 (6), che in sede di fissazione delle restitu- zioni occorre tenerne conto; considerando che, per quanto riguarda le farine, le semole e i semolini di grano o di segala, la restituzione applica- bile a questi prodotti deve essere calcolata tenendo conto della quantit(cid:133) di cereali necessaria per la fabbricazione dei prodotti considerati; che dette quantit(cid:133) sono state fissate nel regolamento (CE) n. 1501/95; considerando che la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di certi mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione; considerando che la restituzione deve essere fissata almeno una volta al mese; che essa pu(cid:149) essere modificata nel periodo intermedio; considerando che l’applicazione di dette modalit(cid:133) alla situazione attuale dei mercati nel settore dei cereali e, in particolare, ai corsi o prezzi di detti prodotti nella Comu- nit(cid:133) e sul mercato mondiale conduce a fissare la restitu- zione agli importi elencati in allegato; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione, come tali, dei prodotti di cui all’articolo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/92, ad eccezione del malto, sono fissate agli importi di cui in allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 13 marzo 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 marzo 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 287 del 21. 10. 1997, pag. 14. (5) GU L 117 del 24. 5. 1995, pag. 2. (6) GU L 56 del 26. 2. 1998, pag. 12. 13. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 76/13 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 12 marzo 1998, che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala Codice prodotto Destinazione (1) (ECU / t) Ammontare delle restituzioni Codice prodotto Destinazione (1) (ECU / t) Ammontare delle restituzioni 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 5,00 0 25,00 35,00 (cid:190) 21,00 47,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 23,00 (3) 13,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 18,00 17,00 15,50 14,50 13,50 (cid:190) (cid:190) 47,50 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (1) Per le destinazioni seguenti: 01 tutti i paesi terzi, 02 altri paesi terzi, 03 Svizzera, Liechtenstein, 04 Tanzania, Burundi, Congo Brazzaville, Repubblica democratica del Congo. (2) Se tale prodotto contiene semole agglomerate, nessuna restituzione (cid:138) concessa. (3) Restituzione fissata nell’ambito della procedura prevista dall’articolo 7, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1162/95 modificato, relativo ad un quantitativo di 100 000 tonnellate di granturco da esportare verso Tanzania, Burundi, la Repubblica di Congo (Brazzaville) e la Repubblica democratica di Congo, nell’ambito di gare indette del Programma alimentare mondiale. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20) modificato


title: Parere del Comitato delle regioni in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio relativa all'accordo quadro sul lavoro a tempo parziale concluso dall'UNICE, dal CEEP e dalla CES»

eurovoc_concepts:
European social policy
anti-discriminatory measure
equal treatment
framework agreement
part-time employment
professional association

formats: html pdf print

text: C 180/72 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 6. 98 Parere del Comitato delle regioni in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio relativa all’accordo quadro sul lavoro a tempo parziale concluso dall’UNICE, dal CEEP e dalla CES» IL COMITATO DELLE REGIONI, (98/C 180/13) vista la decisione della Commissione di chiedere alle parti sociali, conformemente all’articolo 3 del Protocollo sociale, in quale misura desiderino aprire i negoziati sul tema del lavoro a tempo parziale/atipico; visto l’accordo quadro sul tempo parziale concluso il 6 giugno 1997 tra l’UNICE, il CEEP e la CES in data 6 giugno 1997; vista la proposta della Commissione del 23 luglio 1997 (1) di trasformare detto accordo in una direttiva europea; viste le conclusioni della presidenza al vertice di Amsterdam del 16 e 17 giugno; vista la propria decisione in data 26 novembre 1997, conformemente all’articolo 198C, quarto comma, del Trattato che istituisce la Comunità europea, di formulare un parere in materia e di incaricare della preparazione la Commissione 8 «Coesione economica e sociale — Affari sociali e sanità pubblica»; visto il progetto di parere (CdR 389/97 riv. ) adottato dalla Commissione 8 in data 27 novembre 1997 (relatori: U. Ollander e S. Andersen), ha adottato il 12 marzo 1998, nel corso della 22a sessione plenaria del 12 e 13 marzo 1998, il seguente parere. 1. Introduzione 2. Svolgimento dei negoziati L’accordo sul lavoro a tempo parziale risale a una proposta della Commissione del 16 agosto 1990 che rientrava, insieme ad altre, nel piano d’azione della Commissione inteso a porre in atto la Carta comunitaria sui diritti sociali fondamentali dei lavoratori. La proposta iniziale comprendeva tre proposte di diretti- va: una sulle condizioni di lavoro legate a certi rapporti di lavoro, un’altra, che è stata adottata, relativa a misure volte a promuovere il miglioramento della sicurezza e della salute dei lavoratori assunti a titolo temporaneo e una terza concernente le distorsioni di concorrenza dovute a certi rapporti di lavoro. La proposta è stata poi rimaneggiata dalla presidenza belga e presentata al Consiglio come proposta di direttiva riguardante forme particolari di occupazione. Detta proposta non è stata adottata. La successiva presidenza tedesca ha continuato ad elaborare la proposta belga ed è giunta a un nuovo testo di compromesso; neanche questo ha potuto essere adottato. Solo quando la Commissione ha chiesto il parere delle parti sociali a livello europeo, ossia CEEP, UNICE e CES, conformemente all’articolo 3 del protocollo sulla politica sociale, sono stati compiuti progressi reali. Le parti sociali hanno accettato l’incarico e avviato i negoziati entro il termine di nove mesi imposto dal protocollo al paragrafo 4 dell’articolo 3. (1) COM(97) 392 def. Essendo in gioco considerevoli interessi economici legati alle trattative sulle condizioni del lavoro a tempo parziale, certo non stupisce il fatto che le parti sociali non siano riuscite a rispettare il termine di 9 mesi. Esse hanno chiesto una proroga che la Commissione ha concesso. Nel frattempo le parti sociali sono giunte a un accordo verso la metà di aprile 1997; tale accordo è stato siglato il 6 giugno 1997 dopo essere stato approvato dalle istanze competenti delle tre organizzazioni. 3. Oggetto dell’accordo quadro L’accordo ha lo scopo di gettare le basi per l’eliminazione di qualsiasi discriminazione nell’ambito del lavoro a tempo parziale e di migliorarne la qualità. L’accordo è inoltre inteso ad agevolare lo sviluppo del lavoro a tempo parziale su base volontaria e a contribuire all’organizzazione flessibile dell’orario di lavoro in modo da tener conto delle esigenze degli imprenditori e dei lavoratori. 4. Campo d’applicazione dell’accordo quadro L’accordo è applicabile ai lavoratori a tempo parziale, come vengono definiti in base alle prassi in vigore a livello nazionale. 11. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 180/73 5. Contenuto dell’accordo quadro L’accordo è incentrato sul principio di non discrimina- zione e sul principio inteso a creare reali possibilità per i lavoratori a tempo parziale. L’accordo quadro apporta quindi un contributo sostan- ziale al miglioramento della posizione delle donne sul mercato del lavoro e, di conseguenza, contribuisce positivamente alla parità sul mercato del lavoro, sicché per un numero incredibilmente elevato di donne il lavoro a tempo parziale diventa una scelta possibile in situazioni nelle quali hanno bisogno di esercitare un’attività professionale. Trattandosi di un accordo quadro, va segnalato che sul piano locale è possibile effettuare un adeguamento alla situazione reale del mercato del lavoro locale e regionale. 6. Sintesi e conclusione Questo secondo accordo tra le parti sociali a livello europeo costituisce un’eccellente iniziativa per accresce- re l’efficienza del mercato europeo del lavoro. L’accordo è l’espressione di un sottile equilibrio tra gli interessi dei datori di lavoro e quelli dei lavoratori. Occorrerà agire con molta cautela per evitare di rompere tale equilibrio. Sebbene determinate richieste di miglioramento a van- taggio dei lavoratori a tempo parziale siano comprensibi- li, ad esempio quelle in materia di pensioni, occorre continuare a rispettare l’accordo nella sua forma attuale se si vuole che il mercato del lavoro continui a migliorare tramite convenzioni. Bruxelles, 12 marzo 1998. Il mercato del lavoro europeo si distingue nettamente da quello americano o da quello giapponese. Ma le esigenze di efficacia e di produttività sono le stesse su tutti i mercati del lavoro nel contesto della mondializzazione. Il mercato europeo del lavoro puo` svilupparsi positiva- mente ed efficacemente per il tramite di convenzioni. Per questo va accolto con soddisfazione l’accordo quadro in oggetto, in quanto contributo costruttivo alla valorizzazione del tessuto locale e regionale. Le province, gli enti locali e le regioni sono importanti datori di lavoro, con un notevole impatto sul mercato europeo del lavoro. Una parte considerevole di lavoratori a tempo parziale è occupata dalle province, dagli enti locali e dalle regioni. È pertanto decisivo e al tempo stesso concretamente interessante, che l’accordo sia un accordo quadro. Le regioni, le province e gli enti locali ricavano da tale accordo la possibilità di rendere più efficace il proprio mercato del lavoro e di adeguarlo nella prospettiva di assicurare la crescita nell’occupazione. Solo un’economia efficace, capace di mantenere o di moltiplicare il numero di posti di lavoro puo` assicurare l’occupazione; un’economia efficace presuppone un adeguamento alle condizioni regionali e locali, e gli eventuali oneri finanziari dovranno essere affrontati nel modo abituale nei diversi Stati membri. Questo nuovo accordo quadro sul lavoro a tempo parziale rappresenta un importante contributo in tal senso. Per questo motivo il Comitato delle regioni lo accoglie con soddisfazione. Il Presidente del Comitato delle regioni Manfred DAMMEYER