title: PERGUNTA ESCRITA n. 735/98 do Deputado Rinaldo BONTEMPI à Comissão. Segundo pedido de conclusão de um acordo entre a União Europeia e o Principado do Mónaco em matéria de segurança social

eurovoc_concepts:
EU national
France
Italy
Monaco
agreement (EU)
frontier worker
job access
social security

text: C 304/152 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 10. 98 (98/C 304/230) PERGUNTA ESCRITA P-0735/98 apresentada por Rinaldo Bontempi (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Segundo pedido de conclusa(cid:152)o de um acordo entre a Unia(cid:152)o Europeia e o Principado do Mo·naco em mate·ria de seguran(cid:231)a social Na seque(cid:136)ncia da pergunta E-4012/96 (1), que solicitava um acordo entre a Unia(cid:152)o Europeia e o Principado do Mo·naco em mate·ria de seguran(cid:231)a social, a Comissa(cid:152)o assegurava, na sua resposta, que iria empenhar-se para que este fosse conclu(cid:14)·do. Apesar de ter decorrido mais de um ano, o acordo devera· ainda ser rubricado e sa(cid:152)o cada vez maiores os obsta·culos que se deparam aos cidada(cid:152)os da Unia(cid:152)o Europeia que trabalham no Principado do Mo·naco. Chamamos, em particular, a aten(cid:231)a(cid:152)o, para o problema dos trabalhadores fronteiri(cid:231)os que, tendo trabalhado em Ita·lia, em Fran(cid:231)a e no Principado, se ve(cid:136)em impossibilitados de cumular os per(cid:14)·odos de contribui(cid:231)a(cid:152)o para efeitos de reforma. Por outro lado, os trabalhadores fronteiri(cid:231)os italianos sa(cid:152)o penalizados pelo facto de, merce(cid:136) de um acordo celebrado entre a Fran(cid:231)a e o Principado do Mo·naco, a prioridade em termos de emprego caber › logo apo·s os cidada(cid:152)os do Mo·naco › aos residentes das comunas lim(cid:14)·trofes francesas. Preve(cid:136) a Comissa(cid:152)o que venha a ser conclu(cid:14)·do dentro em breve um acordo de coopera(cid:231)a(cid:152)o ou de associa(cid:231)a(cid:152)o entre a Unia(cid:152)o Europeia e o Principado do Mo·naco, que inclua medidas de harmoniza(cid:231)a(cid:152)o em mate·ria de seguran(cid:231)a social, dando deste modo aplica(cid:231)a(cid:152)o a‘s normas comunita·rias de coordena(cid:231)a(cid:152)o previstas no Regulamento CE no 1408/71 (2)? Quais sa(cid:152)o os motivos deste atraso? (1) (2) JO C 138 de 5. 5. 1997, p. 165 JO L 149 de 5. 7. 1971, p. 2 Resposta dada por Pa·draig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (2 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o tem conscie(cid:136)ncia das dificuldades encontradas pelos nacionais da Comunidade em obter presta(cid:231)o(cid:152)es de seguran(cid:231)a social quando se deslocam ao Mo·naco, tendo em conta a particularidade deste pa(cid:14)·s. De facto, a Comissa(cid:152)o estudou a possibilidade de propor um acordo do mesmo tipo que o previsto para S. Marinho. No entanto, tal acordo ultrapassaria largamente o quadro da seguran(cid:231)a social e, ate· a‘ data, na(cid:152)o foi poss(cid:14)·vel formular qualquer proposta. (98/C 304/231) PERGUNTA ESCRITA P-0736/98 apresentada por Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Candidatura ao Fundo de Coesa(cid:152)o do projecto de despolui(cid:231)a(cid:152)o da bacia do rio Lis e ribeira de Sei(cid:231)a › Portugal Em 6 de Janeiro de 1998, a Comissa(cid:152)o respondeu-me a‘ pergunta P-3932/97 (1) sobre a bacia hidrogra·fica do rio Lis e da ribeira de Sei(cid:231)a › Portugal/Fundo de Coesa(cid:152)o, dizendo ter recebido a candidatura da primeira fase de um projecto de despolui(cid:231)a(cid:152)o e ir instruir o processo «com base na avalia(cid:231)a(cid:152)o te·cnica e econo·mica do projecto, nas disponibilidades financeiras do Fundo de Coesa(cid:152)o relativamente a Portugal e nas prioridades definidas pela Comissa(cid:152)o e pelo Estado-membro». Volto ao assunto, perguntando de novo a‘ Comissa(cid:152)o em que ponto esta· essa avalia(cid:231)a(cid:152)o e essa defini(cid:231)a(cid:152)o de prioridades e, portanto, se algo ja· teria sido decidido relativamente a‘ candidatura. (1) JO C 187 de 16. 6. 1998, p. 94


title: PREGUNTA ESCRITA n. 498/98 del Riitta MYLLER a la Comisión. Aplicación de los programas de desarrollo de la UE

eurovoc_concepts:
ACP countries
Commission Delegation
EDF
EU programme
aid recipient
decision-making
development aid
fourth Lomé Convention
liability

formats: html pdf print

text: C 310/76 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (16 de abril de 1998) La Comisio·n no considera que las disposiciones relativas a la diabetes mellitus, establecidas en el punto 10 del Anexo III de la Directiva 91/439/CEE del Consejo, de 29 de julio de 1991, sobre el permiso de conduccio·n (1), constituyan una discriminacio·n con arreglo al nuevo art(cid:14)·culo 6A del proyecto de Tratado de Amsterdam. Para ma·s informacio·n, Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a puede remitirse a las respuestas de la Comisio·n a la pregunta escrita E-113/98 de la Sra. Waddington (2) y a la pregunta oral 60/98 de la Sra. McIntosh planteada durante los ruegos y preguntas del per(cid:14)·odo parcial de sesiones del Parlamento de febrero de 1998 (3). La Comisio·n env(cid:14)·a a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento una copia de la carta remitida a las personas que solicitaron informacio·n al respecto. (1) DO L 237 de 24. 8. 1991. (2) Ver pa·gina 23. (3) Debate del Parlamento (febrero de 1998). (98/C 310/100) PREGUNTA ESCRITA E-0498/98 de Riitta Myller (PSE) a la Comisio·n (2 de marzo de 1998) Asunto: Aplicacio·n de los programas de desarrollo de la UE En la actualidad, en la adopcio·n de decisiones sobre los proyectos de ayuda al desarrollo de la UE deber(cid:14)·a prestarse ma·s atencio·n a las prioridades y necesidades del pa(cid:14)·s receptor. En el procedimiento del llamado Fondo Europeo de Desarrollo (FED) participan la Comisio·n Europea y los Estados miembros de la UE. Los pa(cid:14)·ses destinatarios de los proyectos, por el contrario, ni tan siquiera tienen la oportunidad de expresar su opinio·n. Sin embargo, en el marco de las nuevas normas operativas de los proyectos, se obliga al Gobierno del pa(cid:14)·s receptor del proyecto a impulsar su realizacio·n. Este principio siempre es conveniente; pero es uto·pico si no conlleva tambie·n su participacio·n en el establecimiento de las necesidades y prioridades de los proyectos de desarrollo. Por consiguiente, con objeto de garantizar que se preste atencio·n a las prioridades propias de los pa(cid:14)·ses beneficiarios de los proyectos, ¿podr(cid:14)·a indicar el miembro competente de la Comisio·n si, con arreglo al procedimiento del FED, ser(cid:14)·a posible delegar la aprobacio·n de los proyectos, por ejemplo, en un gremio integrado por los representantes de los Estados miembros de la UE y el representante de la Comisio·n en el pa(cid:14)·s beneficiario? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisio·n (15 de abril de 1998) Las disposiciones del Convenio de Lome· IV (principios y directrices, formulados en los art(cid:14)·culos 221 y 222, y procedimientos de aplicacio·n, formulados en los art(cid:14)·culos 285 a 289) indican claramente el papel central de los Estados de A· frica, el Caribe y el Pac(cid:14)·fico (ACP) beneficiarios de la ayuda comunitaria en el proceso de decisiones relativo a la ejecucio·n del Fondo Europeo de Desarrollo (FED). Estas disposiciones permiten tener plenamente en cuenta las prioridades y necesidades de los pa(cid:14)·ses beneficiarios en los proyectos y programas financiados. As(cid:14)· pues, la definicio·n y la preparacio·n de los proyectos son de responsabilidad del Estado ACP (art(cid:14)·culo 285). La instruccio·n la realizan conjuntamente el Estado ACP y la Comunidad, representada in situ por el jefe de la Delegacio·n de la Comisio·n (art(cid:14)·culo 287). La propuesta de financiacio·n es redactada por el jefe de la Delegacio·n, en estrecha colaboracio·n con el Estado ACP, y ultimada por la Comisio·n. El Estado ACP recibe copia y puede pedir modificaciones (art(cid:14)·culo 288). Cuando la Comunidad no acepta la propuesta de financiacio·n, el Estado ACP pueden plantear el problema en el Comite· ACP de cooperacio·n para la financiacio·n del desarrollo o ante el o·rgano de decisio·n de la Comunidad (art(cid:14)·culo 289)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 693/98 von Mihail PAPAYANNAKIS an die Kommission. Durchführung des operationellen Programms im Fremdenverkehrsbereich (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Greece
harbour installation
operational programme
public expenditure
tourism
tourist infrastructure

text: C 402/22 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 12. 98 Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (5. Mai 1998) Die Kommission macht die Herrn Abgeordneten darauf aufmerksam, da(cid:223) das im Rahmen der finanziellen Vorausschau bis 1999 f(cid:252)r die zwei ersten Jahre des Programms Altener veranschlagte Haushaltsvolumen sich auf 30 Millionen Ecu bel(cid:228)uft, davon 14,4 Millionen Ecu f(cid:252)r 1998 und 15,6 Millionen Ecu f(cid:252)r 1999. Obwohl die Haushaltsbeh(cid:246)rde f(cid:252)r den Haushalt 1998 nur 11 Millionen Ecu vorgesehen hat, hat die Kommission in ihrem Vorschlag zur Festlegung eines Mehrjahres-Rahmenprogramms f(cid:252)r Ma(cid:223)nahmen im Energiebereich (1) die obengenannten Betr(cid:228)ge f(cid:252)r die erneuerbaren Energietr(cid:228)ger (Altener) in den ersten beiden Haushaltsjahren 1998/1999 wiederaufgenommen. Die Gesamthaushaltsmittel f(cid:252)r den Zeitraum von 1998 bis 2002 betragen f(cid:252)r diese Aktion 81,1 Millionen Ecu. Die Kommission ist der Meinung, da(cid:223) die Entwicklung von europaweiten Normen bei der F(cid:246)rderung der erneuerbaren Energietr(cid:228)ger einen wichtigen Aspekt darstellt. Darum ist eine konkrete Aktion im Rahmen von Altener II vorgesehen, um die in Altener I begonnene Aktion fortzuf(cid:252)hren. Im Rahmen dieses Programmes werden zur Zeit im Europ(cid:228)ischen Komitee f(cid:252)r Normung (CEN) sowie im Europ(cid:228)ischen Komitee f(cid:252)r elektro- technische Normung (CENELEC) vier Normen (f(cid:252)r thermische Anwendungen der Sonnenenergie, Photovoltaik, Windenergie und Biodiesel) entwickelt. (1) KOM(97) 550 endg. (98/C 402/028) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0693/98 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (2. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: Durchf(cid:252)hrung des operationellen Programms im Fremdenverkehrsbereich Die Kommission hat in ihrer Antwort auf meine Anfrage H-0813/96 (1) nach der Durchf(cid:252)hrung des griechischen operationellen Programms im Fremdenverkehrsbereich die geringe Inanspruchnahme der hierf(cid:252)r zur Verf(cid:252)gung stehenden Mittel hervorgehoben und die zust(cid:228)ndigen nationalen Beh(cid:246)rden aufgefordert, die restlichen Mittel abzurufen. Au(cid:223)erdem fehlten ihr noch die endg(cid:252)ltigen Entscheidungen und die Pl(cid:228)ne f(cid:252)r Jachth(cid:228)fen und Zonen f(cid:252)r integrierte touristische Erschlie(cid:223)ung durch die nationalen Beh(cid:246)rden (POTA). Seit der Antwort der Kommission ist mehr als ein Jahr verstrichen, und das operationelle Programm l(cid:228)uft am 31. 12. 1999 aus: Bis zu welcher H(cid:246)he wurden die Mittel f(cid:252)r das operationelle Programm im Fremdenverkehrsbereich bisher 1. in Anspruch genommen? Ist es zur Auswahl der Standorte f(cid:252)r die Einrichtung von Zonen f(cid:252)r integrierte touristische Erschlie(cid:223)ung 2. gekommen, und um welche handelt es sich dabei? 3. 4. Ist festgelegt worden, welche Arten von Ausgaben Mittel erhalten sollen? sollen solche Vorhaben nur auf (cid:246)ffentlichen oder auch auf privaten Fl(cid:228)chen subventioniert werden? (1) Verhandlungen des Europ(cid:228)ischen Parlaments Nr. 4-489 (Oktober 1996). Erg(cid:228)nzende Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (7. Mai 1998) Nach dem griechischen Operationellen Programm f(cid:252)r Fremdenverkehr und Kultur, das am 7. Dezember 1997 ge(cid:228)ndert wurde, sind f(cid:252)r die Jahre 1995-1997 Verpflichtungen im Gesamtbetrag von 55,1 Mio. Ecu vorgesehen, davon 19,5 Mio. Ecu f(cid:252)r das Teilprogramm Fremdenverkehr. Bisher wurden s(cid:228)mtliche bis Ende 1997 geplanten Mittelbindungen und Zahlungen vorgenommen bzw. geleistet. Die f(cid:252)r das Teilprogramm Fremdenverkehr get(cid:228)tigten (cid:246)ffentlichen Ausgaben machten Ende Februar 1998 24,33 % der f(cid:252)r das Teilprogramm vorgesehenen Gesamtausgaben aus. F(cid:252)r die Einrichtung einer Zone f(cid:252)r integrierte touristische Erschlie(cid:223)ung (POTA) wurde das Gebiet von Messinia ausgew(cid:228)hlt. Die in diesem Zusammenhang zuschu(cid:223)f(cid:228)higen Ausgaben sind mit dem griechischen Gesetz Nr. 1892/90 festgelegt worden. Die genannte POTA soll auf einem privaten Grundst(cid:252)ck eingerichtet werden


title: QUESTION ECRITE no 534/98 de Raimo ILASKIVI à la Commission. Tarification uniforme des services postaux - suite

eurovoc_concepts:
Finland
postal charges
postal service
price increase
reduced price
residence
secondary residence
tariff preference
tax system

text: 2. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 304/127 › Action 3 › Formation comple·mentaire et mobilite· accrue des professionnels dans le domaine de la sauvegarde du patrimoine culturel europe·en: 14 projets se·lectionne·s sur les 92 demandes pre·sente·es, avec une enveloppe budge·taire de 742 000 e·cus; › Action 4 › E· tude, sauvegarde et mise en valeur des fa(cid:231)ades de·core·es en Europe: 10 projets se·lectionne·s sur les 65 demandes pre·sente·es, avec une enveloppe budge·taire de 1,74 million d(cid:146)e·cus; › Action 5 › E· tude, sauvegarde et mise en valeur du patrimoine pre·industriel europe·en: 12 projets se·lectionne·s sur les 70 demandes pre·sente·es, avec une enveloppe budge·taire de 2,66 millions d(cid:146)e·cus. Le soutien financier accorde· par la Commission aux projets se·lectionne·s est re·parti entre tous les partenaires implique·s dans la re·alisation de chaque projet, par le biais du coordinateur ou du directeur du projet, qui re(cid:231)oit la subvention communautaire. La dimension europe·enne des projets e·tant manifeste, ils ne font pas vraiment l(cid:146)objet d(cid:146)une ventilation par nationalite· dans ce contexte. Quant a‘ la contribution financie‘re par projet, la Commission envoie une liste exhaustive tant a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)au secre·tariat du Parlement, ou‘ figurent les partenaires implique·s dans chaque projet (le premier e·tant le coordinateur), les objectifs a‘ atteindre et les montants accorde·s. (98/C 304/192) QUESTION E· CRITE E-0533/98 pose·e par Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a‘ la Commission (2 mars 1998) Objet: Ne·cessite· d(cid:146)aider le gouvernement mexicain dans son enque(cid:136)te sur le massacre d(cid:146)Acteal Le massacre commis le 22 de·cembre 1997 a‘ Acteal, village situe· dans l(cid:146)E· tat du Chiapas au Mexique, a bouleverse· le monde entier. Pour trouver les coupables de ce crime de sang et en de·couvrir le mobile, le gouvernement mexicain a lance· des recherches a‘ grande e·chelle sur tout le territoire de l(cid:146)E· tat fe·de·ral. Il s(cid:146)est e·galement efforce· de mettre en place des mesures d(cid:146)aide pour les habitants du village d(cid:146)Acteal. Compte tenu de ce qui pre·ce‘de, quelles mesures la Commission a-t-elle mises en (cid:156)uvre pour octroyer une aide humanitaire aux victimes de la catastrophe et proposer que des experts aident le gouvernement mexicain a‘ e·lucider ce crime? Re·ponse donne·e par M. Marin au nom de la Commission (31 mars 1998) Au lendemain des e·ve·nements tragiques d(cid:146)Acteal survenus en de·cembre 1997 et conforme·ment a‘ la re·solution adopte·e par le Parlement en janvier 1998, la Commission a examine· la possibilite· d(cid:146)octroyer une aide humanitaire aux populations victimes du massacre. Le 19 fe·vrier 1998, la Commission a approuve· une aide alimentaire d(cid:146)un montant total de 1,45 million d(cid:146)e·cus. L(cid:146)aide sera canalise·e par l(cid:146)interme·diaire de la Croix-Rouge allemande et espagnole et l(cid:146)organisation non gouvernementale Medicos del Mundo, en collaboration avec des ONG locales (Croix-Rouge mexicaine et Caritas Mexico). Les actions envisage·es dans le cadre de cette de·cision comporteront une aide alimentaire et me·dicale ainsi que la construction d(cid:146)abris provisoires pour les populations touche·es. (98/C 304/193) QUESTION E· CRITE E-0534/98 pose·e par Raimo Ilaskivi (PPE) a‘ la Commission (2 mars 1998) Objet: Tarification uniforme des services postaux › suite Dans sa re·ponse du 29 janvier 1998, a‘ ma question E-3942/97 (1) sur le the‘me en objet, M. Bangemann, membre de la Commission, constate que la taxe exige·e par la poste finlandaise n(cid:146)est pas contraire aux principes prescrits par la directive concernant des re‘gles communes pour le de·veloppement du marche· inte·rieur des services postaux de la Communaute· et l(cid:146)ame·lioration de la qualite· du service, sous re·serve que le montant de cette taxe soit en rapport avec les cou(cid:136)ts supple·mentaires occasionne·s


title: Kommissionens tillkännagivande om beräkning av omsättning enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer

eurovoc_concepts:
accounting
economic concentration
merger control
shareholding
turnover

text: 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/25 KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE om beräkning av omsättning enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer (98/C 66/04) (Text av betydelse för EES) I. RÄKENSKAPSMÄSSIGT FASTSTÄLLANDE AV OMSÄTTNINGEN 1. Omsättningen som uttryck för företagets verksamhet 1. 1 Begreppet omsättning 1. 2 Ordinarie verksamhet 2. Nettoomsättning 2. 1 Avdrag för rabatter och skatter 2. 2 Avdrag för den ”interna” omsättningen 3. Anpassning av reglerna för beräkning av omsättning för de olika typerna av transaktioner 3. 1 Allmän regel 3. 2 Förvärv av delar av företag 3. 3 Successiva transaktioner 3. 4 Omsättningen för företagsgrupper 3. 5 Omsättningen för statsägda företag II. GEOGRAFISK FÖRDELNING AV OMSÄTTNINGEN 1. Allmän regel 2. Omräkning av omsättningen till ecu III. KREDITINSTITUT OCH ANDRA FINANSIELLA INSTITUT SAMT FÖRSÄKRINGSBOLAG 1. Definitioner 2. Beräkning av omsättningen 1. Syftet med detta tillkännagivande är att belysa artiklarna 1 och 5 i rådets förordning nr 4064/ 89 (1), ändrad genom förordning (EEG) nr 1310/ 97 (2), (nedan kallad koncentrationsförordningen) och därmed klarlägga vissa procedurfrågor och praktiska frågor, som har orsakat tvivel eller svå- righeter. Detta tillkännagivande ersätter det tidigare tillkän- nagivandet om beräkning av omsättning (3). (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1, rättad version i EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EGT L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EGT C 385, 31. 12. 1994, s. 21. 2. 3. Tillkännagivandet grundar sig på kommissionens erfarenheter hittills av tillämpningen av koncentra- tionsförordningen. De principer som slås fast i detta tillkännagivande kommer att följas och utvecklas ytterligare genom kommissionens praxis i enskilda ärenden. Koncentrationsförordningen innehåller två villkor för kommissionens behörighet. Det ena villkoret är att transaktionen måste vara en koncentration enligt artikel 3 (4). Det andra omfattar de tröskel- värden för omsättning i artikel 1 som är avsedda att identifiera de transaktioner som har effekter på gemenskapen och kan anses vara av ”gemenskaps- (4) Se tillkännagivandet om begreppet koncentration. C 66/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 intresse”. Omsättningen används som måttstock på de ekonomiska resurser som slås samman i en koncentration, och den fördelas geografiskt för att återspegla den geografiska fördelningen av dessa resurser. Två uppsättningar av tröskelvärden anges i artikel 1 (artikel 1. 2 och 1. 3). Artikel 1. 2 anger de tröskelvärden som måste kontrolleras först för att fastställa om en transaktion är av gemenskaps- intresse. I detta avseende skall tröskelvärdet för den globala omsättningen mäta de berörda företa- gens totala storlek, tröskelvärdet för omsättning inom gemenskapen skall fastställa huruvida trans- aktionen innefattar en viss minimiverksamhet inom gemenskapen, tvåtredjedelsregeln syftar till att ute- sluta rent inhemska transaktioner från gemen- skapsreglernas tillämpning. Artikel 1. 3 behöver endast tillämpas i de fall då de tröskelvärden som anges i artikel 1. 2 inte är upp- fyllda. Denna andra uppsättning av tröskelvärden är avsedd att fånga de transaktioner som inte har gemenskapsintresse enligt artikel 1. 2, men som skulle behöva anmälas i minst tre medlemsländer (så kallade multipla anmälningar). I detta syfte innefattar artikel 1. 3 lägre tröskelvärden för de berörda företagen både avseende den globala omsättningen och gemenskapsomsättningen. En koncentration har gemenskapsintresse om dessa lägre tröskelvärden är uppfyllda och de berörda företagen tillsammans och individuellt uppnår en viss minimiverksamhet i minst tre medlemsländer. Artikel 1. 3 innefattar också en tvåtredjedelsregel liknande den i artikel 1. 2 som syftar till att identi- fiera rent inhemska transaktioner de endast baseras på beräkning av omsättningen i stället för på marknadsandel eller andra kriterier, visar att syftet med dem är att tillhandahålla en enkel och objektiv mekanism som lätt kan använ- das av de företag som är involverade i en koncen- tration för att fastställa om deras transaktion har en gemenskapsdimension och därför skall anmä- las. Huvudsyftet med artikel 1 i koncentrationsförord- ningen är att mäta den ekonomiska styrkan hos de berörda företagen såsom den återspeglas av deras respektive omsättning, oavsett inom vilka verksam- hetsområden denna omsättning har uppnåtts och om dessa verksamhetsområden överhuvudtaget kommer att beröras av den ifrågavarande transak- tionen. Enligt koncentrationsförordningen priorite- ras således fastställandet av de samlade eko- nomiska och finansiella resurser som slås samman genom koncentrationen för att fastställa om denna är av gemenskapsintresse. I detta sammanhang är det klart att omsättningen så exakt som möjligt skall återspegla den eko- nomiska styrkan hos de berörda företagen i en transaktion. Detta är syftet med den samling regler i artikel 5 i koncentrationsförordningen som skall säkerställa att beräknade omsättningssiffror kor- rekt återger den ekonomiska verkligheten. Kommissionens tolkning av artiklarna 1 och 5 beträffande beräkning av omsättning föregriper inte den tolkning som Europeiska gemenskapernas domstol eller förstainstansrätt kan komma att göra. 6. 7. 8. 4. Syftet med tröskelvärdena är att fastställa behörig- heten och inte att bedöma marknadsställningen för parterna i koncentrationen eller effekterna av kon- centrationen. Tröskelvärdena omfattar således par- ternas omsättning inom och de resurser de tilldelar alla sina verksamhetsområden, och inte endast dem som direkt berörs av koncentrationen. I artikel 1 i koncentrationsförordningen anges de tröskelvärden som skall användas för att fastställa om en koncen- tration har en ”gemenskapsdimension”, medan artikel 5 förklarar hur omsättningen skall beräk- nas. 5. Det faktum att tröskelvärdena i artikel 1 i koncen- trationsförordningen är rent kvantitativa, eftersom I. RÄKENSKAPSMÄSSIGT FASTSTÄLLANDE AV OMSÄTTNINGEN 1. Omsättningen som uttryck för företagets verksamhet 1. 1 Begreppet omsättning 9. Det omsättningsbegrepp som används i artikel 5 i koncentrationsförordningen gäller uttryckligen ”in- täkter från försäljning av varor och tjänster”. För- säljningen, som är en återspegling av företagets verksamhet, är således huvudkriteriet för beräkning 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/27 av omsättningen, antingen för varor eller tjänster. ”Intäkter från försäljning” ingår vanligen i företa- gens räkenskaper under rubriken ”försäljning”. ster och därför avspeglas i priset (5). Stöd till konsumtion av en vara gör det t. ex. möjligt för tillverkaren att sälja till ett högre pris än det som konsumenterna faktiskt betalar. 10. Vad varor beträffar kan omsättningen fastställas utan svårighet, nämligen genom att man identifie- rar alla affärstransaktioner som innebär överföring av ägande. 11. Beträffande tjänster är de faktorer som skall beak- tas vid beräkning av omsättningen mer komplice- rade, eftersom affärstransaktionen innebär en över- föring av ”värde”. 12. Den metod som används vid beräkning av omsätt- ningen för tjänster skiljer sig allmänt sett inte från den som används för varor. Kommissionen beaktar de totala försäljningsintäkterna. Om den tjänst som tillhandahålls säljs direkt av tillhandahållaren till kunden, består det berörda företagets omsätt- ning av de totala försäljningsintäkterna från till- handahållandet av tjänster under det senaste räken- skapsåret. 13. På grund av tjänstesektorns komplexitet måste denna allmänna princip eventuellt anpassas till de särskilda förhållanden som gäller den tillhanda- hållna tjänsten. Inom vissa verksamhetssektorer (t. ex. turism och reklam) kan tjänsten säljas genom att andra leverantörer fungerar som mellanhänder. Eftersom sådana sektorer är så olikartade, kan många olika situationer uppkomma. Omsättningen för ett tjänsteföretag som fungerar som mellanhand kan t. ex. bestå endast av de provisionsbelopp det mottar. 14. Inom ett antal områden såsom krediter, finansiella tjänster och försäkring, uppkommer likaså tekniska problem vid beräkning av omsättningen. Dessa problem behandlas i avsnitt III. 17. Vad tjänster beträffar granskar kommissionen före- tagets ordinarie verksamhet som skapar de resurser som krävs för att tillhandahålla tjänsten. I sitt beslut i ärendet Accor/Wagons-Lits (6) beslutade kommissionen att ta hänsyn till posten ”övriga rörelseintäkter”, som ingick i Wagons-Lits resultat- räkning. Kommissionen ansåg att det som ingick i denna post, bl. a. vissa intäkter av företagets bilut- hyrning, härrörde från Wagons-Lits försäljning av varor och tjänster och utgjorde en del av dess ordinarie verksamhet. 2. Nettoomsättning 18. Den omsättning som skall beaktas är nettoomsätt- ningen, med vissa avdrag som anges närmare i förordningen. Kommissionens mål är att anpassa omsättningen på ett sådant sätt att den kan fatta beslut om företagets faktiska ekonomiska bety- delse. 2. 1 Avdrag för rabatter och skatter 19. Enligt artikel 5. 1 skall det göras ”avdrag för för- säljningsrabatter samt mervärdesskatt och andra skatter som direkt hänför sig till omsättningen”. Avdragen hänför sig således till en del som rör affärsverksamheten (försäljningsrabatter) och en del som rör skatter (mervärdesskatt och andra skatter som direkt hänför sig till omsättningen). 1. 2 Ordinarie verksamhet 15. I artikel 5. 1 fastställs att de belopp som skall ingå i beräkningen av omsättningen måste motsvara det berörda företagets ”ordinarie verksamhet”. 16. Beträffande stöd som beviljas företag av offentliga organ, kan varje stöd som gäller en av det berörda företagets ordinarie verksamheter ingå i beräk- ningen av omsättningen, om företaget självt mottar stödet och om stödet är direkt knutet till företagets försäljning av varor och tillhandahållande av tjän- 20. Med ”försäljningsrabatter” skall förstås alla for- mer av rabatter som företag beviljar sina kunder under affärsförhandlingar med dessa och som har en direkt inverkan på försäljningsintäkterna. (5) Jfr ärende IV/M. 156, Cereol/Continentale Italiana av den 27 november 1991. I detta ärende undantog kommissionen gemenskapsstöd vid beräkningen av omsättningen, eftersom stödet inte skulle beviljas för försäljningen av varor som tillverkats av ett av de berörda företagen, utan till tillver- karna av de råvaror (spannmål) som användes av detta företag, vilket var specialiserat på krossning av spannmål. (6) Ärende nr IV/M. 126, Accor/Wagons-Lits av den 28 april 1992. C 66/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 21. Vad gäller skatteavdrag hänvisas i koncentrations- förordningen till mervärdesskatt och ”andra skat- ter som direkt hänför sig till omsättningen”. Vad mervärdesskatten beträffar förorsakar den vanligen inga problem. Begreppet ”skatter som direkt hän- för sig till omsättningen” är en tydlig hänvisning till indirekt beskattning eftersom det är direkt förknippat med omsättning, såsom skatter på alko- holhaltiga drycker. 2. 2 Avdrag för ”intern” omsättning 22. 23. I artikel 5. 1 första stycket fastställs följande: ”I ett berört företags sammanlagda omsättning skall inte inräknas försäljning av varor eller tjänster mellan de företag som avses i punkt 4. ”, dvs. de som är knutna till det berörda företaget (huvudsakligen moderbolag eller dotterbolag). Syftet är att undanta intäkterna från affärstransak- tioner inom en företagsgrupp, så att hänsyn kan tas till varje enhets faktiska ekonomiska betydelse. De ”intäkter” som beaktas enligt koncentrations- förordningen återspeglar således endast de transak- tioner som äger rum mellan företagsgruppen å ena sidan och tredje part å andra sidan. 3. Anpassning av reglerna för beräkning av omsättning för de olika typerna av transak- tioner 3. 1 Allmän regel företagens intäkter under i koncentrationsförordningen 24. Enligt artikel 5. 1 sammanlagda omsättningen de omfattar den berörda föregående räkenskapsår från försäljning av varor och tjänster. Den grundläggande principen är således att den omsättning som skall beaktas för de enskilda berörda företagen är omsättningen under det räkenskapsår som föregår tidpunkten för transak- tionen. hänvisa till reviderade eller andra slutliga räkenska- per. I fall där stora skillnader iakttas mellan gemenskapens räkenskapsstandarder och de räken- skapsstandarder som används i länder utanför gemenskapen, kan kommissionen bedöma det som nödvändigt att anpassa dessa räkenskaper i enlig- het med gemenskapens standarder beträffande omsättning. Kommissionen är i alla händelser för- siktig med att lita på räkenskaper som uppgjorts av företagsledningen eller på någon annan form av preliminära räkenskaper annat än i undantagsfall (se följande punkt). Om en koncentration äger rum under årets första månader och reviderade räken- skaper ännu inte finns för det senaste räkenskaps- året, skall siffrorna för det föregående året använ- das. Om skillnaderna mellan de två uppsättning- arna av räkenskaper är stora, och i synnerhet om det slutliga utkastet till räkenskaper för de senaste åren står till buds, kan kommissionen besluta att ta hänsyn till detta utkast till räkenskaper. 27. Trots det som anförs i punkt 26 måste en anpass- ning alltid göras på grund av förvärv eller avytt- ringar som skett efter tidpunkten för de reviderade räkenskaperna. Detta är nödvändigt för att fast- ställa de faktiska resurser som ingår i koncentratio- nen. Om ett företag således avyttrar en del av sin verksamhet vid någon tidpunkt innan det slutliga avtalet undertecknas, det offentliga anbudsförfa- randet tillkännages eller en kontrollerande ägaran- del som leder till en koncentration förvärvas, eller om en sådan avyttring eller en sådan nedläggning är en förutsättning för transaktionen (7), skall den del av omsättningen som härrör från den delen av verksamheten dras från den anmälande partens omsättning, som framgår av dess senaste revide- rade räkenskaper. Omvänt gäller att den omsätt- ning som härrör från tillgångar över vilka kontrol- len har förvärvats efter upprättandet av de senaste reviderade räkenskaperna skall läggas till ett före- tags omsättning vid en anmälan. 25. Denna bestämmelse visar att det som närmast representerar ett helt verksamhetsår för det ifråga- varande företaget är omsättningen under det senaste räkenskapsåret, eftersom det vanligen inte finns några reviderade räkenskaper för det år som slutar dagen före transaktionen. 28. Andra faktorer som tillfälligt kan påverka omsätt- ningen, såsom en minskning av antalet beställ- ningar eller en nedgång i produktionen under perioden före transaktionen, kommer inte att beak- tas vid beräkningen av omsättningen. De revide- rade räkenskaperna kommer inte att justeras för att ta hänsyn till dem. 26. Kommissionen strävar efter att stödja sig på de mest exakta och tillförlitliga siffror som står till buds. Därför kommer kommissionen i regel att (7) Jfr Förstainstansrättens dom av den 24 mars 1994 i mål T-3/93, Air France mot kommissionen, REG 1994, s. II-21. 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/29 29. Eftersom reviderade räkenskaper ofta inte innehål- ler någon geografisk uppdelning av det slag som krävs i koncentrationsförordningen, kommer kom- missionen med hänsyn till den geografiska fördel- ningen av omsättningen att använda de bästa till- buds stående siffror som företagen lämnar i enlig- het med artikel 5. 1 i koncentrationsförordningen (se avsnitt II. 1). 34. 3. 2 Förvärv av delar av företag 30. I artikel 5. 2 i koncentrationsförordningen före- skrivs att ”om koncentrationen består av förvärv av delar, oavsett om dessa utgör rättsliga enheter, av ett eller flera företag skall i fråga om säljaren eller säljarna endast den omsättning som härrör från de delar som är föremål för transaktionen tas med i beräkningen”. 31. Denna bestämmelse innebär att om köparen inte köper en hel företagsgrupp, utan endast ett av dess företag eller en del av detta, oavsett om företaget utgör ett dotterbolag eller inte, skall endast omsätt- ningen för den del av företagsgruppen som faktiskt förvärvats beaktas vid beräkningen av omsätt- ningen. Även om säljaren som helhet rättsligt sett (jämte alla sina dotterbolag) är en viktig part i transaktionen, eftersom avtalet om försäljning/köp inte kan ingås utan honom, så spelar han ingen roll efter det att avtalet har genomförts. Den möjliga effekten av transaktionen på marknaden kommer uteslutande att bero på att de ekonomiska och finansiella resurser som är föremål för en överför- ing av egendom kombineras med köparens ekon- omiska och finansiella resurser, men inte på sälja- rens återstående verksamhet då denna förblir själv- ständig. kommer vid tidpunkten för den sista transaktio- nen”. I praktiken innebär bestämmelsen att om företag A köper ett dotterbolag av företag B som står för 50 % av B:s sammanlagda verksamhet och ett år senare förvärvar det andra dotterbolaget (reste- rande 50 % av B), kommer båda transaktionerna att betraktas som en. Om man antar att vart och ett av dotterbolagen har en omsättning inom gemenskapen på endast 200 miljoner ecu, skall den första transaktionen inte anmälas om inte transak- tionen uppfyller villkoren i artikel 1. 3. Eftersom den andra transaktionen äger rum inom tvåårspe- rioden, måste båda transaktionerna anmälas som en enda transaktion när den andra äger rum. 35. Bestämmelsen har den betydelsen att tidigare tran- saktioner (inom två år) blir anmälningspliktiga tillsammans med den senaste transaktionen, om de tillsammans uppnår tröskelvärdena. 3. 4 Omsättningen för företagsgrupper 36. När ett företag som berörs av en koncentration enligt artikel 1 i koncentrationsförordningen (8) tillhör en företagsgrupp, skall hela företagsgrup- pens omsättning beaktas för att fastställa om trös- kelvärdena uppnås. Syftet är återigen att medräkna alla ekonomiska resurser som sammanslås genom transaktionen. 3. 3 Successiva transaktioner 32. Ibland är vissa successiva transaktioner endast enskilda steg inom en bredare strategi mellan samma parter. Att beakta varje transaktion sär- skilt, om så endast för att fastställa behörigheten, skulle innebära att det faktiska ekonomiska förhål- landet förbisågs. Även om en del av dessa uppde- lade transaktioner kan utformas på det sättet för att bättre motsvara parternas behov, kan andra struktureras på det här sättet för att kringgå en tillämpning av koncentrationsförordningen. 33. Dessa situationer har beaktats i artikel 5. 2 andra stycket i koncentrationsförordningen, i vilket före- skrivs följande: ”Två eller flera transaktioner enligt första stycket som äger rum inom en tvåårsperiod mellan samma personer eller företag skall dock betraktas som endast en koncentration, som upp- 37. I koncentrationsförordningen definieras inte be- greppet företagsgrupp i abstrakt bemärkelse. Avgö- rande för att fastställa vilka av de företag med någon direkt eller indirekt anknytning till ett berört företag som bör betraktas som en del av dess företagsgrupp är i stället om företaget har rätt att leda andra företags verksamhet. 38. I artikel 5. 4 i koncentrationsförordningen före- skrivs följande: ”Om inte annat följer av punkt 2, skall omsätt- ningen för ett berört företag enligt artikel 1. 2 och 1. 3 beräknas genom att man summerar omsätt- ningen (8) Jfr kommissionens tillkännagivande om begreppet berörda företag. C 66/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 a) för det berörda företaget, a: Det berörda företaget. b) för de företag i vilka det berörda företaget direkt eller indirekt — äger mer än hälften av kapital- eller rörelse- tillgångarna, eller — kan utöva mer än hälften av rösträttighe- terna, eller — kan utse mer än hälften av ledamöterna i styrelsen, direktionen eller andra beslutande som rättsligt företräder företagen, eller — har rätt att leda företagens verksamhet, c) för de företag som i ett berört företag har de rättigheter eller befogenheter som anges i b, d) för de företag i vilka ett företag som avses i c har de rättigheter eller befogenheter som anges i b, e) för de företag i vilka två eller flera företag som avses i a-d gemensamt har de rättigheter eller befogenheter som anges i b”. Detta innebär att omsättningen för det företag som direkt berörs av transaktionen (punkt a) bör inne- fatta dess dotterbolag (b), dess moderbolag (c), moderbolagens övriga dotterbolag (d) och alla andra företag som kontrolleras gemensamt av två eller flera av de företag som hör till företagsgrup- pen (e). Detta åskådliggörs med följande grafiska exempel: Det berörda företaget och den företagsgrupp det tillhör: c1 100 % c c 50 % 50 % a 100 % d 51 % 51 % 100 % b b 100 % 100 % 50 % b1 b2 b e 50 % b: Dess dotterbolag och deras egna dotterbolag (b1 och b2). c: Dess moderbolag och deras egna moderbolag (c1). d: Andra dotterbolag till moderbolagen för det berörda företaget. e: Företag som kontrolleras gemensamt av två (eller flera) företag i gruppen. Märk: Bokstäverna motsvarar de relevanta punkterna i artikel 5. 4. Detta diagram föranleder flera anmärkningar: 1. Om undersökningen visar att det föreligger kontroll enligt punkt b, kommer den totala omsättningen för det ifrågavarande dotterbola- get att beaktas oavsett det kontrollerande före- tagets faktiska ägarandel. I exemplet kommer hela omsättningen för det berörda företagets tre dotterbolag (kallade b) att inbegripas. 2. Om något av de företag som visats tillhöra företagsgruppen också kontrollerar andra före- tag skall också dessa tas med i beräkningen. I exemplet har ett av dotterbolagen till a (kallat b) i sin tur sina egna dotterbolag b1 och b2. 3. När två eller flera företag gemensamt kontrolle- rar det berörda företaget (a) i det avseendet att allas samtycke behövs för att leda företagets verksamhet, skall omsättningen för alla dessa företag medräknas (9). I exemplet skulle de två moderbolagen (c) till det berörda företaget (a) samt deras egna moderbolag (c1) beaktas. Även om det inte uttryckligen nämns i förordningen att denna regel gäller i de fall där det berörda företaget i verkligheten är ett gemensamt före- tag, framgår detta indirekt av lydelsen i artikel 5. 4 c, i vilken används pluralis när moderbola- gen avses. Kommissionen har konsekvent till- lämpat denna tolkning. 4. Försäljning inom företagsgruppen skall dras från gruppens omsättning (se punkt 22). (9) Jfr kommissionens tillkännagivande om begreppet berörda företag, avseende gemensamma företags förvärv av kontroll (punkt 26—29). 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/31 39. I koncentrationsförordningen behandlas också den särskilda situation som uppkommer när två eller flera företag som berörs av en koncentration utövar gemensam kontroll över ett annat företag. Enligt artikel 5. 5 a skall ingen hänsyn tas till den omsättning som härrör från försäljning av varor eller tjänster mellan det gemensamma företaget och vart och ett av de berörda företagen eller något annat företag som har någon anknytning till något av dem i den mening som avses i artikel 5. 4. Syftet med en sådan regel är att undvika dubbelräkning. Vad beträffar det gemensamma företagets omsätt- ning från verksamhet med tredje part föreskrivs det i artikel 5. 5 b att omsättningen skall fördelas lika mellan de berörda företagen för att återspegla den gemensamma kontrollen (10). 40. I överensstämmelse med principen i artikel 5. 5 b har kommissionens praxis vid gemensamma före- tag mellan berörda företag och tredje företag varit att tilldela vart och ett av de berörda företagen den omsättning som fördelas lika mellan alla de kon- trollerande företagen i det gemensamma företaget. I samtliga dessa fall måste det dock visas att gemensam kontroll föreligger. Erfarenheten visar att det är omöjligt att i detta tillkännagivande täcka samtliga tänkbara situatio- ner som kan uppstå vid beräkning av omsättning för gemensamma företag eller i fall rörande gemen- sam kontroll. Närhelst tvetydighet uppkommer bör företräde alltid ges åt de allmänna principerna att undvika dubbelräkning och att återge så noggrant som möjligt den ekonomiska styrkan hos de berörda företagen i en transaktion (11). 41. Det bör noteras att artikel 5. 4 endast omfattar företagsgrupper som finns redan vid tidpunkten för transaktionen, dvs. den företagsgrupp som de före- tag som berörs av transaktionen tillhör och inte de nya strukturer som skapas genom koncentrationen. Om t. ex. företagen A och B tillsammans med sina respektive dotterbolag sammanslås, är det A och B (10) Ett exempel är om företagen A och B bildar ett gemensamt företag C. De två moderbolagen utövar samtidigt gemensam kontroll över företag D, även om A har 60 % och B 40 % av kapitalet. Vid beräkning av A:s och B:s omsättning vid den tidpunkt då de bildar det nya gemensamma företaget C, fördelas D:s omsättning med tredje part lika mellan A och B. (11) Se t. ex. ärende nr. IV/M. 806 — BA/TAT, 26. 8. 1996. och inte den nya enheten som gäller som berörda företag, vilket innebär att de två företagsgrupper- nas omsättning skall beräknas separat. 42. Eftersom syftet med denna bestämmelse endast är att fastställa vilka företag som hör till de befintliga företagsgrupperna med tanke på beräkningen av omsättningen, skiljer sig testet huruvida rätt att leda ett annat företags verksamhet föreligger enligt artikel 5. 4 (12) något från kontrollkriterierna enligt artikel 3. 3, vilken gäller ett sådant förvärv av kontroll som sker genom den transaktion som är föremål för undersökning. Medan den förra är enklare och lättare att bevisa på basis av faktiska sakförhållanden, är den senare mer krävande efter- som ingen koncentration uppkommer om ingen kontroll förvärvas. 3. 5 Omsättningen för statsägda företag 43. Artikel 5. 4, i vilken anges metoden för att fastställa vilken ekonomisk grupp ett berört företag tillhör med tanke på beräkning av omsättningen, skall läsas i samband med tolfte stycket, beaktandeme- ningen oräknad, i ingressen till förordning (EEG) 4064/89 beträffande statsägda företag. I detta stycke anförs att det för att undvika diskriminering mellan den offentliga och den privata sektorn skall tas hänsyn till ”företag som utgör en ekonomisk enhet med självständig beslutanderätt oavsett på vilket sätt deras kapital ägs eller vilka administra- tiva tillsynsregler som gäller för dem”. Blotta fak- tum att de två företagen båda är statsägda skall inte automatiskt leda till slutsatsen att de utgör en del av en grupp som avses i artikel 5. Det bör snarare undersökas, om det är befogat att anse att varje företag utgör en självständig ekonomisk enhet. 44. Om ett statsägt företag således inte är en del av ett holdingbolag och inte är föremål för någon sam- ordning med andra statskontrollerade innehav, skall det behandlas som en självständig företags- grupp med hänsyn till artikel 5, och omsättningen för andra företag som ägs av den ifrågavarande staten skall inte beaktas. Om en medlemsstats i holdingbolag, andelar grupperas tillsammans (12) Se t. ex. ärende nr. IV/M. 126 — Accor/Wagon-Lits, 28. 4. 1992 och ärende IV/M. 940 — UBS/Mister Minit, 9. 7. 1997. C 66/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 administreras tillsammans eller om det av andra orsaker är klart att statsägda företag utgör en del av en ”ekonomisk enhet med självständig beslutan- derätt”, skall omsättningen i dessa företag, med avseende på artikel 5, dock anses utgöra en del av den företagsgrupp som det berörda företaget till- hör. endast ett ställe, t. ex. Paris, Berlin eller Madrid. Detta gäller också i fråga om de tjänster där det är möjligt att särskilja köpet av en tjänst från leveran- sen av den. I fråga om paketresor äger konkurren- sen om försäljningen av fritidsresor genom reseby- råer således rum lokalt, såsom fallet är med detalj- handel, även om tjänsten kan tillhandahållas på ett antal avlägsna platser. Denna omsättning uppkom- mer dock lokalt och inte på den eventuella semes- terplatsen. II. GEOGRAFISK FÖRDELNING AV OMSÄTTNINGEN 1. Allmän regel 45. Andra tröskelvärden än de som fastställs i artikel 1. 2 a och 1. 3 a omfattar ärenden som har tillräck- lig omsättning inom gemenskapen för att vara av gemenskapsintresse och som i första hand har gränsöverskridande karaktär. För att uppnå detta krävs det att omsättningen fördelas geografiskt. I artikel 5. 1 andra stycket föreskrivs att det område där omsättningen uppkommer bestäms av det område där kunden befinner sig vid tidpunkten för transaktionen. 47. Detsamma gäller också om ett multinationellt före- tag har en inköpsstrategi för gemenskapen och täcker hela sitt behov av en vara eller en tjänst genom inköp på ett och samma ställe. Det att komponenterna senare används i tio olika anlägg- ningar i ett antal medlemsstater ändrar inte det faktum att transaktionen med ett företag utanför företagsgruppen ägde rum i endast ett land. Den efterföljande distributionen till andra ställen är en ren intern fråga för det berörda företaget. 48. Inom vissa sektorer förekommer dock mycket spe- ciella problem vad gäller den geografiska fördel- ningen av omsättningen (se avsnitt III). ”Omsättning inom gemenskapen eller inom en medlemsstat skall omfatta intäkter från försäljning av varor och tjänster till företag eller konsumenter inom gemenskapen respektive medlemsstaten”. 2. Omräkning av omsättningen till ecu 46. Avsikten med hänvisningen till ”försäljning av varor och tjänster” är inte att diskriminera mellan varor och tjänster genom att ta fasta på var försäljningen äger rum i fråga om varor men den plats där tjänsten tillhandahålls (vilken kan vara en annan än den plats där tjänsten såldes) i fråga om tjänster. I båda fallen skall omsättningen anses äga rum där kunden befinner sig eftersom detta oftast är den plats där affären ingicks, där den ifrågava- rande leverantörens omsättning uppkom och där konkurrensen med alternativa leverantörer ägde rum (13). Artikel 5. 1 andra stycket inriktar sig inte på var en vara eller tjänst används. Vad rörliga varor beträffar kan en bil mycket väl köras tvärs genom Europa av köparen, men den köps på (13) Om den plats där kunden befann sig när han köpte varan eller tjänsten inte är densamma som den plats där fakture- ringen senare gjordes, skall omsättningen tillskrivas den förstnämnda platsen. 49. När omsättningssiffror omräknas till ecu bör stor omsorg fästas vid den växelkurs som används. Ett företags årsomsättning skall omräknas till genom- snittskursen för de tolv ifrågavarande månaderna. Detta genomsnitt kan fås från kommissionen. Den reviderade årsomsättningen skall inte uppdelas på försäljningssiffror per kvartal, månad eller vecka och därefter omräknas individuellt enligt de mot- svarande kurserna per kvartal, månad eller vecka och omsättningen i ecu därpå summeras så att totalsiffran för det ifrågavarande året fås. 50. När ett företag har försäljning i flera olika valutor är förfarandet detsamma. Den totala omsättningen, som anges i de reviderade konsoliderade räkenska- perna och i företagets rapportvaluta, omräknas till ecu enligt genomsnittskursen för de tolv måna- derna. Försäljning i lokal valuta skall inte om- räknas direkt till ecu, eftersom dessa siffror inte härrör från företagets reviderade konsoliderade räkenskaper. 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/33 III. KREDITINSTITUT OCH ANDRA FINANSIELLA INSTITUT SAMT FÖRSÄKRINGSBOLAG — utställande och administration av betalningsme- del (kreditkort, resecheckar och bankväxlar), 1. Definitioner 51. Bank- och försäkringsverksamhetens speciella ka- raktär erkänns formellt i koncentrationsförord- ningen, som innehåller särskilda bestämmelser om beräkning av omsättning inom dessa sektorer (14). Även om koncentrationsförordningen inte innehål- ler någon definition av uttrycken ”kreditinstitut och andra finansiella institut” i artikel 5. 3 a, har kommissionen i sin praxis konsekvent tillämpat definitionerna i första och andra bankdirektivet: — Kreditinstitut: ”ett företag vars verksamhet består i att från allmänheten ta emot insätt- ningar eller andra återbetalbara medel och att bevilja krediter för egen räkning” (15). — Finansiella institut: ”företag som inte är kredi- tinstitut men vars huvudsakliga verksamhet består i att förvärva aktier eller andelar eller att utföra en eller flera av de verksamheter som är upptagna i punkt 2-12 i bilagan” (16). 52. Av ovanstående definition på ”finansiella institut” framgår det tydligt att holdingbolag å ena sidan skall betraktas som finansiella institut och å andra sidan att företag som regelbundet utövar en eller flera av de verksamheter som uttryckligen nämns i punkt 2-12 i ovan nämnda bilaga också skall betraktas som finansiella institut enligt artikel 5. 3 a i koncentrationsförordningen. Dessa verksamheter omfattar: — garantiförbindelser och ställande av säkerhe- ter, — handel för egen eller kunders räkning med penningmarknadsinstrument, utländsk valuta, finansiella terminer och optioner, valuta- och ränteinstrument och överlåtbara värdepapper, — medverkan i värdepappersemissioner och till- handahållande av tjänster i samband därmed, — rådgivning till företag angående kapitalstruk- tur, industriell strategi och liknande angelägen- heter samt tjänster knutna till fusioner och företagsförvärv, — penningmarknadsmäkling, — portföljförvaltning och -rådgivning, — förvaring och förvaltning av värdepapper. 2. Beräkning av omsättning 53. Metoderna för beräkning av omsättningen för kre- ditinstitut och andra finansiella institut samt för- säkringsbolag beskrivs i artikel 5. 3 i koncentra- tionsförordningen. Syftet med detta avsnitt är att ge svar på ytterligare frågor som uppkom under de första åren av tillämpningen av koncentrationsför- ordningen i samband med beräkning av omsätt- ningen för de ovan nämnda typerna av företag. — utlåning (bl. a. konsumentkrediter, intecknings- krediter, factoring), 2. 1 Kreditinstitut och andra finansiella institut (med undantag av finansiella holdingbolag) — finansiell leasing, — betalningsförmedling, 2. 1. 1 A l l m ä n t (14) Jfr artikel 5. 3 i koncentrationsförordningen. (15) Artikel 1 i rådets första direktiv 77/780/EEG av den 12 december 1977 om samordning av lagar och andra författ- ningar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditin- stitut (EGT L 322, 17. 12. 1997, s. 30). (16) Artikel 1. 6 i rådets andra direktiv 89/646/EEG av den 15 december 1989 om samordning av lagar och andra författ- ningar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditin- stitut (EGT L 386, 30. 12. 1989, s. 1). 54. Det vållar vanligen inga särskilda svårigheter att tillämpa kriteriet intäkter av bankverksamhet för att fastställa den världsomfattande omsättningen för kreditinstitut och andra finansiella institut. Svå- righeter kan uppstå vid fastställande av omsätt- ningen inom gemenskapen och även inom enskilda medlemsstater. I detta syfte är det mest ändamål- senliga kriteriet filialens eller avdelningens etable- ringsort, som framgår av artikel 5. 3 a v andra stycket i koncentrationsförordningen. C 66/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 2. 1. 2 O m s ä t t n i n g f ö r l e a s i n g f ö r e t a g betala för att få återförsäkringsskydd, ingår redan i de tecknade bruttopremierna enligt innebörden i koncentrationsförordningen. 55. En tydlig åtskillnad skall göras mellan finansiell leasing och operationell leasing. På det hela taget ingås avtal om finansiell leasing för längre perioder än avtal om operationell leasing, och ägandet över- förs vanligen till leasingtagaren i slutet av leasing- perioden genom en köpoption som ingår i leasing- avtalet. Vid operationell leasing överförs ägandet däremot inte till leasingtagaren i slutet av leasing- perioden, och kostnaden för underhåll, reparatio- ner och försäkring av den hyrda utrustningen ingår i leasingbetalningarna. Finansiell leasing fungerar därför som ett lån från leasinggivaren för att göra det möjligt för leasingtagaren att köpa en viss tillgång. Ett företag som bedriver finansiell leasing är således ett finansiellt institut enligt artikel 5. 3 a, och dess omsättning måste beräknas genom till- lämpning av de särskilda regler som gäller för beräkning av omsättningen för kreditinstitut och andra finansiella institut. Eftersom operationell lea- sing inte har denna kreditgivningsfunktion, anses den inte bli utförd av finansiella institut, åtmin- stone inte vad den huvudsakliga verksamheten beträffar, och därför skall de allmänna reglerna i artikel 5. 1 för beräkning av omsättning vara till- lämpliga (17). 2. 2 Försäkringsbolag 2. 2. 1 T e c k n a d e b r u t t o p r e m i e r — När ordet ”premier” används (bruttopremier, nettopremier, utgående återförsäkringspremier osv. ), gäller dessa premier inte endast nya för- säkringsavtal som har ingåtts under det aktu- ella räkenskapsåret, utan också alla premier i anslutning till avtal som ingåtts under de före- gående åren och som fortsätter att gälla under den aktuella perioden. 2. 2. 2. F ö r s ä k r i n g s b o l a g s i n v e s t e r i n g a r 57. För att bygga upp tillräckliga reserver som möjlig- gör utbetalning av ersättningar innehar försäk- ringsbolag, som även betraktas som institutionella investerare, stora investeringsportföljer med aktier, räntebärande värdepapper, mark och byggnader samt andra tillgångar som ger årliga intäkter som inte betraktas som omsättning för försäkringsbo- lag. 56. Tillämpningen av begreppet tecknade bruttopre- mier som en måttstock på omsättningen för försäk- ringsbolag har väckt ytterligare frågor trots defini- tionen i artikel 5. 3 b i koncentrationsförordningen. Följande klarlägganden är därför motiverade: — Tecknade ”bruttopremier” är summan av mot- tagna premier (som kan omfatta mottagna åter- försäkringspremier, om det berörda företaget utövar återförsäkringsverksamhet). Utgående återförsäkringspremier, dvs. alla de belopp som det berörda företaget har betalt eller skall 58. Med hänsyn till tillämpningen av koncentrations- förordningen bör en tydlig åtskillnad göras mellan rent finansiella investeringar, där försäkringsbola- get inte är engagerat i ledningen för de företag i vilka investeringarna har gjorts, och de investe- ringar som leder till förvärvet av en ägarandel som ger upphov till kontroll över ett visst företag, vilket gör det möjligt för försäkringsbolaget att utöva ett bestämmande inflytande på det berörda dotterbo- lagets eller koncernbolagets uppträdande. I sådana fall är artikel 5. 4 i koncentrationsförordningen tillämplig, och omsättningen för dotterbolaget eller koncernbolaget skall läggas till försäkringsbolagets omsättning för att tröskelvärdena enligt koncentra- tionsförordningen skall kunna fastställas (18). (17) Jfr ärende nr IV/M. 234, Gecc/Avis Lease av den 15 juli (18) Jfr ärende nr IV/M. 018, AG/AMEV av den 21 november 1992. 1990. 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3 Finansiella holdingbolag (19) 3. Omsättning avseende industriella 5. 4-företag C 66/35 2 000 59. Ett finansiellt holdingbolag är ett finansiellt institut, och därför skall beräkningen av dess omsättning följa de kriterier som uppställs i artikel 5. 3 a för beräkning av omsättningen för kreditin- institut. Eftersom stitut och andra finansiella huvudsyftet med ett finansiellt holdingbolag likväl är att förvärva och förvalta andelar i andra före- tag, är artikel 5. 4 också tillämplig (såsom för försäkringsbolag) på andelar som gör det möjligt för det finansiella holdingbolaget att utöva ett bestämmande inflytande på de ifrågavarande före- tagens uppträdande. Således beräknas omsätt- ningen för ett finansiellt holdingbolag huvudsakli- gen i enlighet med artikel 5. 3, men det kan vara nödvändigt att lägga till omsättning för företag som faller inom de kategorier som anges i artikel 5. 4 (artikel 5. 4-företag). I praktiken måste hänsyn först tas till omsätt- ningen (icke konsoliderad) för det finansiella hol- dingbolaget. Därefter skall omsättningen för artikel 5. 4-företag läggas till, dock med beaktande att utdelningar och andra intäkter från dessa företag till det finansiella holdingbolaget skall dras av. I det följande ges ett exempel på denna typ av beräkning: 1. Omsättning avseende finansiell verk- icke konsoliderad samhet vinst- & förlustredovisning) (från 2. Omsättning avseende försäkrings- verksamhet (5. 4-företag) (bruttopre- mier) milj. ecu 3 000 300 4. Avdrag för utdelning och andra intäkter från 5. 4-företag ingående i p. 2 och 3 , 200. 5. Total omsättning för det finansiella holdingbolaget och dess grupp 5 100 60. I dessa beräkningar måste eventuellt hänsyn tas till olika redovisningsregler, framför allt dem som gäl- ler upprättande av konsoliderade räkenskaper, som i viss utsträckning är harmoniserade men inte iden- tiska inom gemenskapen. Även om detta gäller för alla typer av företag som omfattas av koncentra- tionsförordningen, är det speciellt viktigt i fallet med finansiella holdingbolag (20), där antalet och olikheten hos de företag som kontrolleras och hur omfattande kontroll holdingbolaget utövar över sina dotterbolag, anknutna bolag och andra före- tag det har andelar i noggrant måste undersökas. 61. Omsättningsberäkning för finansiella holdingbolag, enligt ovan angivna anvisningar, kan visa sig besvärlig i praktiken. Därför kommer en strikt och noggrann tillämpning av denna metod att bli nöd- vändig endast i fall där det förefaller som om omsättningen för ett holdingbolag sannolikt kom- mer att ligga nära tröskelvärdena i koncentrations- förordningen. I andra fall kan det mycket väl vara uppenbart att omsättningen ligger långt från trös- kelvärdena i koncentrationsförordningen, och där- för är de offentliggjorda räkenskaperna tillräckliga för att fastställa behörigheten. (19) De i denna paragraf angivna principerna för finansiella holdingbolag kan i viss utsträckning tillämpas avseende fond- hanteringsföretag. (20) Jfr t. ex. ärende IV/M. 166, Torras/Sarrió av den 24 februari 1992, IV/M. 213, Hong Kong and Shanghai Bank/Midland av den 21 maj 1992, IV/M. 192, Banesto/Totta av den 14 april 1992


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 736/98 af Sérgio RIBEIRO til Kommissionen. Ansøgning til Samhørighedsfonden i forbindelse med et projekt for forureningsbekæmpelse af afvandingsområdet omkring Lis- og Seiça-floderne i Portugal

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financing
Portugal
hydrology
pollution control measures
water treatment
watercourse

text: C 304/152 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 2. 10. 98 (98/C 304/230) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0735/98 af Rinaldo Bontempi (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Anden opfordring til en aftale mellem EU og Fyrstendłmmet Monaco vedrłrende social sikring Som svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-4012/96 (1), som opfordrede til en aftale mellem EU og Fyrstendłmmet Monaco vedrłrende social sikring, havde Kommissionen forpligtet sig til at fremme indg(cid:229)elsen af en s(cid:229)dan aftale. Selv om der er g(cid:229)et over et (cid:229)r, er aftalen endnu ikke underskrevet, og de EU-statsborgere, der arbejder i Fyrstendłmmet Monaco, stłder mod stadig stłrre hindringer. Et s(cid:230)rligt problem berłrer de gr(cid:230)nsearbejdere, der har arbejdet s(cid:229)vel i Italien og Frankrig som i fyrstendłmmet, og som ikke kan sammenl(cid:230)gge de perioder, hvori de har betalt socialsikringsbidrag, i forbindelse med deres anmodning om pension. De italienske gr(cid:230)nsearbejdere er desuden d(cid:229)rligt stillede, idet en aftale mellem Frankrig og fyrstendłmmet sikrer, at de fłrste, der opn(cid:229)r ans(cid:230)ttelse efter fyrstendłmmets statsborgere, er statsborgere fra de tilgr(cid:230)nsende franske kommuner. Agter Kommissionen p(cid:229) kort sigt at indg(cid:229) en samarbejds- eller associeringsaftale mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Fyrstendłmmet Monaco, som kan omfatte aftaler inden for den sociale sektor og s(cid:229)ledes gennemfłre de EU-samordningsbestemmelser, der findes i forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 (2)? Hvad er (cid:229)rsagerne til denne forsinkelse? (1) EFT C 138 af 5. 5. 1997, s. 165. (2) EFT L 149 af 5. 7. 1971, s. 2. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (2. april 1998) Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) de vanskeligheder, F(cid:230)llesskabets statsborgere kan komme ud for, n(cid:229)r de ansłger om ydelser under den sociale sikring i Monaco, og som skyldes dette lands s(cid:230)rlige forhold. Kommissionen har s(cid:229)ledes undersłgt muligheden for at foresl(cid:229) en aftale af samme type som den, der er planlagt for San Marino. En s(cid:229)dan aftale ville dog omfatte langt mere end social sikring, og der foreligger endnu ikke et anvendeligt forslag. (98/C 304/231) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0736/98 af Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Ansłgning til Samhłrighedsfonden i forbindelse med et projekt for forureningsbek(cid:230)mpelse af afvandings- omr(cid:229)det omkring Lis- og Sei(cid:231)a-floderne i Portugal Den 6. januar 1998 oplyste Kommissionen i sit svar p(cid:229) mit spłrgsm(cid:229)l P-3932/97 (1) om afvandingsomr(cid:229)det omkring floderne Lis og Sei(cid:231)a i Portugal/Samhłrighedsfonden, at den havde modtaget en ansłgning til fłrste fase af projektet for forureningsbek(cid:230)mpelse og havde indledt behandlingen p(cid:229) grundlag af en teknisk og łkonomisk vurdering af projektet, de midler, der kunne stilles til r(cid:229)dighed for Portugal fra Samhłrighedsfonden, og de m(cid:229)ls(cid:230)tninger, som Kommissionen og medlemsstaten har opstillet. Jeg vil gerne vende tilbage til denne sag og spłrge Kommissionen, hvor langt den er n(cid:229)et med denne evaluering og med opstillingen af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne, og om der allerede er truffet nogen afgłrelse i sagen. (1) EFT C 187 af 16. 6. 1998, s. 94


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 520/98 dell'on. Thomas MEGAHY alla Commissione. Sostegno finanziario per i coltivatori di droghe che danno assuefazione

eurovoc_concepts:
production aid
tobacco
toxic substance

text: C 304/124 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 2. 10. 98 Tale avvio e‘ subordinato alla ratifica, da parte di almeno due terzi dei paesi ACP (ossia 47 Stati) e di tutti gli Stati membri della Comunita‘, dell(cid:146)accordo firmato a Maurizio il 4 novembre 1995 ai fini del riesame intermedio e del completamento della Quarta Convenzione di Lome·. In base ai dati a disposizione della Commissione al 1o marzo 1998, il processo di ratifica e‘ stato completato da 56 paesi ACP e da 13 Stati membri. Pur riconoscendo che i ritardi constatati negli Stati membri interessati sono causati da fattori puramente interni, la Commissione ha compiuto vari passi › ai diversi livelli di competenza in materia di procedure costituzionali di ratifica ›, per sensibilizzare detti paesi alle conseguenze di tali lentezze. Pur non essendo in grado, per ora, di indicare con precisione la data della ratifica definitiva, la Commissione ha motivo di ritenere che le sue iniziative, rivelatesi fruttuose nel caso di alcuni Stati membri, contribuiranno a porre fine, entro un termine ragionevole, alla situazione di stallo sottolineata dall(cid:146)onorevole parlamentare. (98/C 304/186) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0519/98 di Ilona Graenitz (PSE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Vendite esentasse La cifra d(cid:146)affari dei negozi esentasse europei e‘ pari a circa 60 miliardi di scellini austriaci all(cid:146)anno. Oltre due terzi del fatturato vengono prodotti a livello intracomunitario. Con la soppressione dell(cid:146)esenzione fiscale si possono temere, malgrado i prolungati termini transitori, che soltanto in Austria siano a rischio da 300 a 500 posti di lavoro. Dispone la Commissione di uno studio sulle ripercussioni sul mercato del lavoro in seguito alla soppressione del commercio esentasse? In caso di risposta negativa, intende la Commissione affidare l(cid:146)incarico di elaborare un simile studio? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (6 aprile 1998) La Commissione si pregia di rinviare l(cid:146)Onorevole Parlementare alla risposta da essa data all(cid:146) interrogazione scritta P-272/98 dell(cid:146)Onorevole Danielle Darras (1). (1) V. pag. n. 67. (98/C 304/187) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0520/98 di Thomas Megahy (PSE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Sostegno finanziario per i coltivatori di droghe che danno assuefazione Data la decisione della Commissione di continuare ad aiutare la produzione di tabacco al ritmo di un miliardo di ecu all(cid:146)anno, i coltivatori di sostanze relativamente innocue come l(cid:146)eroina (che prende soltanto una piccola percentuale delle vite perse ogni anno per il tabacco) potranno aspettarsi analoghe sovvenzioni? In alternativa, la Commissione ha esaminato la possibilita‘ di spendere i nostri soldi in qualcosa di piu‘ benefico? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (30 marzo 1998)


title: WRITTEN QUESTION No. 734/98 by Paul LANNOYE to the Commission. Ban on 'organic farming' classification in the departments of Aude and Pyrénées Orientales (France) (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
Community certification
France
insecticide
marketing
organic farming
plant disease
plant health treatment
quality label
vineyard
viticulture

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 50/3 (1999/C 50/003) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0651/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) komissiolle (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Vanhusten talvimatkailu Komissio vastasi kysymykseeni E-3544/97 (1), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n osallistumista vanhusten talvilomaohjelmaan voitaisiin tutkia yhdess(cid:228) muiden aloitteiden kanssa vanhusten talvilomaohjelman laajentamiseksi Espanjasta muihin yhteis(cid:246)n maihin. Vastaus her(cid:228)tti hyvin laajaa kiinnostusta vanhusten muodostamissa yhteis(cid:246)iss(cid:228) eri maissa, mink(cid:228) vuoksi olisi t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) voida vastata tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti heid(cid:228)n odotuksiinsa kyseisest(cid:228) aiheesta. Tarkoittaako komission antama vastaus kirjalliseen kysymykseeni sit(cid:228), ett(cid:228) sen mielest(cid:228) olisi teht(cid:228)v(cid:228) alustavia tutkimuksia kokemusten vaihdosta ja yhteisty(cid:246)st(cid:228) komission, j(cid:228)senvaltioiden ja matkailualan v(cid:228)lill(cid:228), jotta se voisi tehd(cid:228) aiheesta varsinaisia toimintaehdotuksia? (1) EYVL C 158, 25. 5. 1998, s. 148. Komission j(cid:228)senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1998) Kuten komission vastauksessa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kirjalliseen kysymykseen E-3544/97 jo todettiin, komissio katsoo, ett(cid:228) vanhusten talvilomaohjelmaa Espanjassa ja muita vastaavia aloitteita kannattaisi tutkia komission, j(cid:228)senvaltioiden ja matkailualan v(cid:228)lisen kokemusten vaihdon ja yhteisty(cid:246)n yhteydess(cid:228). Vaikka komissio ei aio aloittaa alustavaa tutkimusta t(cid:228)h(cid:228)n aiheeseen liittyv(cid:228)st(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja matkailualan kanssa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kokemusten vaihdosta ja yhteisty(cid:246)st(cid:228), se huomauttaa, ett(cid:228) matkailualan neuvoa-antava komitea on kansallisille viranomaisille sopiva v(cid:228)yl(cid:228) n(cid:228)iden asioiden esille tuomiseen ja ett(cid:228) komissio k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s kaikki mahdolliset tilaisuudet kiinnitt(cid:228)(cid:228)kseen huomiota t(cid:228)h(cid:228)n aloitteeseen. (1999/C 50/004) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0734/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Paul Lannoye (V) komissiolle (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Luonnonmukaisesta viljelyst(cid:228) annettavien todistusten peruuttaminen Auden ja It(cid:228)-Pyreneiden hallinto- alueilla (Ranska) Vuodesta 1994 l(cid:228)htien Ranskan maatalousministeri(cid:246)n ja er(cid:228)iden l(cid:228)(cid:228)ninhallitusten antamat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ovat velvoittaneet kaikki Auden ja It(cid:228)-Pyreneiden hallintoalueiden viininviljelij(cid:228)t k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n kaikki viinik(cid:246)yn- n(cid:246)ksens(cid:228) ennaltaehk(cid:228)isev(cid:228)sti (cid:148)Flavescence DorØen tautia(cid:148) vastaan synteettisesti valmistetuilla kemiallisilla hy(cid:246)nteismyrkyill(cid:228). Velvoite koskee my(cid:246)s luonnonmukaista viljely(cid:228) harjoittavia viininviljelij(cid:246)it(cid:228). Jotkut luonnonmukaista viljely(cid:228) harjoittavat viljelij(cid:228)t ovat kielt(cid:228)ytyneet t(cid:228)st(cid:228) ennaltaehk(cid:228)isev(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)sittelyst(cid:228), koska heid(cid:228)n palstoillaan ei esiinny Flavescence DorØen tautia. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) D. G. A. L. (maatalousministeri(cid:246)) on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt kielt(cid:228)(cid:228) (cid:148)Ecocert(cid:148)-valvontaelint(cid:228) antamasta todistuksia luonnonmukaisesta viljelyst(cid:228) kyseisten viljelij(cid:246)iden viinitarhoille huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) viinitilat ovat Ecocertin tekemien selvitysten mukaan t(cid:228)ysin luonnonmukaista tuotantotapaa koskevan asetuksen N:o 2092/91/ ETY (1) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisia. Kyseiset viininviljelij(cid:228)t eiv(cid:228)t ole en(cid:228)(cid:228) voineet k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) lainkaan luonnonmukaiseen tuotantotapaan viittaavia merkint(cid:246)j(cid:228). Luonnonmukaisen viljelyn osoittavan laatumerkin peruuttaminen vaikuttaa t(cid:228)ysin asetuksen 2092/91/ETY 9 artiklan 2 kohdan ja 12 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten vastaiselta. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo nyt ryhty(cid:228), jotta kyseiset viininviljelij(cid:228)t saisivat takaisin oikeuden k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) todistusta luonnonmukaisesta viljelyst(cid:228)? (1) EYVL L 198, 22. 7. 1991, s. 1


title: Commission Notice concerning alignment of procedures for processing mergers under the ECSC and EC Treaties

eurovoc_concepts:
ECSC Treaty
European treaties
competition law
economic concentration
merger control

text: C 66/36 EN Official Journal of the European Communities 2. 3. 98 concerning alignment of procedures for processing mergers under the ECSC and EC Treaties COMMISSION NOTICE (98/C 66/05) (Text with EEA relevance) I. INTRODUCTION legitimate interest of undertakings in not having their business secrets divulged. 1. 2. relate following provisions The to mergers governed by the ECSC Treaty. They are designed to increase transparency and improve compliance with the rights of the defence in connection with the examination of such mergers and to expedite decisions making. To this end, they are based on an alignment of certain rules with those governing mergers covered by Council Regulation (EEC) No 4064/89 of 21 December 1989 on the control of concentrations between undertakings (1). The Commission hopes, in this context, to meet the expectations of undertakings, in particular as regards merger operations which are covered by the ECSC and EC Treaties at the same time. This notice should also be seen as an attempt at simplification, albeit within the limits imposed by having two separate treaties. The rules thus introduced should make it possible for ECSC undertakings to familiarise themselves with the procedures of law against the background of the forthcoming expiry of the ECSC Treaty. II. MAIN PROCEDURAL CHANGES ENVISAGED WITH REGARD TO MERGER CONTROL PURSUANT TO THE ECSC TREATY Publication of the fact of notification 3. The Comission will from now on publish in the Official Journal of the European Communties the fact of notification in the case of mergers covered by the ECSC Treaty. It will state in particular the names of the interested parties, the nature of the merger operation and sectors concerned. Publication will take account of the the economic (1) OJ L 395, 30. 12. 1989, p. 1; corrected version: OJ L 257, 21. 9. 1990, p. 14. 4. 5. Statement of objections where the Commission plans to subject the authorisation of a merger to conditions or even to prohibit an operation The sending of a statement of objections prior to the conditional authorisation or prohibition of a merger does not appear explicitly in Article 66 of the ECSC Treaty. It is provided for only in the event of a pecuniary sanction (Article 36 of the ECSC Treaty) or of a decision requiring a demerger or other measures designed to restore effective competition where a merger has already been carried out (second paragraph of Article 66(5) of the ECSC Treaty). The Commission believes, however, that it can commit itself to sending such a statement in pursuance of the general principle of the protection of the rights of the defence, which is recognised by the Court as a law. It will general principle of Community therefore base those objections on which the interested parties have been able to express their views. its decisions only on Of course, this does not prevent the Commission from allowing undertakings to alter their merger proposals on their own initiative, thus making it unnecessary to send a statement of objections, in particular where competition problem perceived is easily identifiable, limited in scope and easy to resolve, as currently happens in the Community field. the Access to the file and possibility of making oral observations (hearing) The possibility of access to the Commission file and making oral observations (at a hearing) when a statement of objections has been sent is the statement. logical consequence of such a 2. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 66/37 8. notification. Where the Commission considers it unnecessary to send a statement of objections, it will endeavour to adopt its decision within one month of notification. As regards the effective date of notification, the Commission will apply by analogy the provisions of Article 4 of the abovementioned Regulation (EC) No 3384/94. As far as the application of paragraph 5 of that Article is concerned, the terms ‘pursuant to Article 4(3) of Regulation (EEC) No 4064/89’ are to be read as ‘pursuant to point 3 of this notice’. As regards the time-limits of ten weeks and five months mentioned at point 7 above, these will start to run on the working day following that on which the notification becomes effective. The time-limit of ten weeks will end on the same weekday as that on which it commenced. The time-limit of five months will end on the same numerical date as that of its commencement: where no such date occurs in that month, the time-limit will end with the expiry of the last day of the month. Where the last day is not a working day, the time-limit will end with the expiry of the first working day which follows. Working days are taken into account in the time-limits, in accordance with the rules laid down in Article 8 of the abovementioned Regulation (EC) No 3384/94 and are defined in the same way as in Article 22 of that Regulation. 9. The Commission will give favourable consideration to requests for dispensation from supplying certain information required in the form CO where those requests are submitted to it in a prenotification, limiting the information required to that which is strictly necessary for examining the cases. III. IMPLEMENTATION 10. The Commission will apply the above rules, where they are not already in force, to notified mergers from 1 March 1998. undertakings (2), Accordingly, the Commission confirms that it will give such an opportunity to interested natural or legal persons. It will apply in this context, and by analogy, the rules in Articles 14 to 16 of Commission Regulation (EC) No 3384/94 of 21 December 1994 on the notification, time-limits and hearings provided for in Council Regulation (EEC) No 4064/89 on the control of concentrations between an implementing regulation, and in accordance with Commission Decision 94/810/ECSC, EC of 12 December 1994 on the terms of reference of hearing officers in competition procedures before the Commission (3) and the Commission notice on the internal rules of procedure for processing requests for access to the file in cases pursuant to Articles 85 and 86 of the EC Treaty, Articles 65 and 66 of the ECSC Treaty and Council Regulation (EEC) No 4064/89 (4). which is 6. 7. Publication in the Official Journal of the European Communities of the final decisions adopted after communication of the objections, and the public nature of all authorisation decisions communicated will be Final decisions adopted after the objections have systematically been published in the Official Journal of the European Communities. Similarly, all authorisation decisions will be made public. Publication will respect business secrecy in accordance with Article 47 of the ECSC Treaty. Time-limits A statement of objections will be sent at the latest within ten weeks of notification of the merger operation. The final decision, where a statement of objections has been sent, will be taken at the latest within five months of notification. These time-limits presuppose that undertakings use form CO annexed to Regulation (EC) No 3384/94 and supply the Commission with five copies of the (2) OJ L 377, 31. 12. 1994, p. 1 (3) OJ L 330, 21. 12. 1994, p. 67 (4) OJ C 23, 23. 1. 1997, p. 3


title: QUESTION ECRITE no 533/98 de Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM à la Commission. Nécessité d'aider le gouvernement mexicain dans son enquête sur le massacre d'Acteal

eurovoc_concepts:
EU aid
Germany
Mexico
Red Cross
Spain
crime against individuals
food aid
homicide
humanitarian aid
non-governmental organisation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 517/98 af Paul RÜBIG til Kommissionen. Den ottende europæiske udviklingsfond

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
EU Member State
economic development
financial cooperation
fourth Lomé Convention
signature of an agreement
technical cooperation

text: 2. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 304/123 (98/C 304/184) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0516/98 af Paul Ru¤ big (PPE) til R(cid:229)det (27. februar 1998) Om: Den ottende europ(cid:230)iske udviklingsfond Inden for rammerne af den fjerde Lome·-aftale skulle den ottende europ(cid:230)iske udviklingsfond begynde at tr(cid:230)de i kraft ved udgangen af 1997. Den skal bidrage til det finansielle og tekniske samarbejde for afskaffelse af strukturel uligev(cid:230)gt i Lome·-aftalens mest begunstigede lande. Som vigtige punkter formuleredes fattigdoms- bek(cid:230)mpelse, uddannelse, industrialisering men ogs(cid:229) sundhedsv(cid:230)senet, stigende konkurrenceevne eller landbru- get. For fłrste gang skulle nu ogs(cid:229) (cid:216)strig deltage i dette program. Den ottende europ(cid:230)iske udviklingsfond kunne dog ikke iv(cid:230)rks(cid:230)ttes til det planlagte tidspunkt og forsinkes yderligere, da ikke alle medlemsstater i Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d har ratificeret planen. Kan R(cid:229)det głre rede for (cid:229)rsagen til denne forsinkelse? Hvorn(cid:229)r regner R(cid:229)det nu med en endelig ratificering? Svar (18. maj 1998) I henhold til artikel 360, stk. 1, i den fjerde Lome·-konvention som (cid:230)ndret ved den aftale, der blev undertegnet p(cid:229) Mauritius den 4. november 1995, tr(cid:230)der konventionen i kraft p(cid:229) den fłrste dag i den anden m(cid:229)ned, efter at medlemsstaternes og mindst to tredjedele af AVS-staternes ratifikationsinstrumenter samt notifikationsakten om F(cid:230)llesskabets indg(cid:229)else af konventionen er blevet deponeret. Denne betingelse er nu opfyldt for s(cid:229)vel AVS-staternes som de femten medlemsstaters vedkommende. P(cid:229) samlingen den 27. april 1998 vedtog R(cid:229)det afgłrelsen om indg(cid:229)else af aftalen om (cid:230)ndring af den fjerde Lome·-konvention. Den reviderede konvention tr(cid:230)der herefter i kraft den 1. juni 1998. (98/C 304/185) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0517/98 af Paul Ru¤ big (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Den ottende europ(cid:230)iske udviklingsfond Inden for rammerne af den fjerde Lome·-aftale skulle den ottende europ(cid:230)iske udviklingsfond begynde at tr(cid:230)de i kraft ved udgangen af 1997. Den skal bidrage til det finansielle og tekniske samarbejde for afskaffelse af strukturel uligev(cid:230)gt i Lome·-aftalens mest begunstigede lande. Som vigtige punkter formuleredes fattigdoms- bek(cid:230)mpelse, uddannelse, industrialisering men ogs(cid:229) sundhedsv(cid:230)senet, stigende konkurrenceevne eller landbru- get. For fłrste gang skulle nu ogs(cid:229) (cid:216)strig deltage i dette program. Den ottende europ(cid:230)iske udviklingsfond kunne dog ikke iv(cid:230)rks(cid:230)ttes til det planlagte tidspunkt og forsinkes yderligere, da ikke alle medlemsstater i Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d har ratificeret planen. Kan Kommissionen głre rede for (cid:229)rsagen til denne forsinkelse? Hvorn(cid:229)r regner Kommissionen nu med en endelig ratificering? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro (27. marts 1998) Kommissionen deler det (cid:230)rede medlems bet(cid:230)nkeligheder vedrłrende den af ham n(cid:230)vnte forsinkelse med ikrafttr(cid:230)delsen af 8. Europ(cid:230)iske Udviklingsfond (EUF), der er den vigtigste łkonomiske faktor i det fortsatte samarbejde mellem F(cid:230)llesskabet og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsomr(cid:229)det (AVS) i perioden 1995-2000


title: Komisjoni teatis täielikult toimivate ühisettevõtete mõiste kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (98/C 66/01)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
competition law
economic concentration
joint venture
merger control
restriction on competition

text: 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 191 31998Y0302(01) C 66/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 2. 3. 1998 KOMISJONI TEATIS täielikult toimivate ühisettevõtete mõiste kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (98/C 66/01) (EMPs kohaldatav tekst) I. SISSEJUHATUS II. ÜHISETTEVÕTTED VASTAVALT ÜHINEMISMÄÄRUSE ARTIKLILE 3 1. Ühiskontroll 2. Ettevõtete struktuurimuutus III. LÕPPSÄTTED I. SISSEJUHATUS 1. Käesoleva teatise eesmärk on anda suuniseid, mis käsitlevad nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muude- tud määrusega (EÜ) nr 1310/97, (2) edaspidi “ühinemismää- rus”) artikli 3 komisjonipoolset tõlgendamist ühisettevõtete osas (3). (1) EÜT L 395, 30. 12. 1989, lk 1 (parandatud versioon L 257, 21. 9. 1990, lk 13). (2) EÜT L 180, 9. 7. 1997, lk 1. (3) Komisjon kavatseb edaspidi anda suunised ühinemismääruse artikli 2 lõike 4 kohaldamiseks. Kuni nende suuniste vastuvõtmiseni viida- takse huvitatud isikutele koonduvate ja koostööd tegevate ühisette- võtete eristamist käsitleva komisjoni teatise (EÜT C 385, 31. 12. 1994, lk 1) punktides 17–20. 2. Käesolev teatis asendab koonduvaid ja koostööd tegevaid ühis- ettevõtteid käsitlevat teatist. Käesolevas teatises tehtud muu- datused kajastavad ühinemismääruses tehtud muudatusi ning kogemusi, mida komisjon on saanud ühinemismääruse raken- damisel alates selle jõustumisest 21. septembril 1990. Käes- olevas teatises sätestatud põhimõtteid järgib ning arendab komisjon üksikjuhtumeid käsitledes. 3. Vastavalt ühenduse konkurentsieeskirjadele on ühisettevõtted ettevõtted, mida kontrollivad ühiselt kaks või enam ettevõtjat. (4) Praktikas hõlmavad ühisettevõtted mitmesuguseid toimin- guid alates ühinemislaadsetest tehingutest kuni koostööni (4) Ühiskontrolli mõiste on sätestatud koondumise mõistet käsitlevas teatises. 192 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd konkreetsetes valdkondades, nagu uurimis- ja arendustegevus, tootmine või turustamine. 2. Ettevõtete struktuurimuutus 4. Ühisettevõtted kuuluvad ühinemismääruse reguleerimisalasse, kui need vastavad selle artiklis 3 sätestatud koondumisalastele nõuetele. 5. Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 põhjendusele 23 on kohane määratleda koondumise mõiste viisil, mis hõl- mab toiminguid, mis muudavad asjaomaste ettevõtjate struk- tuuri jäädavalt. 6. Koondumisest tulenevad struktuurimuutused kajastavad sageli asjaomastel turgudel toimuvat dünaamilist restruktureerimis- protsessi. Need on ühinemismääruse kohaselt lubatud juhul, kui tagajärjeks ei ole konkurentsistruktuuri oluline kahjusta- mine turgu valitseva seisundi saavutamise või tugevdamise kaudu. 7. Ühinemismääruses avatakse täielikult toimivate ühisettevõtete mõiste artikli 3 lõikes 2 järgmiselt: “Sellise ühisettevõtte loomist, mis täidab püsivalt kõiki auto- noomse majandusüksuse funktsioone, käsitatakse koondumi- sena lõike 1 punktis b määratletud tähenduses. ” II. ÜHISETTEVÕTTED VASTAVALT ÜHINEMISMÄÄRUSE ARTIKLILE 3 8. Et tegemist oleks koondumisega ühinemismääruse artiklis 3 määratletud tähenduses, peab toiming vastama järgmistele tin- gimustele. 1. Ühiskontroll 9. Ühisettevõte võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimis- alasse, kui ühiskontrolli omandavad kaks või enam ettevõt- jat, mis on selle emaettevõtjad (artikli 3 lõike 1 punkt b). Kontrolli mõiste on sätestatud artikli 3 lõikes 3. See eeldab, et kontroll põhineb võimalusel ettevõtjat otsustavalt mõjuta- da, mis määratakse nii õiguslike kui faktiliste kaalutluste alu- sel. 10. Ühiskontrolli kindlakstegemise põhimõtted on üksikas- jalikult sätestatud komisjoni teatises koondumise mõiste kohta. (1) 11. Artikli 3 lõikes 2 sätestatakse, et ühisettevõte peab püsivalt täitma kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone. Sel- lele tingimusele vastavad ühisettevõtted toovad kaasa püsiva muutuse asjassepuutuvate ettevõtjate struktuuris. Neid nime- tatakse käesolevas teatises “täielikult toimivateks” ühisettevõ- teteks. 12. Sisuliselt tähendab see, et ühisettevõte peab turul tegutsedes täitma funktsioone, mida samal turul tegutsevad ettevõtjad tavapäraselt täidavad. Selleks peab ettevõttel olema juhtkond, mille ülesandeks on selle igapäevase tegevuse juhtimine, ning juurdepääs piisavatele vahenditele, sealhulgas raha, personal ja vara (materiaalne ja immateriaalne), mis võimaldavad aren- dada püsivat majandustegevust ühisettevõtte lepinguga ette- nähtud valdkonnas. (2) 13. Ühisettevõte ei ole täielikult toimiv, kui see võtab üle üksnes emaettevõtjate äritegevuse ühe konkreetse funktsiooni, oma- mata juurdepääsu turule. Sellised on näiteks ühisettevõtted, mille tegevus piirneb uurimis- ja arendustegevuse või toot- misega. Kõnealused ühisettevõtted abistavad emaettevõtjaid majandustegevuses. Sellised on ka ühisettevõtted, mille tege- vus on piiratud emaettevõtjate toodete turustamise või müü- giga ning mis seega tegutsevad peamiselt müügiagentuurina. Asjaolu, et ühisettevõte kasutab ühe või enama emaettevõtja jaotusvõrku või turustusvõimalust, ei mõjuta siiski üldjuhul selle liigitamist “täielikult toimivaks”, kui emaettevõtjad tegutsevad üksnes ühisettevõtte agentidena. (3) (2) Kohtuasi IV/M. 527 – Thomson CSF/Deutsche Aerospace, 2. detsem- ber 1994 (punkt 10) – intellektuaalomandi õigused, kohtuasi IV/M. 560 EDS/Lufthansa, 11. mai 1995 (punkt 11) – allhange, koh- tuasi IV/M. 585 – Voest Alpine Industrieanlagenbau GmbH/Davy International Ltd, 7. september 1995 (punkt 8) – ühisettevõtte õigus nõuda emaettevõtjatelt täiendavat oskusteavet ja töötajaid, kohtuasi IV/M. 686 – Nokia/Autoliv, 5. veebruar 1996 (punkt 7), ühisettevõte, mis on võimeline lõpetama “teenuslepingud” emaettevõttega ning lahkuma emaettevõtte tegevuskohast, kohtuasi IV/M. 791 – British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 7. oktoober 1996 (punkt 9), ühisettevõtte kavandatav vara võõrandatakse liisinguette- võttele ning ühisettevõte liisib selle. (3) Kohtuasi IV/M. 102 – TNT/Kanada Post jt, 2. detsember 1991 (punkt (1) Punktid 18–39. 14). 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 193 14. Ühisettevõtte täieliku toimivuse hindamisel võetakse arvesse emaettevõtjate tugevat seisundit eelnevatel või järgnevatel turgudel, kui kõnealune seisund toob kaasa märkimisväärseid ostu- või müügitehinguid emaettevõtjate ja ühisettevõtte vahel. Asjaolu, et ühisettevõte üksnes käivitusperioodil sõltub peaaegu täielikult müügist emaettevõtjatele või neilt ostmisest, ei mõjuta üldjuhul ühisettevõtte liigitamist täieli- kult toimivaks. Kõnealust käivitusperioodi võib olla tarvis ühisettevõtte turupositsiooni saavutamiseks. Üldjuhul ei ületa see kolme aastat olenevalt asjassepuutuva turu eritingimustest. (1) seid kaubandusettevõtja funktsioone, ei ole üldjuhul tegemist abistava müügiagentuuri, vaid täielikult toimiva ühisettevõt- tega. Kaubaturu tunnusteks on lisaks integreerituile ka verti- kaalselt integreerimata äriühingute olemasolu, mille peami- seks tegevusalaks on toodete müük ja turustamine, ning erinevate tarneallikate olemasolu asjassepuutuvate toodete osas. Lisaks võib paljudel kaubaturgudel olla nõutav, et ette- võtjad investeeriksid spetsiaalsetesse vahenditesse, nagu turustuspunktid, julgeolekuvarud, laod, hoidlad, veovahendid ja müügipersonal. Et tegemist oleks kaubaturul tegutseva täielikult toimiva ühisettevõttega, peavad ettevõtjal olema vajalikud vahendid ning oluline osa selle tarnetest peaks eel- datavalt olema pärit mitte üksnes emaettevõtjatelt, vaid ka teistest konkureerivatest allikatest. (3) Kui ühisettevõtte müük emaettevõtjatele on kavandatud püsiva tegevusena, on nimetatud müügist olenemata siiski põhiküsimus, kas ühisettevõte on suuteline turul aktiivset osa etendama. Sellega seoses on oluline tegur kõnealuse müügi osa ühisettevõtte kogutoodangust. Teine tegur on, kas müük emaettevõtjatele kaubanduslikel tingimustel. (2) tavapärastel toimub Käsitledes ühisettevõtte oste emaettevõtjatelt, on ühisette- võtte täielik toimivus küsitav eelkõige juhul, kui asjaomastele toodetele või teenustele antakse ühisettevõtte tasandil vähe juhul võib ühisettevõte olla pigem lisandväärtust. Sellisel ühine müügiagentuur. Vastupidisel juhul aga, kus ühisette- võte on kaubaturul aktiivne ning täidab sellel turul tavapära- (1) Kohtuasi IV/M. 560 – EDS/Lufthansa, 11. mai 1995 (punkt 11); koh- tuasi IV/M. 686 Nokia/Autoliv, 5. veebruar 1996 (punkt 6); vastupi- dised on kohtuasi IV/M. 904 – RSB/Tenex/Fuel Logistics, 2 aprill 1997 (punktid 15–17) ja kohtuasi IV/M. 979 – Preussag/Voest-Alpine, 1. oktoober 1997 (punktid 9–12). On olemas erijuhtum, kus ühiset- tevõttepoolne müük emaettevõttele on tingitud õiguspärasest mono- IV/M. 468 – polist ühisettevõttele Siemens/Italtel, 17. veebruar 1995 (punkt 12)) või kui emaettevõt- tele müüakse kõrvalsaadusi, mis on ühisettevõtte jaoks väikese täht- susega (kohtuasi IV/M. 550 – Union Carbide/Enichem, 13. märts 1995 (punkt 14)). (kohtuasi järgneval turul (2) Kohtuasi IV/M. 556 – Zeneca/Vanderhave, 9. aprill 1996 (punkt 8); kohtuasi IV/M. 751 – Bayer/Hüls, 3. juuli 1996 (punkt 10). 15. Lisaks peab ühisettevõte olema kavandatud püsivalt tegutse- ma. Seda näitab üldjuhul asjaolu, et emaettevõtjad annavad ühisettevõttele eespool nimetatud vahendid. Lisaks sätesta- takse ühisettevõtte loomise lepingutes sageli teatavad erakor- ralised juhtumid, näiteks ühisettevõtte ebaõnnestumine või põhimõttelised erimeelsused emaettevõtjate vahel. (4) Selleks võib lepingusse lisada ühisettevõtte enese lõpliku likvideeri- mise sätte või ühe või mitme emaettevõtja võimaluse ühiset- tevõttest välja astuda. Nimetatud säte ei takista siiski käsita- tegutsevana. Sama kehtib mast ühisettevõtet püsivalt enamasti ka juhul, kui lepinguga nähakse ette ühisettevõtte tegevusaeg, kui kõnealune ajavahemik on piisavalt pikk, et tuua kaasa püsiv muutus asjaomaste ettevõtjate struktuuris, (5) või kui lepinguga nähakse ette võimalus ühisettevõtte tegevuse jätkamiseks pärast selle tähtaja lõppu. Seevastu juhul, kui ühisettevõte on loodud lühikeseks ja mittepiken- datavaks tähtajaks, ei käsitata seda püsivalt tegutsevana. Sel- liseks juhtumiks võib olla näiteks ühisettevõte, mis luuakse konkreetse projekti, näiteks elektrijaama ehitamiseks, kuid mis pärast ehituse lõppu ei osale jaama käitamises. (3) Kohtuasi IV/M. 788 – AgrEVO/Marubeni, 3. september 1996 (punk- tid 9 ja 10). (4) Kohtuasi IV/M. 891 – Deutsche Bank/Commerzbank/J. M. Voith, 23. aprill 1997 (punkt 7). (5) Kohtuasi IV/M. 791 – British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Servi- ces Ltd, 7. oktoober 1996, (punkt 10); vastupidine on kohtuasi IV/M. 722 – Teneo/Merill Lynch/Bankers Trust, 15. aprill 1996 (punkt 15). 194 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd III. LÕPPSÄTTED 16. 16. Täielikult toimiva ühisettevõtte loomist käsitatakse koon- dumisena ühinemismääruse artiklis 3 määratletud tähendu- ses. Emaettevõtjate poolt tunnustatud piiranguid ühisettevõt- tele, mis on otseselt seotud koondumisega ja vajalikud koondumise teostamiseks (seonduvad piirangud), hinnatakse koos koondumise endaga. (1) takse sama menetluse raames kui koondumist. Hindamine toimub vastavalt asutamislepingu artikli 85 lõigetele 1 ja 3, et teha kindlaks, kas see tegevus sobib kokku ühisturuga. Asutamislepingu artikli 85 kohaldatavus teiste konkurentsi- piirangute suhtes, mis ei seondu koondumisega ning ei ole ühisettevõtte loomise otseseks tagajärjeks, tuleb üldjuhul läbi vaadata määruse nr 17 alusel. Lisaks võib täielikult toimiva ühisettevõtte loomine otseselt viia sõltumatuks jäävate ettevõtjate konkureeriva käitumise kooskõlastamiseni. Sellisteks juhtudeks sätestatakse ühine- mismääruse artikli 2 lõikes 4, et neid koostöömõjusid hinna- 17. Komisjonipoolne ühinemismääruse artikli 3 tõlgendus ühis- ettevõtete osas ei mõjuta tõlgendust, mille võib anda Euroopa Ühenduste Kohus või Euroopa ühenduste esimese astme kohus. (1) Vt komisjoni teatis koondumistega seonduvate piirangute kohta (EÜT C 203, 14. 8. 1990, lk 5)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 736/98 del Sérgio RIBEIRO a la Comisión. Candidatura al Fondo de Cohesión del proyecto de descontaminación de la cuenca del río Lis y del arroyo Seiça (Portugal)

text: C 304/152 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 10. 98 (98/C 304/230) PREGUNTA ESCRITA P-0735/98 de Rinaldo Bontempi (PSE) a la Comisio·n (2 de marzo de 1998) Asunto: Solicitud por segunda vez de un acuerdo entre la Unio·n Europea y el Principado de Mo·naco en materia de seguridad social Tras la pregunta E-4012/96 (1) en la que se ped(cid:14)·a un acuerdo entre la Unio·n Europea y el Principado de Mo·naco en materia de seguridad social, la Comisio·n puso de manifiesto su propio compromiso para alcanzar la celebracio·n de dicho acuerdo. A pesar de haber transcurrido ma·s de un an(cid:152)o, el acuerdo sigue sin rubricarse, por lo que los ciudadanos de la Unio·n Europea que trabajan en el Principado de Mo·naco encuentran trabas cada vez ma·s importantes. Concretamente cabe citar el problema de los trabajadores fronterizos que, habiendo trabajado en Italia, en Francia y en el Principado, no pueden sumar todos los per(cid:14)·odos de cotizacio·n cuando presentan la solicitud de pensio·n. Adema·s, los trabajadores fronterizos italianos se ven penalizados, ya que, merced a un acuerdo entre Francia y el Principado, despue·s de los ciudadanos monegascos tienen preferencia para ser contratados los residentes de los municipios franceses lim(cid:14)·trofes. ¿Tiene intencio·n la Comisio·n de celebrar pro·ximamente un acuerdo de cooperacio·n o asociacio·n entre la Unio·n Europea y el Principado de Mo·naco que incluya acuerdos en el terreno social, con lo que se aplicar(cid:14)·an las normas comunitarias de coordinacio·n previstas por el Reglamento (CEE) no 1408/97 (2)? ¿A que· se deben estos retrasos? (1) DO C 138 de 5. 5. 1997, p. 165. (2) DO L 149 de 5. 7. 1971, p. 2. Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (2 de abril de 1998) La Comisio·n es consciente de las dificultades que encuentran los ciudadanos comunitarios para obtener prestaciones de seguridad social cuando se desplazan al Principado de Mo·naco, en razo·n de las caracter(cid:14)·sticas particulares de ese pa(cid:14)·s. En efecto, la Comisio·n ha estudiado la posibilidad de proponer un acuerdo del mismo tipo que el previsto para san Marino. Sin embargo, tal acuerdo rebasar(cid:14)·a ampliamente el marco de la seguridad social y, por el momento, no se ha podido formular ninguna propuesta. (98/C 304/231) PREGUNTA ESCRITA P-0736/98 de Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) a la Comisio·n (2 de marzo de 1998) Asunto: Candidatura al Fondo de Cohesio·n del proyecto de descontaminacio·n de la cuenca del r(cid:14)·o Lis y del arroyo Sei(cid:231)a (Portugal) En su respuesta del 6 de enero de 1998 a la pregunta P-3932/97 (1) sobre la cuenca hidrogra·fica del r(cid:14)·o Lis y del arroyo Sei(cid:231)a (Portugal) › Fondo de cohesio·n, la Comisio·n indico· que hab(cid:14)·a recibido la solicitud de cofinanciacio·n de la primera fase de un proyecto de descontaminacio·n y se dispon(cid:14)·a a instruir esta solicitud «sobre la base de la evaluacio·n te·cnica y econo·mica del proyecto, de las disponibilidades financieras del Fondo de Cohesio·n y de las prioridades establecidas por la Comisio·n y por el Estado miembro». ¿Puede indicar nuevamente la Comisio·n en que· fase se encuentran la evaluacio·n y la definicio·n de prioridades? ¿Se ha tomado ya alguna decisio·n sobre dicha solicitud? (1) DO C 187 de 16. 6. 1998, p. 94