title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi Euroopan unionin alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta"

eurovoc_concepts:
EU Member State
free movement of persons
pension scheme
self-employment
wage earner

text: C 157/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 sissa tuotettua sähköenergiaa ottaen mallia aloitteista, joita Euroopan parlamentti on tehnyt uusiutuvista ener- gialähteistä tuotetusta sähköstä. 8. 5. 9. On hyödynnettävä yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoitusvälineitä – erityisesti matalakorkoisia lainoja – uusiin yhteistuotantolaitoksiin tehtävien investointien edistämiseksi ja kannustamiseksi tukemalla vanhentu- neiden laitosten käytöstä poistamiseen ja uudenaikaista- miseen tähtäävien ohjelmien asteittaista mutta pää- määrätietoista toteuttamista. 8. 5. 10. On hyväksyttävä yhteinen metodi uusien yh- distetyn lämmön ja sähkön tuotantolaitosten rakennus- hankkeiden ja/tai mahdollisuuksien mukaan jo käytössä olevien laitosten uudistamishankkeiden viralliseksi vah- vistamiseksi ja niiden laadun varmentamiseksi yhteisten tehokkuuskriteerien mukaisesti. Tätä pyritään edistä- mään myös siten, että vahvistetut yritystoimintahank- keet saavat rahoitusta yhteisöltä ja jäsenvaltioilta. 8. 5. 11. On tutkittava yhteistuotantolaitosten hyväk- symistä kasvihuonekaasupäästöihin liittyvään tulevaan ”tehokkuusluottojärjestelmään”, jota Yhdistyneiden Kansakuntien yksiköt tutkivat parhaillaan Kioton kon- ferenssissa tehtyjen päätösten pohjalta. 8. 5. 12. Yhteisön TTK:n viidenteen puiteohjelmaan sisältyvien avaintoimintojen yhteyteen – erityisesti nii- den, jotka koskevat kaupunkisuunnittelua, kehittyneitä energiajärjestelmiä ja vedenkäsittelyä – on varattava paikka uudelle yhteistuotantoteknologialle etenkin pie- nissä, joustavissa ja ”hajautettavissa” laitoksissa. Bryssel, 25. maaliskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi Euroopan unionin alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta” (1) (98/C 157/07) Neuvosto päätti 15. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edella¨ mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 12. helmikuuta 1998. Esittelijä oli Francis J. Whitworth. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. –26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta ja 4 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Komissio on Euroopan yhteisön lähes koko olemassaolon ajan pyrkinyt saamaan aikaan perustamis- sopimuksen 51 artiklan mukaisia sosiaaliturvaan liitty- viä toimenpiteitä työntekijöiden vapaan liikkuvuuden toteuttamiseksi. Se on pyrkinyt huolehtimaan erityisesti siitä, etteivät toiseen jäsenvaltioon työskentelemään siirtyvien henkilöiden sosiaaliturvaetuudet heikkene siir- tymisen vuoksi. 1. 2. yh- Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta teisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, (1) EYVL C 5, 9. 1. 1998, s. 4. itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäse- niinsä annetulla asetuksella (ETY) N:o 1408/71 pyrittiin muun muassa poistamaan rajanylittävän liikkuvuuden esteet lakisääteisten eläkkeiden osalta. Monimutkaista asetusta on muutettu useaan otteeseen; se on kuitenkin täyttänyt erityistarkoituksensa. 1. 3. Vastaavan tavoitteen saavuttaminen työeläkkei- den osalta on osoittautunut paljon hankalammaksi. Vaikeudet johtuvat epäilemättä siitä, että työeläkejärjes- telyt sekä niihin sovellettavat lait ja asetukset vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Ongelman ratkaise- 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/27 minen on kuitenkin ehdoton edellytys työvoiman yhteis- markkinoiden luomiselle. Komission tekemä ehdotus on ajankohtainen, ellei jopa myöhässä. 8 artikla: Tiedottaminen. Järjestelmän piiriin kuuluville henkilöille jaetaan riittävästi tietoa heidän oikeuksistaan ja vaihtoehdoistaan ulkomaille muuton yhteydessä. 1. 4. Komissio julkaisi vuonna 1991 tiedonannon ”So- siaaliturvan lisäjärjestelmät: työeläkejärjestelmien rooli sosiaalisessa suojelussa ja niiden vaikutukset vapaaseen liikkuvuuteen” (1). Asiakirjasta antamassaan lausun- nossa talous- ja sosiaalikomitea toi esiin useita näkökoh- tia, jotka liittyvät työeläkejärjestelmien mahdolliseen koordinointiin ja siihen, että oikeuksien saaminen, käyttäminen ja siirtomahdollisuudet vastaisivat toisiaan yhteisön eri puolilla. Komitea kehotti komissiota toimi- maan asian hyväksi (2). 2. Komission ehdotus 2. 1. Direktiiviehdotuksen tavoitteeksi mainitaan jo saavutettujen tai saavutettavien oikeuksien asianmukai- nen turvaaminen, kun kyse on jäsenvaltiosta toiseen siirtyvistä, lisäeläkejärjestelmän piiriin kuuluvista henki- löistä. Direktiiviehdotuksessa tavoitteeseen pyritään 2. 2. seuraavien säännösten avulla: 4 artikla: Saavutettujen eläkeoikeuksien säilyttäminen. Työntekijän, jonka osalta ei enää suoriteta lisäeläkejär- jestelmään liittyviä maksuja sen vuoksi, että hän on siirtynyt työskentelemään toiseen jäsenvaltioon, ei pitäi- si menettää järjestelmän piirissä jo saavuttamiaan elä- keoikeuksia. 5 artikla: Rajanylittävien eläkemaksujen varmistaminen. Toisessa jäsenvaltiossa oleskeleville, lisäeläkejärjes- telmän piiriin kuuluville henkilöille maksetaan kaikki ne etuudet, jotka heille kuuluvat. 6 artikla: Lähetetyt työntekijät. Lisäeläkejärjestelmän piiriin kuuluvat henkilöt, jotka työnantaja lähettää työskentelemään väliaikaisesti toiseen jäsenvaltioon, voivat edelleen suorittaa omaan järjestelmäänsä liittyviä maksuja. Periaate on siis sama kuin lakisääteisten eläkkeiden yhteydessä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukaisesti (suoritusoikeus on voimassa esimerkiksi vuoden ajan, ja ajanjaksoa voidaan pidentää aina kahteen vuoteen asti). 7 artikla: Verotuskohtelu. Vastaanottava valtio rinnas- taa eläkemaksut verotuskäytännössään kansallisten järjestelmien maksuihin. (1) SEC(91)1332 lopull. (2) EYVL C 223, 31. 8. 1992, s. 13. 3. Yleistä 3. 1. Talous- ja sosiaalikomitea pitää direktiiviehdo- tusta tervetulleena, sillä se on ensiaskel täysin vapaan liikkuvuuden tavoitteen saavuttamiseksi lisäeläkkeiden yhteydessä. Se myöntää, että asia ei ole yksinkertainen, sillä eläkejärjestelyt, lainsäädäntö ja verotuskäytännöt vaihtelevat huomattavasti 15:ssä jäsenvaltiossa. Komi- tea toteaa, että tiettyjä direktiiviehdotukseen kirjattuja säännöksiä sovelletaan jo useissa jäsenvaltioissa, muttei kuitenkaan kaikissa. 3. 2. Esimerkiksi 4 artiklassa edellytetty saavutettujen eläkeoikeuksien säilyttäminen kuvaa hyvin tilannetta. Periaatteena on kuitenkin aivan oikein se, että toiseen jäsenvaltioon siirtyvien henkilöiden ei pitäisi olla hei- kommassa tai paremmassa asemassa kuin samassa jäsenvaltiossa pysyvien. Periaate olisikin kirjattava yh- teisön lainsäädäntöön. 3. 3. Myös etuuksien maksamista toisessa jäsenval- tiossa voidaan jo pitää pääsääntönä. Jo asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 edellytetään tätä lakisääteisten etuuksien osalta. Direktiiviehdotuksen 1 artiklan mu- kaan samaa periaatetta sovellettaisiin lisäetuuksiin, mitä voidaan pitää myönteisenä asiana. Komitea pitää direktiiviehdotuksen merkittä- 3. 4. vimpänä kohtana 6 artiklaa, jonka mukaan väliaikaisesti lähetetyt työntekijät ja/tai työnantajat voisivat työnteki- jöidensä puolesta edelleen suorittaa eläkemaksut heidän alkuperäiseen järjestelmäänsä. Tämä hyödyttäisi mer- kittävällä tavalla monikansallisten yritysten työnteki- jöitä, jotka saatetaan työuransa aikana lähettää useaan otteeseen työskentelemään ulkomaille. Asiasta on myös aineellista hyötyä työnantajille, jotka voivat huolehtia työeläkkeistä ilman lisäkuluja ja monimutkaisia hallin- tojärjestelyjä. 3. 4. 1. Komitean mielestä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukainen vuoden ajanjakso on kuitenkin aivan liian lyhyt. Säännöstä olisi voitava soveltaa koko ajan- jaksoon, jona ulkomailla työskennellään. Se toteaa myös, että 22. joulukuuta 1984 annetussa suosituksessa N:o 16 ehdotettiin 12 kuukauden ajanjakson pidentä- mistä työnantajan suostumuksella käsittämään koko työskentelyaika ulkomailla, kun työntekijä lähetetään ulkomaille saman yrityksen palvelukseen erityistietä- myksensä tai -taitojensa vuoksi taikka tiettyä erityistar- koitusta varten. Komitean mielestä suosituksella olisi oltava oikeusvaikutuksia sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 että ehdotetun direktiivin yhteydessä. C 157/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 3. 4. 2. Direktiiviehdotuksen 6 artiklan 2 kohta helpot- taa tiettyihin jäsenvaltioihin lähetettyjen työntekijöiden (ja heidän työnantajiensa) asemaa siinä mielessä, että heillä ei ole oikeudellisia velvoitteita suorittaa vastaanot- tavan valtion lisäeläkejärjestelmään liittyviä maksuja, jos he suorittavat edelleen maksuja kotimaahansa. lisäeläkejärjestelmien piiriin kuuluville henkilöille, jotka siirtyvät toiseen jäsenvaltioon. Sekä työnantaja että eläkejärjestelmän vastuuhenkilö olisi velvoitettava toi- mittamaan ulkomaille siirtyvälle henkilölle tyhjentävät tiedot eri vaihtoehdoista ja niiden vaikutuksista kyseisen henkilön asemaan. 3. 4. 3. Direktiiviehdotuksen 3 artiklan g alakohdassa käsite ”lähetetty työntekijä” määritellään viittaamalla asetuksen (ETY) N:o 1408/71 II osastoon: ”(– –) jäsenvaltion alueella toimivan yrityksen palveluksessa tavallisesti olevaan työntekijään, jonka tämä yritys lähettää toisen jäsenvaltion alueelle suorittamaan siellä työtä tämän yrityksen palveluksessa (– –)”. Käsitteen ulkopuolelle jäävät siten työntekijät, jotka työnantaja on lähettänyt toiseen jäsenvaltioon eri yrityksen palve- lukseen. Komitean mielestä näitä kahta ryhmää ei pitäisi erottaa toisistaan. Direktiiviehdotuksen 7 artikla on looginen jatke 3. 5. 6 artiklalle. Artikla on erityisen merkittävä siinä suh- teessa, että sen avulla pyritään ensimmäistä kertaa selvittämään lisäeläkemaksuihin ja -etuuksiin eri jäsen- valtioissa kohdistuvien erilaisten verotuskohtelujen vyyhtiä. Järjestelmään jää kuitenkin edelleen epäkohtia. Esimerkiksi tietyissä tilanteissa Yhdistyneestä kuningas- kunnasta Saksaan lähetetty työntekijä ei saisi tehdä eläkemaksujensa perusteella vastaavia verovähennyksiä kuin kotimaassaan. Lisäksi kotimaahan palatessaan hän joutuisi maksamaan veroa Saksassa nauttimistaan etuuksista, mitä ei olisi tapahtunut, jos hän olisi kuulunut Saksan järjestelmän piiriin. Vastaavasti Saksasta Yhdis- tyneeseen kuningaskuntaan lähetetylle työntekijälle saattaisi syntyä vähennyskelpoisia eläkemaksuja ja koti- maahan palatessaan verovapaita etuuksia. Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita joustavuuteen ja asian- mukaiseen lähestymistapaan vastavuoroisissa suhteis- saan epäkohtien poistamiseksi. Kuten jo todettiin, direktiiviehdotuksessa ulko- 3. 7. maille saman tai eri yrityksen palvelukseen lähetetyt työntekijät asetetaan keskenään eriarvoiseen asemaan (6 artikla), ja veroituksellista eriarvoisuutta esiintyy myös työeläkejärjestelmien ja henkilökohtaisten vakuu- tusjärjestelyjen piiriin kuuluvien henkilöiden välillä (7 artikla). Tällainen erottelu olisikin poistettava mah- dollisimman pikaisesti. 4. Erityistä 4. 1. Johdanto-osan toinen perustelukappale Olisi huomattava, että (tämän direktiiviehdotuksen aiheena olevat) työeläkejärjestelmät ovat hyvin erillään joissain jäsenvaltioissa voimassa olevista täydentävistä sosiaaliturvajärjestelmistä ja eroavat niistä selkeästi. Ne eivät siten ole osa kansallista sosiaaliturvajärjestelmää kyseisissä maissa. Työeläkejärjestelmät ovat luonteel- taan sopimusperusteisia ja ovat osa työntekijän työsopi- musta. Olisikin hyvä lisätä johdanto-osaan uusi peruste- lukappale, jossa tuotaisiin esiin työeläkejärjestelmien merkitys tässä yhteydessä. 4. 2. Direktiiviehdotuksen 3 artiklan a alakohta On huomattava, että ilmaisun ”korvata” lisääminen on tarpeen, jotta alakohta kattaa myös sellaiset tilanteet joissain jäsenvaltioissa, joissa voidaan sopia lakisääteis- ten sosiaaliturvajärjestelmien ulkopuolelle jäämisestä. 4. 3. Direktiiviehdotuksen 3 artiklan b alakohta Ensimmäisellä rivillä esiintyvä sana ”tai” olisi korvattava sanalla ”sekä”, koska ”työeläkejärjestelmät” ja ”tarkoi- tukseltaan vastaavat kollektiiviset järjestelyt” ovat kes- kenään vaihtoehtoisia. 3. 5. 1. On huomattava, että 7 artiklaa sovelletaan ainoastaan 3 artiklan b alakohdassa määriteltyihin, lisäeläkejärjestelmien piiriin kuuluviin henkilöihin. Ar- tiklaa ei siten sovelleta henkilöihin, jotka ovat vakuutta- neet itsensä henkilökohtaisin eläkejärjestelyin. Tällaisia- kin järjestelyjä pidetään joissain tilanteissa lisäeläkejär- jestelminä, erityisesti jäsenvaltioissa, joissa työnantaja suorittaa niihin liittyviä maksuja vapaaehtoisesti tai sopimusperusteisesti. 4. 4. Direktiiviehdotuksen 3 artiklan h alakohta Käsite ”lähtöjäsenvaltio” on epätäydellinen, jos tarkas- tellaan ensimmäisen työskentelyjakson jälkeistä työs- kentelyä ulkomailla. Tällaisissa tilanteissa lähtöjäsen- valtiona olisi pidettävä valtiota, jossa työntekijä työsken- teli välittömästi ennen kuin hänet lähetettiin ensimmäi- sen kerran työskentelemään ulkomaille. Komitean mielestä 8 artikla on erityisen mer- 3. 6. kittävä siltä osin kuin siinä edellytetään tiedon jakamista 4. 5. Direktiiviehdotuksen 4 artikla On huomattava, että eläkeoikeuksien ”täysi” säilyttämi- nen edellyttää muun muassa etuuksien sitomista indeksi- in niissä järjestelmissä, joissa etuuksien arvo on ennalta määrätty. Indeksiin sitominen on tosin mahdollista vain, 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/29 jos kunkin järjestelmän säännöt sen sallivat. Näin todetaan komission direktiiviehdotustaan varten laati- man vaikutusten arviointilomakkeen 3 osan 1 kohdassa. änä koko unionin kattavan henkilöiden vapaan liikku- vuuden aikaansaamiseksi. Se viittaa kyseisen lausunnon kohdassa 5. 5 ehdottamaansa etenemistapaan ja katsoo, että toimenpiteille olisi asetettava tietyt aikarajat. 5. Suositukset 5. 1. Kuten edellä kohdassa 3. 1 todettiin, komitea pitää direktiiviehdotusta rajallisena ensiaskeleena täysin vapaan liikkuvuuden saavuttamiseksi lisäeläkkeiden yh- teydessä. Kohdassa 1. 4 viitattiin jo siihen, että komitea on tuonut esiin useita toiminta-alueita vuonna 1992 antamassaan lausunnossa työeläkejärjestelmien merki- tyksestä ja niiden vaikutuksista vapaaseen liikkuvuu- teen. Komitea antoi 11. joulukuuta 1997 lausunnon 5. 2. aiheesta ”Komission vihreä kirja: lisäeläkkeet yhtenäis- markkinoilla” (1). Lausunnossaan se esitti useita suosi- tuksia, jotka koskivat komission esiin tuomia mutta käsillä olevassa direktiiviehdotuksessa tarkastelematta jääneitä näkökohtia. Näitä ovat : – oikeuksien saamiselle asetetut edellytykset: erityisesti joissain jäsenvaltioissa vaaditut pitkät odotusajat; – vaikeudet siirrettäessä saavutettuja eläkeoikeuksia jäsenvaltiosta toiseen; – saavutettujen eläkeoikeuksien verotukseen liittyvät hankaluudet useissa jäsenvaltioissa; toisessa jäsenval- tiossa väliaikaisesti muuten kuin lähetettynä työnte- kijänä työskentelevän henkilön asema. 5. 5. Komitea muistuttaa, että vuonna 1992 antamas- saan lausunnossa se ehdotti eurooppalaisten yritysten työeläkejärjestelmää koskevan mallin luomista; se voi- taisiin mahdollisesti liittää eurooppalaisen yhtiön pe- russääntöön sen jälkeen kun tämä on lopullisesti hyväk- sytty. Myös teollisuudenalojen ylikansallisia järjestelmiä kannattaisi selvitellä. Komitea tuo uudelleen esiin ehdo- tuksensa, joiden avulla voitaisiin edetä ilman eläkkeitä koskevien kansallisten lakien, asetusten, käytäntöjen ja verotusjärjestelyjen yhdenmukaistamista (2). 5. 6. Toisena mahdollisuutena voisi olla järjestely, jossa tietyn jäsenvaltion lainsäädäntöön perustuva työel- äkejärjestelmä jakautuisi alajärjestelmiin, joihin muissa jäsenvaltioissa työskentelevät voisivat kuulua verotuk- sen perusteella. Järjestelmän toimintaan, sen toimintata- pojen valvontaan ja tarkastamiseen, maksukykyyn liitty- viin edellytyksiin sekä investointisäännöksiin sovellettai- siin lähtöjäsenvaltion lainsäädäntöä ja ne olisivat lähtö- jäsenvaltiossa noudatettujen käytäntöjen mukaisia. Sen sijaan eläkemaksujen ja -etuuksien verotus vastaisi vastaanottavassa valtiossa asuvien henkilöiden maksu- jen ja etuuksien verotusta. 5. 7. Näin markkinavoimat voisivat toimia vapaasti lisäeläkejärjestelmien yhteydessä – aivan kuten henkiva- kuutustenkin yhteydessä. Samalla ei kuitenkaan rajoitet- taisi jäsenvaltioiden itsenäisyyttä verotuksen, sosiaali- turvajärjestelyjen ja eläkerahastojen toimintaa koskevan lainsäädännön osalta. 5. 3. Lausunnossa esitettiin myös useita erityissuosi- tuksia, jotka koskivat lisäeläkkeiden verotuksen merki- tystä. 6. Päätelmät 5. 4. Komitea tuo uudelleen esiin joulukuussa 1997 antamaansa lausuntoon sisältyneet huomionsa ja suosi- tuksensa. On myös paljon muita näkökohtia, jotka liittyvät työeläkejärjestelmien toimintaan ja joita olisi hyödyllistä tarkastella; näitä ovat esimerkiksi jäsenyys luottamuselimissä, valvontajärjestelyt ja siirrettävän elä- keoikeuden arvon vastaavuuden laskeminen. Komitea kehottaakin komissiota kehittämään ja ehdottamaan lisätoimenpiteitä kyseisillä aloilla. Näin saavutetaan – jos järjestelmien luonteet sen sallivat – lopullinen tavoite eli työeläkkeiden ja henkilökohtaisten eläkkeiden täydellinen siirtokelpoisuus. Komitea pitää asiaatärke- 6. 1. Komitea pitää direktiiviehdotusta tervetulleena ensiaskeleena kohti henkilöiden vapaan liikkuvuuden periaatteen soveltamista lisäeläkejärjestelmiin. Sen mie- lestä direktiiviehdotusta olisi täydennettävä siten, että lähetettyjä työntekijöitä koskevaa vuoden ajanjaksoa pidennetään (lausunnon kohta 3. 4. 1) ja kohdassa 3. 7 mainitut epäkohdat poistetaan. Lisäksi direktiiviehdo- tuksessa olisi otettava huomioon komitean osassa 4 esittämät erityishuomiot. 6. 2. Komitea myöntää, että asiassa on erittäin vaikeaa edistyä, koska eri jäsenvaltioissa voimassa olevat elä- (1) EYVL C 73, 9. 3. 1998, s. 109. (2) Komitea antoi lausunnon eurooppalaisen yhtiön pe- russäännöstä joulukuussa 1997. Aiheesta tullaan antamaan myös toinen lausunto. C 157/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 kejärjestelmät sekä niihin sovellettavat lait, asetukset ja verotuskäytännöt ovat hyvin erilaisia. 6. 3. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota jat- kamaan toimintaa asian hyväksi. Se toivoo, ettäkomis- sio toimisi erityisesti niiden näkökohtien edistämi- seksi, jotka komitea on tuonut esiin komission vihre- ästä kirjasta joulukuussa 1997 antamassaan lausun- nossa ja joita se on suosittanut tämän lausunnon osassa 5. Bryssel, 25. maaliskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia” (1) (98/C 157/08) Neuvosto päätti 6. tammikuuta 1998 perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 12. maaliskuuta 1998. Esittelijä oli Giorgio Liverani. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. –26. maaliskuuta pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 109 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 2. Yleistä Komission ehdotus pohjautuu EY:n perustamis- 1. 1. sopimuksen 51 ja 235 artiklaan. Ehdotuksen tavoitteena on laajentaa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukainen sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen yhteisön alueella koskemaan niitä jäsenvaltioissa vakuutettuja palkattuja työntekijöitä ja itsenäisiä ammatinharjoitta- jia, jotka eivät ole yhteisön kansalaisia. 2. 1. Komitea kannattaa komission ehdotusta ja on samaa mieltä asian perusteluista ja varsinaisen asetuseh- dotuksen perusteluosasta, joissa tähdennetään unionin ulkopuolisten kansalaisten tasa-arvoisen kohtelun tavoi- tetta sosiaalialalla. Tätä näkökohtaa korostettiin myös valkoisessa kirjassa sosiaalipolitiikasta (1994) sekä kes- kipitkän aikavälin sosiaalisessa toimintaohjelmassa (1995–1997). 1. 2. Ehdotuksen tarkoituksena on asetuksen (ETY) N:o 1408/71 vahvistaminen, ja se liittyy politiikkaan, joka tähtää sosiaalisen suojelun lujittamiseen sekä unio- nissa laillisesti asuvien kolmansien maiden kansalaisten oikeudellisen aseman parantamiseen. 2. 2. Komitea muistuttaa suuntauksista, jotka se on esittänyt lausunnoissaan EU:n ulkopuolisista maista kotoisin olevien siirtotyöläisten asemasta (2). Komitea painottaa lisäksi, että sosiaalipolitiikan alalla olisi sovel- (1) EYVL C 6, 10. 1. 1998, s. 15. (2) TSK:n 24. huhtikuuta 1991 (EYVL C 159, 17. 6. 1991) ja 26. syyskuuta 1991 (EYVL N:o C 339, 31. 12. 1991) antamat lausunnot


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (kodifierad version)"

eurovoc_concepts:
banking
codification of EU law
credit institution
freedom to provide services
right of establishment

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/13 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (kodifierad version)” (98/C 157/03) Den 9 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovanna¨mnda fo¨ rslag. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 mars 1998. Föredragande var Charles Pelletier. Vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 25 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 96 röster för, 1 emot och 4 nedlagda röster. 1. Inledning 2. Kodifieringens tillämpningsområde 1. 1. Genom sitt beslut av den 1 april 1987 uppdrog kommissionen åt sina enheter att företa en officiell kodifiering av rättsakter senast efter det att de ändrats för tionde gången. I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska 1. 2. rådet i Edinburgh i december 1992 bekräftades dessa absoluta prioriteringar genom att vikten av en officiell kodifiering underströks. När kodifieringen utförs skall gemenskapens normala lagstiftningsförfarande respek- teras fullt ut. Eftersom inga ändringar får införas i rättsakterna 1. 3. vad gäller innehållet vid en officiell kodifiering enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen genom en interinstitutionell överenskommelse av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod i syfte att snabbt kunna anta kodifierade rättsakter. Ekonomiska och sociala kommittén kan endast 1. 4. välkomna försöken att genom kodifiering öka överskåd- ligheten och läsbarheten. De direktiv som förslaget omfattar har ändrats vid upprepade tillfällen i rätt omfattande grad. För begriplighetens och tydlighetens skull var det därför nödvändigt att företa en kodifiering av dessa direktiv genom att sammanföra dem i en enda text. Dessa texter kommer också att tjäna som referens för kandidatländerna vid införlivandet av gemenskaps- rätten i deras nationella lagstiftning. 1. 5. Detta arbete kompletterar de meddelanden som Ekonomiska och sociala kommittén granskat som syftar till att förtydliga direktivens innehåll. Detta förslag till kodifiering omfattar följande 2. 1. grundläggande direktiv: — 73/183/EEG: Upphävande av begränsningar i etable- ringsfriheten och i friheten att tillhandahålla tjänster vid självständig verksamhet hos banker och andra finansiella institut. — 77/780/EEG: Första direktivet för kreditinstitut. — 89/299/EEG: Kapitalbasen i kreditinstitut. — 89/646/EEG: Andra direktivet för kreditinstitut. — 89/647/EEG: Kapitaltäckningsgrad för kredit- institut. — 92/30/EEG: Gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut. — 92/121/EEG: O¨ vervakning och kontroll av kredit- instituts stora exponeringar. 2. 2. Förslaget avser även nedan angivna direktiv genom vilka respektive grundläggande direktiv ändrats: 2. 2. 1. D i r e k t i v 7 7 / 7 8 0 / E E G — F ö r s t a d i r e k t i v e t f ö r k r e d i t i n s t i t u t — 85/345/EEG: Särskilda bestämmelser för tillämp- ningen i Grekland. — 86/137/EEG: Uppskjuten tillämpning för vissa med- lemsstater. — 89/646/EEG: Andra direktivet för kreditinstitut. — 95/26/EG: Förstärkt tillsyn (efter BCCI) (1). — 96/13/EG: Permanenta undantag för vissa kredit- institut. (1) BCCI — Bank of Credit and Commerce International. C 157/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 2. 2. 2. D i r e k t i v 8 9 / 2 9 9 / E E G — K a p i t a l - b a s e n — 91/633/EEG: Reserveringar för allmänna risker i bankrörelse. — 92/16/EEG: Särskilda bestämmelser för danska hy- potekslåneinstitut. — 92/30/EEG: Gruppbaserad tillsyn. 2. 2. 3. D i r e k t i v 8 9 / 6 4 6 / E E G — A n d r a d i r e k t i v e t f ö r k r e d i t i n s t i t u t — 92/30/EEG: Gruppbaserad tillsyn. — 95/26/EG: Förstärkt tillsyn (efter BCCI). 2. 2. 4. D i r e k t i v 8 9 / 6 4 7 / E E G — K a p i t a l - t ä c k n i n g s g r a d — 91/31/EEG: Definitionen av multilaterala utveck- lingsbanker. — 92/30/EEG: Gruppbaserad tillsyn. — 94/7/EG: Definitionen av ”multilaterala utvecklings- banker”. — 95/15/EG: Definitionen av ”zon A”. — 95/67/EG: Definitionen av ”multilaterala utveck- lingsbanker”. — 96/10/EG: Avtalsnettning. Bryssel den 25 mars 1998. 2. 3. Det är önskvärt att inom en snar framtid utvidga tillämpningsområdet med hänsyn till gällande direktiv som avser kreditinstitut. Det är frågan om följande direktiv angivna efter angelägenhetsgrad: — 93/6/EEG: Om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut. — 94/19/EG: Om system för garanti av insättningar. — 91/308/EEG: Om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar. — 86/635/EEG: Om årsbokslut och sammanställd redo- visning för banker och andra finansiella institut. — 89/117/EEG: Om skyldigheter angående offentliggö- rande av årsredovisningshandlingar för i en med- lemsstat inrättade filialer till kreditinstitut och finan- siella institut med huvudkontor i en annan medlems- stat. 2. 3. 1. Med hänsyn till de juridiska begränsningarna i kodifieringsförfarandet (ingen ändring i sak och överta- gande av lagen i dess gällande form) är det ändå utan tvekan önskvärt att uppmuntra kommissionen att i framtiden överväga en omarbetning av de gällande texterna. Detta vore en smidigare och effektivare metod. 2. 3. 2. Med hänsyn till den nytta som kandidatländer- na till Europeiska unionen har av de kodifierade texterna, är det helt nödvändigt att detta förslaget till kodifiering genomförs så snart som möjligt. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: Reglamento (CE) nº 668/98 de la Comisión de 25 de marzo de 1998 por el que se dispone una nueva asignación de derechos de importación en el marco del Reglamento (CE) nº 1006/97, relativo a la apertura y modo de gestión de un contingente arancelario de importación de carne de vacuno congelada destinada a la transformación

eurovoc_concepts:
CCT duties
beef
frozen product
import
meat processing industry
tariff quota

text: 26. 3. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 93/15 REGLAMENTO (CE) No 668/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 25 de marzo de 1998 por el que se dispone una nueva asignaci(cid:155)n de derechos de importaci(cid:155)n en el marco del Reglamento (CE) no 1006/97, relativo a la apertura y modo de gesti(cid:155)n de un contingente arancelario de importaci(cid:155)n de carne de vacuno congelada destinada a la transformaci(cid:155)n LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1006/97 de la Comisi(cid:155)n, de 4 de junio de 1997, relativo a la apertura y modo de gesti(cid:155)n de un contingente arancelario de importaci(cid:155)n de carne de vacuno congelada destinada a la transformaci(cid:155)n (del 1 de julio de 1997 al 30 de junio de 1998) (1), modifi- cado por el Reglamento (CE) no 260/98 (2), y, en particu- lar, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 6, Considerando que el Reglamento (CE) no 1006/97 esta- blece la apertura de un contingente arancelario de 50 700 toneladas de carne de vacuno congelada destinada a la transformaci(cid:155)n para el per(cid:146)odo comprendido entre el 1 de julio de 1997 y el 30 de junio de 1998; que el art(cid:146)culo 6 de dicho Reglamento dispone que las cantidades por las que no se hayan presentado solicitudes de licencias de importaci(cid:155)n se asignen de nuevo teniendo en cuenta, en su caso, la utilizaci(cid:155)n real que se haya hecho a finales de febrero de 1998 de los derechos de importaci(cid:155)n asignados, respectivamente, a la categor(cid:146)a de productos A y a la de productos B, Art(cid:146)culo 1 1. Las cantidades mencionadas en el apartado 1 del art(cid:146)culo 6 del Reglamento (CE) no 1006/97 ascienden a un total de 29 322 toneladas. 2. El desglose al que se refiere el apartado 2 del art(cid:146)culo 6 del citado Reglamento quedar ´a establecido como sigue: — 29 000 toneladas destinadas a productos A, — 322 toneladas destinadas a productos B. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el tercer d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 25 de marzo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 145 de 5. 6. 1997, p. 10. (2) DO L 25 de 31. 1. 1998, p. 42


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om bibehållandet av kompletterande pensionsrättigheter för anställda och egenföretagare som flyttar inom Europeiska unionen"

text: C 157/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 i ningar, likhet med de åtgärder som vidtagits av Europaparlamentet när det gäller el från förnybara energikällor. 8. 5. 9. Finansiella styrmedel på gemenskapsnivå och på nationell nivå — särskilt genom fördelaktiga lån — för att uppmuntra och underlätta investering i nya kraftvärmeanläggningar och samtidigt utarbeta ett må- linriktat program i flera steg för avveckling och moderni- sering av föråldrade anläggningar. 8. 5. 10. Ett gemensamt metodiskt förfarande när det gäller att bedöma och kvalitetscertifiera projekterade kraftvärmeanläggningar och/eller att, där det är möjligt, modernisera befintliga anläggningar enligt gemensamma effektivitetskriterier för att underlätta beviljande av finansiella medel till certifierade företagsprojekt på gemenskapsnivå och nationell nivå. Undersökning av om kraftvärmeanläggningar 8. 5. 11. skulle kunna ingå i det eventuella framtida systemet med ”effektivitetskrediter” knutet till utsläppen av växthusgaser, som just nu studeras av ansvariga inom Förenta nationerna till följd av besluten i Kyoto. 8. 5. 12. Inom nyckelåtgärderna inom gemenskapens femte ramprogram för FoTUD, och särskilt inom de åtgärder som berör stadsplanering, avancerade energi- system och vattenbearbetning skall lämpligt utrymme ges åt nya kraftvärmeteknologier, i synnerhet när det gäller småskaliga, flexibla och decentraliserade anlägg- ningar. Bryssel den 25 mars 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om bibehållandet av kompletterande pensionsrättigheter för anställda och egenföretagare som flyttar inom Europeiska unionen” (1) (98/C 157/07) Den 15 januari 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 235 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda forslag. Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som utsetts att bereda ärendet, antog sitt yttrande den 12 februari 1998. Föredragande var Francis J. Whitworth. Ekonomiska och sociala kommittén antog vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 25 mars 1998) följande yttrande med 98 röster för, 4 emot och 5 nedlagda röster. 1. Inledning Alltsedan Europeiska gemenskapens första bör- 1. 1. jan har kommissionen, i enlighet med artikel 51 i fördraget, eftersträvat åtgärder inom den sociala trygg- hetens område som ger arbetstagare fri rörlighet och framför allt säkerställer att personer som flyttar mellan arbeten i olika medlemsstater inte går miste om förmåner på detta område. 1. 2. Förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av de sociala trygghetssystemen när anställda, egenföreta- (1) EGT C 5, 9. 1. 1998, s. 4. gare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemen- skapen försökte bl. a. vad beträffar lagstadgade pensioner undanröja hinder för rörligheten över gränserna. Det är en komplicerad förordning som har ändrats ofta men som har uppnått sitt mål inom detta specifika område. 1. 3. Det har visat sig mycket svårare att nå ett liknande mål inom området tjänstepensioner. Det beror utan tvekan på den mycket stora variationen i dessa system och i de lagar och regler som styr dem i de olika medlemsstaterna. Att problemet löses är icke desto mindre en nödvändig förutsättning för att den gemen- 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/27 samma arbetsmarknaden skall förverkligas, och kom- missionens förslag kommer i rättan tid — eller är snarare sent ute. Artikel 8: Tillgång till information. Försäkringstagare som flyttar utomlands skall erhålla tillräcklig informa- tion om sina rättigheter och valmöjligheter. 1. 4. 1991 publicerade kommissionen ett meddelande med titeln ”Supplementary Social Security Schemes: the Role of Occupational Pension Schemes in the Social Protection of Workers and their Implications for Free- dom of Movement” (1). ESK pekade i sitt yttrande över detta dokument på ett antal punkter beträffande möjligheten att samordna tjänstepensionssystem samt intjänande och utnyttjande av rättigheter och över- föringsmöjligheter inom gemenskapen, och uppmanade kommissionen att agera i denna fråga (2). 2. Kommissionens förslag 3. Allmänna kommentarer 3. 1. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar förslaget till direktiv som ett begränsat första steg mot helt fri rörlighet inom området kompletterande pensioner. Kommittén inser hur komplicerat området är på grund av de stora olikheterna i de 15 medlemsstaternas pensionssystem samt i de lagar, regler och skattevillkor som styr dem. Kommittén bekräftar att vissa åtgärder i direktivet redan kan tillämpas i vissa medlemsstater men inte i andra. 2. 1. Syftet med det föreslagna direktivet är att säker- ställa att ett lämpligt skydd ges för rättigheter som intjänats eller håller på att intjänas inom kompletterande pensionssystem av personer som flyttar från en medlems- stat till en annan. 3. 2. Bibehållandet av intjänade pensionsrättigheter som krävs i artikel 4 i förslaget är ett exempel på en sådan situation. Men det är en riktig princip att personer som flyttar till en annan medlemsstat inte skall ha en sämre eller bättre situation än personer som stannar i samma medlemsstat. Den principen skall tas in i EU:s lagstiftning. 2. 2. Med detta syfte föreslås i direktivet följande åtgärder: Artikel 4: Bibehållande av intjänade pensionsrättigheter. En försäkringstagare för vilken avgifter till ett tjänstepen- sionssystem upphör att betalas in då denne slutar en anställning för att arbeta i en annan medlemsstat skall inte förlora de intjänade rättigheterna i pensions- systemet. Artikel 5: Garanti för utbetalningar över gränserna. Förmåner skall betalas ut i sin helhet till försäkringstaga- re som bor i en annan medlemsstat. Artikel 6: Utsända arbetstagare. Försäkringstagare som är utsända av sin arbetsgivare för att arbeta i en annan medlemsstat skall tillåtas fortsätta betala avgifter till pensionssystemet i sitt hemland i överensstämmelse med vad som gäller för de lagstadgade socialförsäkringssyste- men enligt förordning (EEG) nr 1408/71 (dvs. under ett års tid med möjlighet till förlängning till två år). Artikel 7: Beskattning. Sådana avgifter skall av värdmed- lemsstaten behandlas som om de betalades till ett system i denna stat. (1) SEK(91) 1332 slutlig. (2) EGT C 223, 31. 8. 1992, s. 13. 3. 3. På samma sätt betalas redan nu förmåner normalt ut i andra medlemsstater. Förordning (EEG) nr 1408/71 kräver detta beträffande lagstadgade förmåner och det är riktigt att artikel 1 bör tillämpa samma princip på kompletterande förmåner. 3. 4. Kommittén anser att den viktigaste punkten i förslaget till direktiv är bestämmelsen i artikel 6 att avgifter kan fortsätta att betalas till hemlandets pen- sionssystem av utsända arbetstagare och/eller av deras arbetsgivare. Det kommer att vara till stor nytta för anställda i multinationella företag som under sitt yrkesliv kan komma att ha ett antal utsändningsperioder och det kommer i hög grad att hjälpa deras arbetsgivare att sörja för kompletterande pensioner åt dem utan att medföra extra kostnader eller tungrodd administration. 3. 4. 1. Kommittén anser emellertid att den ettåriga perioden enligt förordning (EEG) nr 1408/71 är alltför kort och att bestämmelsen skall vara tillämplig för hela utsändningsperioden. Kommittén noterar att rekom- mendation 16 av den 22 december 1984 rekommenderar att tolvmånadersperioden, med arbetsgivares samtycke, förlängs till att omfatta utsändningsperiodens hela längd när arbetstagare flyttar utomlands inom en organisation på grund av sina specialkunskaper eller -färdigheter eller för att fullgöra speciella uppgifter. ESK anser att denna rekommendation bör ges rättslig verkan genom att inarbetas både i förordning (EEG) nr 1408/71 och i det föreliggande förslaget. C 157/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 3. 4. 2. Artikel 6. 2 kommer att vara till hjälp för arbetstagare som är utsända till vissa medlemsstater (och för deras arbetsgivare) genom att de befrias från alla krav att betala avgifter till ett kompletterande pensionssystem i värdmedlemsstaten om de fortsätter att betala avgifter i hemlandet. terande pensionssystem flyttar till en annan medlemsstat. Kommittén anser att arbetsgivaren, liksom den ansvarige för pensionssystemet, skall vara förpliktigade att förse personen med full information om tillgängliga valmöjlig- heter och om konsekvenserna av valet. 3. 4. 3. Det bör noteras att uttrycket ”utsänd arbetsta- gare” i artikel 3g definieras med hänvisning till avdel- ning II i förordning (EEG) nr 1408/71 på följande sätt: ”Den som arbetar inom en medlemsstats territorium hos ett företag, till vilket han normalt är knuten, och som av detta företag sänds till en annan medlemsstats territorium för att utföra arbete där för detta företags räkning. ” Detta innebär att uttrycket utesluter personer som är utsända av sina arbetsgivare till en annan medlemsstat för att arbeta för ett annat företag. Kom- mittén anser att det inte skall göras någon skillnad mellan dessa två kategorier. 3. 5. Artikel 7 följer logiskt av artikel 6. Den är speciellt viktig som ett första försök att tränga igenom djungeln av olika skattebestämmelser för kompletteran- de pensionssystems avgifter och förmåner i de olika medlemsstaterna. Men avvikelser kommer fortfarande att finnas. Under vissa omständigheter får t. ex. en arbetstagare utsänd från Storbritannien till Tyskland inte skatteavdrag för sina avgifter, vilket han skulle få hemma, och när han kommer tillbaka till Storbritannien är förmånerna från arbetet i Tyskland skattepliktiga, vilket de inte skulle ha varit om han varit ansluten till ett tyskt pensionssystem. Omvänt skulle en placering från Tyskland till Storbritannien kunna resultera i avdragsgilla avgifter och skattefria förmåner. Kommis- sionen bör uppmuntra medlemsstaterna att vara flexibla och finna tillfredsställande vägar att tillsammans undan- röja sådana anomalier. ESK noterar att föreskrifterna i artikel 7 endast 3. 5. 1. är tillämpliga på personer anslutna till kompletterande pensionssystem så som dessa definieras i artikel 3b och inte på personer som sörjt för sin pension genom individuella pensionssystem. Det finns skäl att betrakta sådana arrangemang som kompletterande pensions- system, särskilt i de medlemsstater där arbetsgivare bidrar till dem på frivillig eller avtalsmässig bas. Som ESK redan har påpekat leder förslaget till 3. 7. olika behandling av personer utsända att arbeta för samma företag och personer utsända att arbeta för ett annat företag (artikel 6) samt olikheter i fråga om beskattning mellan försäkringstagare anslutna till tjäns- individuella pensions- tepensionssystem respektive system (artikel 7). Dessa skillnader måste undanröjas genom ytterligare åtgärder så snart som möjligt. 4. Särskilda kommentarer 4. 1. Andra beaktandemeningen Det bör noteras att tjänstepensionssystem (som förslaget till direktiv handlar om) är något helt annat än de kompletterande sociala trygghetssystem som förekom- mer i vissa medlemsstater. De ingår inte i de nationella sociala trygghetssystemen i dessa länder. Tjänstepen- sionssystem bygger på avtal och ingår i en arbetstagares anställningskontrakt. ESK efterlyser att det i ingressen även hänvisas till tjänstepensionssystemens roll i detta sammanhang. 4. 2. Artikel 3a ESK noterar att ordet ”ersätta” är nödvändigt för att täcka situationen i vissa medlemsstater där trygghets- system läggs ut på entreprenad. 4. 3. Artikel 3b ”Samt” bör ersättas med ”eller” i första raden, eftersom ”tjänstepensionssystem” och ”kollektiva system med samma syfte” är alternativ till varandra. 4. 4. Artikel 3h Definitionen av ”ursprunglig medlemsstat” täcker inte de fall då en arbetstagare utsänds till ett andra land eller till fler länder. I sådana fall bör ”ursprunglig medlemsstat” vara det land där den anställde arbetade omedelbart före det första utsändandet. 4. 5. Artikel 4 Kommittén fäster särskild vikt vid kravet i 3. 6. artikel 8 på information då försäkringstagare i komplet- ESK noterar att uttrycket ”fullt bibehållande” innebär t. ex. kravet att indexreglera förmåner i system som har 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/29 fastställda förmåner då detta följer av reglerna för systemet, vilket påpekas i kommissionens konsekvensbe- dömning, punkt 3. 1. i det ovannämnda yttrandet där man behandlar hur man kan gå vidare i denna fråga och finner att detta borde ske inom en fastställd tidsram. 5. Ytterligare rekommendationer 5. 1. Som ESK påpekat i punkt 3. 1 ovan betraktar kommittén förslaget till direktiv som ett begränsat första steg mot helt fri rörlighet inom området kompletterande pensioner. ESK har i punkt 1. 4 hänvisat till att kommittén identifierade ett antal aktionsområden i sitt yttrande från 1992 om ”the Role of Occupational Pension Schemes and their Implications for Freedom of Movement”. I yttrandet av den 11 december 1997 (1) om 5. 2. kommissionens grönbok om ”Kompletterande pensions- skydd på den inre marknaden” gjorde kommittén ett antal rekommendationer beträffande problem som kommissionen hade identifierat men som den inte har tagit upp i det aktuella förslaget till direktiv. Dessa inkluderade: — Villkor för intjänande av rättigheter; i synnerhet de långa perioder som krävs i vissa medlemsstater. — Svårigheter med överföring av intjänade pensionsrät- tigheter från en medlemsstat till en annan. — Skatteproblem i samband med att pensionsrättighe- ter tjänas in i fler än en medlemsstat; situationen för en arbetstagare som är tillfälligt anställd i en annan medlemsstat utan att vara utsänd. Yttrandet 5. 3. innehöll också ett antal specifika rekommendationer om beskattningens betydelse för kompletterande pensioner. 5. 4. Kommittén vidhåller de kommentarer och re- kommendationer den gjorde i yttrandet från december 1997. Det finns ytterligare ett antal aspekter när det 1gäller tjänstepensionssystem som bör tas upp, som t. ex. förvaltningsorgan, tillsyn och beräkning av värde vid överföring. ESK uppmanar kommissionen att utarbeta och föreslå ytterligare åtgärder på dessa områden med slutmålet att tjänstepensioner och individuella pensioner skall vara helt överförbara om systemen tillåter det. Detta ser kommittén som ett väsentligt inslag i den fria rörligheten för personer inom EU. Kommittén vill fästa kommissionens uppmärksamhet vid förslaget i punkt 5. 5 5. 5. Kommittén påminner om att den i sitt yttrande 1992 föreslog att man kan skapa en modell för tjänstepen- sionssystem för Europabolag, (kanske som en bilaga till stadgan för Europabolag efter att denna slutligen har antagits), och att man borde undersöka möjligheten av gränsöverskridande system knutna till arbetsgivarna. Kommittén upprepar dessa förslag som en möjlig väg att gå utan att eftersträva harmonisering av nuvarande nationella lagar, regler, praxis och beskattning vad gäller pensioner (2). 5. 6. En annan möjlighet vore att ett tjänstepensions- system utformat enligt en medlemsstats lagar och regler kunde ha ett antal sektioner dit arbetstagare som arbetar i andra medlemsstater kunde höra i beskattningshän- seende. Sålunda skulle systemets funktion, innefattande tillsyn, soliditetskrav och investeringsföreskrifter regle- ras av hemstatens lagar och regler och i överensstämmel- se med detta lands praxis, medan värdmedlemsstatens skatteregler för avgifter och förmåner skulle gälla för arbetstagare bosatta där. 5. 7. Detta skulle innebära en fri marknad för komplet- terande pensionssystem, liknande den som finns för livförsäkringar, utan att det påverkar medlemsstaternas autonomi i fråga om beskattning, sociala trygghets- system och lagstiftning om pensionsfonder. 6. Slutsatser Kommittén välkomnar förslaget som ett begrän- 6. 1. sat första steg mot att tillämpa principen om fri rörlighet för personer på system för kompletterande pensionsrättigheter. Kommittén anser att följande änd- ringar bör ske i förslaget: den ettåriga perioden för utsända arbetstagare bör förlängas (3. 4. 1), de påpekade anomalierna bör undanröjas (3. 7) och de särskilda kommentarerna bör beaktas (4). 6. 2. Kommittén inser de mycket stora svårigheter som hindrar framsteg på detta område eftersom pen- (1) EGT C 73, 9. 3. 1998, s. 109. (2) Stadgan för Europabolag behandlades i ett yttrande kom- mittén nyligen antog i december 1997 och ett ytterligare yttrande kommer att följa i sinom tid. C 157/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 sionssystemen i de olika medlemsstaterna är så olika liksom de lagar, regler och skatteregler som styr dem. Icke desto mindre uppmanar ESK kommissionen 6. 3. att fortsätta att arbeta med detta, och framför allt med kommitténs påpekanden i yttrandet från december 1997 om kommissionens grönbok, samt rekommendationer- na i avsnitt 5 i detta yttrande. Bryssel, den 25 mars 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 1408/71 med avseende på dess utvidgning till att gälla medborgare i tredje land” (1) (98/C 157/08) Den 6 januari 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för sociala frågor, familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som fått i uppdrag att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 12 mars 1998. Föredragande var Giorgio Liverani. Vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 25 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 109 röster för, 1 emot och 4 nedlagda röster. 1. Inledning 2. Allmänna kommentarer 1. 1. Kommissionens förslag, som grundar sig på artiklarna 51 och 235 i EG-fördraget, syftar till att utsträcka gemenskapens samordning av systemen för social trygghet, vilken lagts fast i förordning (EEG) nr 1408/71, till anställda och egenföretagare som är försäkrade i en medlemsstat utan att vara medborgare i någon av gemenskapens medlemsstater. 2. 1. Kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag och samtycker till motiveringarna och ”beaktan- dena” som åter slår fast målsättningen om likabehand- ling på det sociala området för medborgare i tredje land, vilket redan framhölls i vitboken om socialpolitik (1994) och i det sociala handlingsprogrammet på medellång sikt (1995-1997). 1. 2. Förslaget syftar till att vidga förordning (EEG) nr 1408/71 och är ett led i politiken att stärka det sociala skyddet och att förbättra den rättsliga ställningen för medborgare i tredje land som är legalt bosatta inom gemenskapen. (1) EGT C 6, 10. 1. 1998, s. 15. 2. 2. Med anledning av detta hävdar kommittén igen samma inställning som i de egna yttrandena om ställning- en för migrerande arbetstagare från tredje land (2) och påminner också om att de nyligen utfärdade förordning- (2) ESK:s yttranden av den 24 april 1991 (EGT C 159, 17. 6. 1991) och av den 26 september 1991 (EGT C 339, 31. 12. 1991)


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Parlamento e del Consiglio relativa all'accesso all'attività degli enti creditizi ed al suo esercizio - (versione codificata)»

text: 25. 5. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 157/13 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Parlamento e del Consiglio relativa all’accesso all’attività degli enti creditizi ed al suo esercizio — (versione codificata)» (98/C 157/03) Il Consiglio, in data 9 marzo 1998, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Pelletier, in data 4 marzo 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 25 marzo 1998, nel corso della 353a sessione plenaria, con 96 voti favorevoli, 1 voto contrario e 4 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 2. Il campo d’applicazione della codificazione Con la Decisione del 1o aprile 1987 la Commis- 1. 1. sione ha dato istruzioni ai suoi servizi di procedere alla codificazione costitutiva od ufficiale degli atti giuridici al più tardi dopo la decima modifica. 1. 2. Le conclusioni della Presidenza del Consiglio europeo di Edimburgo, nel dicembre 1992, hanno confermato questi imperativi, sottolineando quanto sia importante la codificazione. Dal momento che in sede di codificazione costitu- 1. 3. tiva od ufficiale nessuna modifica di carattere sostanziale puo` essere apportata agli atti che ne fanno oggetto, il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione, con accordo interistituzionale del 20 dicembre 1994, hanno convenuto di optare per un metodo di lavoro accelerato che consenta la rapida adozione degli atti codificati. Il Comitato non puo` che compiacersi del contenu- 1. 4. to della proposta intesa a migliorare la trasparenza e la leggibilità mediante la codificazione. Le direttive interessate dal progetto infatti sono state modificate in più occasioni e in modo sostanziale. Era quindi necessario, per motivi di razionalizzazione e di chiarezza, codificare tali direttive raggruppandole in un testo unico. Inoltre i testi in parola serviranno da riferimento ai paesi candidati per la trasposizione dell’acquis comunitario. 1. 5. Il lavoro in esame è complementare alle Comuni- cazioni già esaminate dal Comitato, che avevano lo scopo di precisare la portata delle direttive. La proposta di codificazione in esame riguarda 2. 1. le seguenti direttive di base: — 73/183/CEE: Soppressione delle restrizioni alla libertà di stabilimento e alla libera prestazione dei servizi nel campo delle attività non salariate delle banche e di altri istituti finanziari; — 77/780/CEE: Prima direttiva bancaria; — 89/299/CEE: Fondi propri degli enti creditizi; — 89/646/CEE: Seconda direttiva bancaria; — 89/647/CEE: Coefficiente di solvibilità degli enti creditizi; — 92/30/CEE: Vigilanza su base consolidata degli enti creditizi; — 92/121/CEE: Vigilanza e controllo dei grandi fidi degli enti creditizi. Inoltre la proposta concerne le seguenti direttive 2. 2. che apportano modifiche. 2. 2. 1. D i r e t t i v a 7 7 / 7 8 0 / C E E — P r i m a d i r e t t i v a b a n c a r i a — 85/345/CEE: Disposizione applicativa particolare per la Grecia; — 86/137/CEE: Applicazione differita per taluni Stati membri; — 89/646/CEE: Seconda direttiva bancaria; — 95/26/CEE: Vigilanza prudenziale «post BCCI» (1); — 96/13/CEE: Esclusione permanente di taluni enti creditizi. (1) BCCI — Bank of Credit and Commerce International. C 157/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 25. 5. 98 2. 2. 2. D i r e t t i v a 8 9 / 2 9 9 / C E E — F o n d i p r o p r i — 91/633/CEE: Trattamento dei fondi per rischi banca- ri generali (FRBG); È auspicabile in un avvenire imminente completa- 2. 3. re il campo d’applicazione includendovi le direttive adottate in materia di enti creditizi. Il Comitato si riferisce alle seguenti direttive, elencate per ordine prioritario: — 92/16/CEE: Disposizioni particolari per gli studi di credito ipotecario danesi; — 93/6/CEE: relativa all’adeguatezza patrimoniale del- le imprese di investimento e degli enti creditizi; — 92/30/CEE: Vigilanza su base consolidata. — 94/19/CE: relativa ai sistemi di garanzia dei depositi; 2. 2. 3. D i r e t t i v a 8 9 / 6 4 6 / C E E — S e c o n d a d i r e t t i v a b a n c a r i a — 92/30/CEE: Vigilanza su base consolidata; — 95/26/CEE: Vigilanza prudenziale «post BBCI». 2. 2. 4. D i r e t t i v a 8 9 / 6 4 7 / C E E — C o e f f i - c i e n t e d i s o l v i b i l i t à — 91/31/CEE: Definizione delle banche multilaterali di sviluppo; — 92/30/CEE: Vigilanza su base consolidata; — 94/7/CE: Definizione delle banche multilaterali di sviluppo; — 95/15/CE: Definizione tecnica della zona «A»; — 95/67/CE: Definizione delle banche multilaterali di sviluppo; — 96/10/CE: Contratti di novazione e accordi di compensazione (Contractual Netting). Bruxelles, 25 marzo 1998. — 91/308/CEE: relativa alla prevenzione dell’uso del sistema finanziario a scopo di riciclaggio dei proventi di attività illecite; — 86/635/CEE: relativa ai conti annuali ed ai conti consolidati delle banche e degli altri istituti finanziari; — 89/117/CEE: relativa agli obblighi in materia di pubblicità dei documenti contabili delle succursali, stabilite in uno Stato membro, di enti creditizi ed istituti finanziari con sede sociale al di fuori di tale Stato membro. Tenuto conto tuttavia dei limiti giuridici della 2. 3. 1. procedura di codificazione (non si modifica la sostanza e la normativa è ripresa tale e quale) sarebbe forse auspicabile raccomandare alla Commissione di esamina- re in avvenire l’eventualità di una fusione dei testi in vigore. Si tratterebbe di un metodo più flessibile e più efficace. 2. 3. 2. Tenuto conto dell’utilità dei testi codificati per i paesi candidati all’adesione all’Unione europea, è indispensabile che la proposta di codificazione venga adottata il più sollecitamente possibile. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS


title: Proposta de decisão do Conselho relativa à celebração de Acordos sob forma de Troca de Cartas entre a Comunidade Europeia e, por um lado, Barbados, Belize, a República do Congo, Fiji, a República Cooperativa da Guiana, a República da Côte d'Ivoire, Jamaica, a República do Quénia, a República de Madagáscar, a República do Malawi, a República da Maurícia, a República do Suriname, São Cristóvão e Nevis, o Reino da Suazilândia, a República Unida da Tanzânia, a República da Trindade e Tobago, a República do Uganda, a República da Zâmbia e a República do Zimbabwe e, por outro, a República da Índia sobre os preços garantidos para o açúcar de cana relativamente ao período de entrega de 1997/98

eurovoc_concepts:
India
cane sugar
fourth Lomé Convention
guaranteed price
ratification of an agreement

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 25. 03. 1998 COM(1998) 187 final 98/0119 (ACC) Proposta de DECISÃO DO CONSELHO relativa à celebração de Acordos sob forma de Troca de Cartas entre a Comunidade Europeia e, por um lado, Barbados, Belize, a República do Congo, Fiji, a República Cooperativa da Guiana, a República da Côte d'Ivoire, Jamaica, a República do Quénia, a República de Madagáscar, a República do Malawi, a República da Maurícia, a República do Suriname, São Cristóvão e Nevis, o Reino da Suazilândia, a República Unida da Tanzânia, a República da Trindade e Tobago, a República do Uganda, a República da Zâmbia e a República do Zimbabwe e, por outro, a República da índia sobre os preços garantidos para o açúcar de cana relativamente ao período de entrega de 1997/98 (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO DOS MOTIVOS 1. O Protocolo n° 8 relativo ao açúcar ACP anexado à Quarta Convenção ACP-CEE e o acordo sobre o açúcar concluído entre a Comunidade Europeia e a República da índia prevêem o compromisso da Comunidade de comprar e importar, a preços garantidos, o açúcar de cana que os países exportadores em causa não podem comercializar na Comunidade a preços equivalentes ou superiores aos preços garantidos. Para o período de entrega de 1997/98, a Comissão negociou os preços garantidos com os Estados ACP e a República da índia, em aplicação, respectivamente, do n° 4 do artigo 5o do Protocolo n° 8 relativo ao açúcar ACP e do acordo com a índia sobre o açúcar de cana e em conformidade com as directrizes para as negociações dadas pelo Conselho em 22. 9. 1997. Por conseguinte, a Comissão propõe ao Conselho a adopção da proposta de decisão que conclui os acordos sob forma de Troca de Cartas, conforme indicado no Anexo I. Incidências financeiras: Estas propostas implicam apenas as incidências financeiras já tomadas em consideração no âmbito do orçamento de 1998. <L Proposta de PECISÂO N° PO CONSELHO relativa à celebração de Acordos sob forma de Troca de Cartas entre a Comunidade Europeia e, por um lado. Barbados, Belize, a República do Congo, Fiji, a República Cooperativa da Guiana, a República da Côte d'Ivoire, Jamaica, a República do Quénia, a República de Madagáscar, a República do Malawi, a República da Maurícia, a República do Suriname, São Cristóvão e Nevis, o Reino da Suazilândia, a República Unida da Tanzânia, a República da Trindade e Tobago, a República do Uganda, a República da Zâmbia e a República do Zimbabwe e, por outro, a República da índia sobre os preços garantidos para o açúcar de cana relativamente ao período de entrega de 1997/98 O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 113°, em conjugação com a primeira frase do n° 2 do artigo 228°, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando que a aplicação do Protocolo n° 8 relativo ao Açúcar ACP, anexo à Quarta Convenção ACP-CEE(1) e do Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República da índia relativo ao Açúcar de Cana(2) se encontra assegurada, nos termos do n° 2 do seu artigo 1o, no âmbito da gestão da organização comum de mercado do açúcar; Considerando que é conveniente aprovar os Acordos sob forma de Troca de Cartas entre a Comunidade e, por um lado, os Estados a que se refere o Protocolo e, por outro, a República da índia, no que diz respeito aos preços garantidos para o açúcar de cana relativamente ao período de entrega de 1997/98, DECIDE: (1) (2) JO n°L 229 de 17. 8. 1991, p. 216. JOn°L 190 de 22. 7. 1975, p. 35. > ° Artigo 1o São aprovados em nome da Comunidade os Acordos sob forma de Troca de Cartas entre a Comunidade Europeia e, por um lado, Barbados, Belize, a República do Congo, Fiji, a República Cooperativa da Guiana, a República da Côte d'Ivoire, Jamaica, a República do Quénia, a República de Madagáscar, a República do Malawi, a República da Maurícia, a República do Suriname, São Cristóvão e Nevis, o Reino da Suazilândia, a República Unida da Tanzânia, a República da Trindade e Tobago, a República do Uganda, a República da Zâmbia e a República do Zimbabwe e, por outro, a República da índia sobre os preços garantidos para o açúcar de cana relativamente ao período de entrega de 1997/98. O texto destes Acordos acompanha a presente decisão. Artigo 2o O Presidente do Conselho fica autorizado a designar a pessoa com poderes para assinar os Acordos previstos no artigo 1o para efeitos de vincular a Comunidade. Artigo 3o A presente decisão será publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Feito no Conselho Pelo e TEXTO N° I ACORDO SOB FORMA DE TROCA DE CARTAS ENTRE A COMUNIDADE EUROPEIA E BARBADOS, BELIZE, A REPÚBLICA DO CONGO, FUI, A REPÚBLICA COOPERATIVA DA GUIANA, A REPÚBLICA DA CÔTE D'IVOIRE, JAMAICA, A REPÚBLICA DO QUÉNIA, A REPÚBLICA DE MADAGÁSCAR, A REPÚBLICA DO MALAWI, A REPÚBLICA DA MAURÍCIA, A REPÚBLICA DO SURINAME, SÃO CRISTÓVÃO E NEVIS, O REINO DA SUAZILÂNDIA, A REPÚBLICA UNIDA DA TANZÂNIA, A REPÚBLICA DA TRINDADE E TOBAGO, A REPÚBLICA DO UGANDA, A REPÚBLICA DA ZÂMBIA E A REPÚBLICA 00 ZIMBABWE SOBRE OS PREÇOS GARANTIDOS PARA O AÇÚCAR DE CANA PARA O PERÍODO DE ENTREGA DE 1997/98 A. Carta n° 1 Excelentíssimo Senhor Bruxelas, Os Representantes dos Estados ACP a que se refere o Protocolo n° 8 relativo ao Açúcar ACP, anexo à Quarta Convenção ACP-CEE, e da Comissão, agindo em nome da Comunidade Europeia, acordaram, nos termos do referido Protocolo, no seguinte: Relativamente ao período de entrega compreendido entre 1 de Julho de 1997 e 30 de Junho de 1998, os preços garantidos previstos no n° 4 do artigo 5o do Protocolo são, para efeitos da intervenção a que se refere o artigo 6o do Protocolo : a) Para o açúcar em bruto: 52,37 ecus por 100 quilogramas; b) Para o açúcar branco. 64,65 ecus por 100 quilogramas. Estes preços entendem-se para o açúcar da qualidade-tipo, tal como definida na regulamentação da Comunidade, mercadoria não embalada, CIF, «free out», portos europeus da Comunidade. A fixação destes preços não prejudica, de modo algum, as respectivas posições das Partes Contratantes quanto aos princípios relativos à determinação dos preços garantidos. Muito agradeço que Vossa Excelência se digne acusar recepção da presente carta e confirmar que esta, acompanhada da Vossa resposta, constitui um Acordo entre os Governos dos Estados ACP acima referidos e a Comunidade». Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da minha mais elevada consideração. Em nome do Conselho da União Europeia B. Carta n° 2 Excelentíssimo Senhor Bruxelas, Tenho a honra de acusar recepção da carta de Vossa Excelência, datada de hoje, do seguinte teor: «Os Representantes dos Estados ACP a que se refere o Protocolo n° 8 relativo ao Açúcar ACP, anexo à Quarta Convenção ACP-CEE, e da Comissão, agindo em nome da Comunidade Europeia, acordaram, nos termos do referido Protocolo, no seguinte: Relativamente ao período de entrega compreendido entre 1 de Julho de 1997 e 30 de Junho de 1998, os preços garantidos previstos no n° 4 do artigo 5o do Protocolo são, para efeitos da intervenção a que se refere o artigo 6o do Protocolo : a) Para o açúcar em bruto: 52,37 ecus por 100 quilogramas; b) Para o açúcar branco: 64,65 ecus por 100 quilogramas. Estes preços entendem-se para o açúcar da qualidade-tipo, tal como definida na regulamentação da Comunidade, mercadoria não embalada, CIF, «free out», portos europeus da Comunidade. A fixação destes preços não prejudica, de modo algum, as respectivas posições das Partes Contratantes quanto aos princípios relativos à determinação dos preços garantidos. Muito agradeço que Vossa Excelência se digne acusar recepção da presente carta e confirmar que esta, acompanhada da Vossa resposta, constitui um Acordo entre os Governos dos Estados ACP acima referidos e a Comunidade. » Tenho a honra de confirmar a Vossa Excelência o acordo dos Governos dos Estados ACP a que se refere esta carta quanto ao conteúdo do que antecede. Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da minha mais elevada consideração. Em nome dos Governos dos Estados ACP a que se refere o Protocolo n° 8 TEXTO Np II ACORDO SOB FORMA DE TROCA DE CARTAS ENTRE A COMUNIDADE EUROPEIA E A REPÚBLICA DA ÍNDIA SOBRE OS PREÇOS GARANTIDOS PARA O AÇÚCAR DE CANA PARA O PERÍODO DE ENTREGA DE 1997/98. A. Carta n° 1 Excelentíssimo Senhor Bruxelas, No âmbito das negociações previstas no n° 4 do artigo 5o do Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República da índia, relativo ao Açúcar de Cana, os Representantes da índia e da Comissão, agindo estes últimos em nome da Comunidade Europeia, acordaram no seguinte: Relativamente ao período de entrega compreendido entre 1 de Julho de 1997 e 30 de Junho de 1998, os preços garantidos previstos no n° 4 do artigo 5o do Acordo são, para efeitos da intervenção a que se refere o artigo 6e do Acordo : a) Para o açúcar em bruto: 52,37 ecus por 100 quilogramas; b) Para o açúcar branco: 64,65 ecus por 100 quilogramas. Estes preços entendem-se para o açúcar da qualidade-tipo, tal como definida na regulamentação da Comunidade, mercadoria não embalada, CIF, «free out», portos europeus da Comunidade. A fixação destes preços não prejudica, de modo algum, as respectivas posições das Partes Contratantes quanto aos princípios relativos à determinação dos preços garantidos. Muito agradeço que Vossa Excelência se digne acusar recepção da presente carta e confirmar que esta, acompanhada da Vossa resposta, constitui um Acordo entre o Vosso Governo e a Comunidade. Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da minha mais elevada consideração. Em nome do Conselho da União Europeia 3- B. Carta n° 2 Excelentíssimo Senhor * Bruxelas, Tenho a honra de acusar recepção da Vossa carta de hoje, do seguinte teor: «No âmbito das negociações previstas no n° 4 do artigo 5o do Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República da índia, relativo ao Açúcar de Cana, os Representantes da índia e da Comissão, agindo estes últimos em nome da Comunidade Europeia, acordaram no seguinte: Relativamente ao período de entrega compreendido entre 1 de Julho de 1997 e 30 de Junho de 1998, os preços garantidos previstos no n° 4 do artigo 5o do Acordo são, para efeitos da intervenção a que se refere o artigo 6o do Acordo : a) Para o açúcar em bruto: 52,37 ecus por 100 quilogramas; b) Para o açúcar branco: 64,65 ecus por 100 quilogramas. Estes preços entendem-se para o açúcar da qualidade-tipo, tal como definida na regulamentação da Comunidade, mercadoria não embalada, CIF, «free out», portos europeus da Comunidade. A fixação destes preços não prejudica, de modo algum, as respectivas posições das Partes Contratantes quanto aos princípios relativos à determinação dos preços garantidos. Muito agradeço que Vossa Excelência se digne acusar recepção da presente carta e confirmar que esta, acompanhada da Vossa resposta, constitui um Acordo entre o Vosso Governo e a Comunidade. » Tenho a honra de confirmar a Vossa Excelência o acordo do meu Governo quanto ao conteúdo do que antecede. Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da minha mais elevada consideração. Em nome do Governo da República da índia S FICHA FINANCEIRA RUBRICA ORÇAMENTAL: BI -11 DOTAÇÕES: 1. 650 milhões de ecus Data: DESIGNAÇÃO DA ACÇÃO: Decisão (CE) n° Cartas entre a Comunidade Europeia e, por um lado, os Estados ACP, e, por outro, a República da índia, sobre os preços garantidos do açúcar de cana para o período de entrega de 1997/1998. do Conselho relativa à conclusão dos acordos sob a forma de Troca de BASE JURÍDICA: Artigo 113 do Tratado CEE. OBJECTIVOS DA ACÇÃO: Garantir os preços no estádio CIF aos Estados ACP e à República da índia no que respeita às entregas de açúcar de cana branco ou em bruto destes países à Comunidade, de modo a que estes preços sejam comparáveis a preços agrícolas pagos aos produtores de açúcar comunitários no período de engtrega 1997/1998. 15. CONSEQUÊNCIAS FINANCEIRAS 5. 0. 5. 1. [ DESPESAS A CARGO - DO ORÇAMENTO DAS CE. (RESTITUIÇÕES/INTERVENÇÕES) - DOS ORÇAMENTOS NACIONAIS - DE OUTROS SECTORES RECEITAS - RECURSOS PRÓPRIOS DAS CE. (DIREITOS NIVELADORES) ( DIREITOS ADUANEIROS) -NO PLANO NACIONAL 15. 0. 1. J5. 1. 1. PREVISÕES DAS DESPESAS PREVISÕES DAS RECEITAS PERÍODO DE 12 MESES (milhões de ecus) EXERCÍCIO EM CURSO (98) (milhões de ecus) EXERCÍCIO SEGUINTE (99) (milhões de ecus) 615,7 615,7 1999 2000 2001 2002 5. 2. 1 ! 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. MÉTODO DE CALCULO: 1,3 mil. t x 443 ecus/t (retituiçoes) x 1,007 (DT) = 1,2 mil. t x 29,2 ecus/t (ajuda à refin. ) x 1,021 (DT) -- 579,9 mil. ecus (B) 35,8 mil. ecus (B) 615,7 mil. ecus (B) FINANCIAMENTO PREVISTO ATRAVÉS DE TRANSFERÊNCIA ENTRE CAPÍTULOS DO ORÇAMENTO EM EXECUÇÃO? FINANCIAMENTO PREVISTO ATRAVÉS DE TRANSFERÊNCIA ENTRE CAPÍTULOS DO ORÇAMENTO EM EXECUÇÃO? NECESSIDADE DE UM ORÇAMENTO SUPLEMENTAR? DOTAÇÕES A INSCREVER NOSORÇAMENTOS FUTUROS? SIM NAO SIM OBSERVAÇÕES: Trata-sc de um Regulamento de aplicação no âmbito da Convenção de Lome IV, Protocolo n° 8. Por este motivo, as eonscqueêneias financeiras mantem-sc inalteradas em relação à situação anterior. O custo da reexportação de quantidades equivalentes de açúcar comunitário c da ajuda à refinação de açúcar cm bruto, foi incluído no orçamento para 1998. 2> ISSN 0257-9553 COM(98) 187 final DOCUMENTOS PT 03 10 11 02 N. ° de catálogo : CB-CO-98-201-PT-C ISBN 92-78-32592-9 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo •1