title: Comunicación de la Comisión - Nueva composición del Comité de los Consumidores

eurovoc_concepts:
alternate
appointment of staff
committee (EU)
consumer

formats: html pdf print

text: C 93/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 3. 98 Nueva composici(cid:246)n del Comit~ de los Consumidores (98/C 93/03) El Comit~ de los Consumidores fue creado mediante la Decisi(cid:246)n 95/260/CE de la Comisi(cid:246)n(cid:216)(˛) Mediante Decisi(cid:246)n de 18 de marzo de 1998, la Comisi(cid:246)n ha decidido nombrar como miembros titulares y suplentes del Comit~ de los Consumidores para un per(cid:242)odo de dos a(cid:253)os a las perso(cid:220) nas siguientes: Miembros: Suplentes: Sr. Jim MURRAY (OEUC) Sra. Mireille LEROY (IEIC) Sr. Noæl MOLISSE (COFACE) Sra. Caroline NAETT (EUROCOOP) Sra. Anna CIAPERONI (CES) Sr. Dirk KLASEN (Alemania) Sr. Hannes SPITALSKY (Austria) Sr. Serge MAUCQ (B~lgica) Sr. Peter NEDERGAARD (Dinamarca) Sr. Francisco J. ANGELINA (Espa(cid:253)a) Sra. Sinikka TURUNEN (Finlandia) Sr. G~rard MONTANT (Francia) Sr. Sotirios PASCHALIDIS (Grecia) Sra. Bridin TWIST (Irlanda) Sr. Vincenzo DONA (Italia) Sr. Aloyse SCHMITZ (Luxemburgo) Sr. Koos ANDERSON (Pa(cid:242)ses Bajos) Sra. Elisa RAMOS DAMI]O (Portugal) Sra. Anne DALTROP (Reino Unido) Sra. Maicen EKMAN (Suecia) Sra. Val~rie THOMSON Sra. Cynthia BAKER Sra. Marie(cid:220)Brigitte VIGNON Sr. Pierre DEJEMEPPE Sr. Pierre MARLEIX Sr. Georg ABEL Sr. Martin PROHASKA Sr. J. (cid:216)P. DUCART Sra. Benedicte FEDERSPIEL Sra. Carmen BRA(cid:239)A PINO Sra. Maria OESCH(cid:220)FELDT Sra. V~ronique CRESPEL Sra. Helen GOULIELMOU Sra. Caroline GILL Sr. Pietro PRADERI Sra. Val~rie MONTEBELLO Sr. Wibo KOOLE Sra. Isabel MENDES CABE(cid:137)ADAS Sra. Susan KNOX Sr. Bengt INGERSTAM (˛)(cid:217)DO L 162 de 13. 7. 1995, p. 37


title: QUESTION ECRITE no 980/98 de Anna KARAMANOU à la Commission. Protection de la santé des enfants contre les substances dangereuses contenues dans les jouets

eurovoc_concepts:
approximation of laws
child
consumer protection
dangerous substance
labelling
marketing
product safety
public health
toy industry

text: 11. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 386/67 titreduquel ces vergers, dans la mesure oø ils appliquent des mØthodes d(cid:146)agriculture biologique, pourraient recevoir une aide. Les agriculteurs qui postulent (cid:224) ces programmes s(cid:146)engagent (cid:224) conserver ces arbres pendant une pØriode de 5 ans au cours de laquelle l(cid:146)arrachage n(cid:146)est pas autorisØ. Ces dispositions ont ØtØ adoptØes afin d(cid:146)Øviter le risque ØvoquØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1) (2) JO L 303 du 6. 11. 1997. JO L 215 du 30. 7. 1992. (98/C 386/086) QUESTION (cid:201)CRITE P-0980/98 posØe par Anna Karamanou (PSE) (cid:224) la Commission (18 mars 1998) Objet: Protection de la santØ des enfants contre les substances dangereuses contenues dans les jouets Selon une enquŒte rØalisØe par Greenpeace, une grande partie des jouets destinØs aux enfants en bas (cid:226)ge dans l(cid:146)Union europØenne sont fabriquØs avec du PVC, matØriau duquel peuvent s(cid:146)Øchapper et passer dans le fragile organisme des enfants des substances phtaliques toxiques et des mØtaux lourds (plomb, cadmium, etc. ). Les effets s(cid:146)accumulent (cid:224) long terme et provoquent des anomalies, y compris dans les organes de la reproduction. Des concentrations de cadmium 460 fois supØrieures aux teneurs maximales autorisØes aux (cid:201)tats-Unis, dues (cid:224) l(cid:146)altØration du PVC, ont ØtØ dØtectØes sur la face extØrieure de certains jouets. Quelles mesures compte prendre la Commission pour protØger la santØ des enfants en bas (cid:226)ge contre les substances toxiques dangereuses prØsentes dans les jouets et quand entend-elle fixer des teneurs maximales pour les mØtaux lourds utilisØs en sus du PVC? RØponse donnØe par M. Bangemann au nom de la Commission (23 avril 1998) Des limites prØcises pour la biodisponibilitØ journaliŁre maximale de certaines substances, dont le plomb et le cadmium, sont Øtablies par la directive 88/378/CEE du Conseil du 3 mai 1988 concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) la sØcuritØ des jouets (1). Cette limite (journaliŁre) est de 0,6 (cid:181)g (microgramme) pour le cadmium et de 0,7 (cid:181)g pour le plomb (annexe II, point 3. 2 de la directive). En outre, les jouets «doivent respecter les lØgislations communautaires appropriØes relatives (cid:224) certaines catØgories de produits ou visant l(cid:146)interdiction, la limitation d(cid:146)usage ou l(cid:146)Øtiquetage de certaines substances et prØparations dangereuses» (annexe II, point 3. 1). En vertu de cette directive, les (cid:201)tats membres prennent toutes mesures utiles pour que les jouets ne puissent Œtre mis sur le marchØ que s(cid:146)ils rØpondent aux exigences essentielles de sØcuritØ ØnoncØes (cid:224) l(cid:146)annexe II et pour retirer les jouets du marchØ ou interdire ou restreindre leur mise sur le marchØ lorsqu(cid:146)ils risquent de compromettre la sØcuritØ ou la santØ des consommateurs ou des tiers. Les (cid:201)tats membres sont tenus d(cid:146)informer immØdiatement la Commission des mesures qu(cid:146)ils ont prises. En ce qui concerne les composØs phtaliques mentionnØs dans sa question, l(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter aux rØponses dØj(cid:224) fournies par la Commission (cid:224) la question H-114/97 posØe par M. Spencer lors de l(cid:146)heure des questions (cid:224) la session du Parlement de mars 1997 (2), (cid:224) la question H-423/97 posØe par M. Pimenta lors de l(cid:146)heure des questions (cid:224) la session du Parlement de juin 1997 (3), aux questions Øcrites 2474/97 et 2475/97 posØes par Mme Breyer (4) et (cid:224) la question H-921/97 posØe par M. Fitzsimons lors de l(cid:146)heure des questions (cid:224) la session du Parlement de dØcembre 1997 (5). En outre, le comitØ scientifique de la toxicitØ, de l(cid:146)ØcotoxicitØ et de l(cid:146)environnement examine le problŁme des phtalates et la Commission Øvalue le premier avis rendu par ce comitØ en vue d(cid:146)une Øventuelle action (cid:224) court, moyen ou long terme dans ce domaine. JO L 187 du 16. 7. 1988. (1) (2) DØbats du Parlement (mars 1997). (3) DØbats du Parlement (juin 1997). (4) (5) DØbats du Parlement (dØcembre 1997). JO C 158 du 25. 5. 1998


title: Reglamento (CE) n° 616/98 de la Comisión de 18 de marzo de 1998 por el que se establece la concesión de una ayuda, fijada por anticipado, al almacenamiento privado de canales y medias canales de cordero en Irlanda y en el Reino Unido

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
aid to agriculture
beef
carcase
private stock

text: 19. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 82/23 REGLAMENTO (CE) No 616/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 18 de marzo de 1998 por el que se establece la concesi(cid:155)n de una ayuda, fijada por anticipado, al almacenamiento privado de canales y medias canales de cordero en Irlanda y en el Reino Unido LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 3013/89 del Consejo, de 25 de septiembre de 1989, por el que se establece la organi- zaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de las carnes de ovino y caprino (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1589/96 (2), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 7, Considerando que el Reglamento (CEE) no 3446/90 de la Comisi(cid:155)n, de 27 de noviembre de 1990, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n para la concesi(cid:155)n de ayudas al almacenamiento privado de carnes de ovino y caprino (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 3533/93 (4), establece, en particular, las disposiciones relativas a los casos en que el importe de la ayuda se fija a tanto alzado por anticipado; Considerando que el Reglamento (CEE) no 3447/90 de la Comisi(cid:155)n, de 28 de noviembre de 1990, relativo a las condiciones espec(cid:146)ficas para la concesi(cid:155)n de ayudas al almacenamiento privado en el sector de la carne de ovino y caprino (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 40/96 (6), establece, en particular, las cantidades m(cid:146)nimas por contrato; Considerando que la aplicaci(cid:155)n del apartado 1 del art(cid:146)culo 7 del Reglamento (CEE) no 3013/89 puede dar lugar a una decisi(cid:155)n de concesi(cid:155)n de una ayuda al almacena- miento privado; que dicho art(cid:146)culo prev(cid:130) la aplicaci(cid:155)n de esas medidas sobre la base de la situaci(cid:155)n de cada zona de cotizaci(cid:155)n; que, en vista de la situaci(cid:155)n especialmente dif(cid:146)cil en que se encuentra el mercado de Irlanda y del Reino Unido debido a los excedentes surgidos en el mercado de corderos mayores de seis meses de edad, se ha considerado oportuno iniciar tal procedimiento en dichos Estados miembros para un tipo de producto correspon- diente a las canales de animales nacidos antes del 1 de octubre de 1997; que, por consiguiente, es necesario esta- blecer una excepci(cid:155)n a las disposiciones del apartado 2 del art(cid:146)culo 2 y, en consecuencia, a las de la letra a) del apartado 3 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 3446/ 90; Considerando que es necesario que la operaci(cid:155)n de entrada en almac(cid:130)n se lleve a cabo lo antes posible con el fin de aliviar la situaci(cid:155)n del mercado antes de la llegada de los corderos nacidos el 1 de octubre de 1997 o con posterioridad a esta fecha; que, por lo tanto, es necesario (1) DO L 289 de 7. 10. 1989, p. 1. (2) DO L 206 de 30. 7. 1996, p. 25. (3) DO L 333 de 30. 11. 1990, p. 39. (4) DO L 321 de 23. 12. 1993, p. 9. (5) DO L 333 de 30. 11. 1990, p. 46. (6) DO L 10 de 13. 1. 1996, p. 6. establecer una excepci(cid:155)n a lo dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 4 y, en consecuencia, a las de la letra a) del apartado 4 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 3446/ 90; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de ovino y de caprino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el Reglamento (CEE) no 3447/90, entre el 19 y el 25 de marzo de 1998, podr(cid:145)n presentarse en Irlanda y en el Reino Unido solicitudes de ayuda al almacenamiento privado de canales y medias canales de cordero dentro del l(cid:146)mite de 3 000 toneladas. No se admitir(cid:145)n las solicitudes presentadas al d(cid:146)a siguiente a aqu(cid:130)l en que la cantidad total solicitada supere las 3 000 toneladas o los d(cid:146)as siguientes. Las cantidades para las que se presenten solicitudes el d(cid:146)a en que se supere el l(cid:146)mite global se reducir(cid:145)n proporcionalmente. 2. El importe de la ayuda correspondiente al per(cid:146)odo m(cid:146)nimo de almacenamiento de tres meses ascender(cid:145) a 1 400 ecus por tonelada. No obstante, el per(cid:146)odo efectivo de almacenamiento ser(cid:145) determinado por el almacenista y podr(cid:145) oscilar entre un m(cid:146)nimo de tres meses y un m(cid:145)ximo de cinco. En caso de que el per(cid:146)odo de almace- namiento sea superior a los tres meses, la ayuda se aumentar(cid:145) en 1,45 ecus por tonelada y por d(cid:146)a. Art(cid:146)culo 2 No obstante lo dispuesto en el apartado 2 del art(cid:146)culo 2, en la letra a) del apartado 3 y en la letra a) del apartado 4 del art(cid:146)culo 3 y en el apartado 1 del art(cid:146)culo 4 del Regla- mento (CEE) no 3446/90: (cid:190) s(cid:155)lo podr(cid:145)n ser objeto de ayudas al almacenamiento privado las canales de ovinos j(cid:155)venes nacidos antes del 1 de octubre de 1997 y los trozos de dichas canales de calidad sana, leal y comercial, producidos de confor- midad con los puntos a) a e) de la letra A del apartado 1 del art(cid:146)culo 3 de la Directiva 64/433/CEE del Consejo (7), procedentes de animales criados en la Comunidad como m(cid:146)nimo durante los dos (cid:156)ltimos meses y sacrificados como m(cid:145)ximo diez d(cid:146)as antes de la entrada en almac(cid:130)n a que se refiere el apartado 3 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CEE) no 3446/90, (7) DO 121 de 29. 7. 1964, p. 2012/64. L 82/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 3. 98 (cid:190) la declaraci(cid:155)n y las obligaciones establecidas en el art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 3446/90 se apli- car(cid:145)n al producto a que se refiere el p(cid:145)rrafo anterior, (cid:190) la operaci(cid:155)n de entrada en almac(cid:130)n deber(cid:145) efectuarse a m(cid:145)s tardar diez d(cid:146)as despu(cid:130)s de la fecha de celebra- ci(cid:155)n del contrato. Art(cid:146)culo 3 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 18 de marzo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n


title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om upprättandet av en ny budgetplan för år 2000-2006

eurovoc_concepts:
Community budget
accession to the European Union
budgetary procedure
interinstitutional agreement
multiannual financial framework

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 03. 1998 KOM(1998) 164 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM UPPRÄTTANDET AV EN NY BUDGETPLAN FÖR ÅR 2000-2006 INLEDNING 1. EKONOMISK BAKGRUND TILL DE NYA BUDGETRAMARNA OCH PROGNOSERNA 1. 1. EKONOMISK BAKGRUND 1. 2. BUDGETPLAN 11999 ARS FASTA PRISER 1. 3. BUDGETPLANENS GILTIGHETSTID 1. 4. PROGNOSER FÖR UTVIDGNINGEN 2. DEN NYA BUDGETPLANENS STRUKTUR 2. 1. GEMENSKAPEN IDAG 2. 2. STÖD INFÖR ANSLUTNINGEN 2. 3. UTVIDGNINGENS KOSTNADER 3. UTVECKLING AV BUDGETPLANENS OLIKA RUBRIKER 3. 1. GEMENSAM JORDBRUKSPOLITIK (RUBRIK 1) 3. 2. STRUKTURÅTGÄRDER (RUBRIK 2) 3. 3. INRE POLITIK (RUBRIK 3) 3. 4. EXTERNA ÅTGÄRDER (RUBRIK 4) 3. 5. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (RUBRIK 5) 3. 6. RESERVER (RUBRIK 6) 1 2 2 2 3 3 3 3 3 4 4 4 7 10 16 19 20 4. BUDGETPLANENS UTGIFTSTAK TOTALT OCH DISPONIBEL MARGINAL UNDER UTGIFTSTAKET FÖR EGNA MEDEL 4. 1. UTGIFTSTAKET FÖR ANSLAG FÖR ÅTAGANDEN 4. 2. FASTSTÄLLANDE AV UTGIFTSTAKET FÖR ANSLAG FÖR BETALNINGAR 4. 3. DISPONIBLA MARGINALER UNDER UTGIFTSTAKET FÖR EGNA MEDEL 22 22 22 23 5. PLANERING OCH FINANSIERING AV UTGIFTERNA FÖR ANSLUTNINGEN 23 5. 1. KOSTNADER FÖR ANSLUTNINGEN 5. 2. FINANSIERING AV ANSLUTNINGEN 23 25 5. 3. HÄNSYN TILL ANSLUTNINGENS EFFEKTER I BUDGETPLANEN FÖR EN UTVIDGAD GEMENSKAP. 25 TABELLER BILAGOR •i C^ INLEDNING I kommissionens meddelande "Agenda 2000" ' från juli förra året föreslogs vägledande ekonomiska ramar för år 2000-2006 inför den förestående utvidgningen av unionen. Dessa ramar gör det möjligt att dels utforma en reformerad gemenskapspolitik för de nuvarande medlemsstaterna, dels ansluta vissa central- och östeuropeiska länder samt Cypern till unionen på vissa villkor, utan att före år 2006 ändra taket för egna medel som nu ligger på 1,27 % av BNI. Enligt punkt 25 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet av den 29 oktober 1993 skall kommissionen senast den 1 juli 1998 lägga fram ett förslag till ny budgetplan, vilket görs i det här meddelandet. Av den nya budgetplanen framgår hur gemenskapens budget generellt kommer att utvecklas i förhållande till dagens femton medlemsstater, samt åtgärder som skall vidtas för anslutning av kandidatländerna. Budgetplanen skall också frigöra resurser så att anslutningen när tiden är inne kan finansieras enligt villkoren i meddelandet "Agenda 2000". Det här meddelandet följer därför Europeiska rådets begäran från mötet i Luxemburg om att det, både före anslutning och när anslutningen genomförs, skall göras tydlig skillnad på vilka resurser som vikts för de nuvarande femton medlemsstaterna och vilka som avser kandidatländerna. Budgetplanen i det här meddelandet är förenlig med kommissionens övriga förslag för den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärderna, stödet inför anslutning samt garantifonden för lånetransaktioner. En rapport om hur 1993 års interinstitutionella avtal tillämpats och förnyats visar att det avtalet är mycket viktigt, dels för att kontrollera och begränsa gemenskapens utgifter så att de hålls inom ramarna för unionens tillgångar, dels som gemensam institutionerna vid det årliga referens budgetförfarandet. Både parlamentet och rådet uttryckte intresse för att behålla det interinstitutionella avtalet, i samband med att meddelandet Agenda 2000 diskuterades för första gången. I det nya interinstitutionella avtalet bör budgetplanen ingå. samarbete mellan för ett bättre I det här meddelandet beskrivs först den ekonomiska bakgrunden till de nya bugetramarna och sedan presenteras den nya budgetplanens struktur. I meddelandets tredje avsnitt beskrivs hur budgetplanens rubriker kommer att utvecklas och i det fjärde avsnittet beskrivs de sammanlagda utgiftstaken och tillgängliga marginaler för egna medel. Det femte avsnittet ägnas slutligen åt utvidgningens kostnader och finansiering. Meddelandet Agenda 2000 "En förstärkt och utvidgad union", KOM (97) 2000 slutlig. Jo 1. EKONOMISK BAKGRUND TILL DE NYA BUDGETRAMARNA OCH PROGNOSERNA 1. 1. Ekonomisk bakgrund Kommissionen har utarbetat den nya budgetplanen enligt aktuella ekonomiska prognoser på kort sikt från november förra året, vilka också användes för justering av budgetplanen för 19992. De ekonomiska prognoser på medellång sikt som användes i meddelandet "Agenda 2000" har använts för perioden 2000-2006 och kommissionen har utgått från en årlig BNI-tillväxt på 2,5 % samt en BNI-deflator på 2 % per år. Den sistnämnda uppgiften används bara för att kunna jämföra de förväntade utgifterna för den gemensamma löpande priser, med riktlinjerna för jordbruket. jordbrukspolitiken, som anges i De ekonomiska prognoser som använts bekräftas av hur gemenskapens ekonomi utvecklats på senare tid och av de möjligheter som erbjuds genom övergången till den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen. För kandidatländerna har de senast tillgängliga ekonomiska prognoserna använts och för perioden efter år 1999 har kommissionen räknat med en årlig ekonomisk tillväxt på 4 % på medellång sikt. Budgetplanen berörs inte av dessa prognoser inom den närmaste framtiden, men kommer att påverkas efter anslutningen. Av bilaga A framgår vilka ekonomiska parametrar som huvudsakligen använts. 1. 2. Budgetplan i 1999 års fasta priser Den budgetplan som föreslås har upprättats i 1999 års fasta priser för att underlätta jämförelser med 1999 års budget som håller på att utarbetas. Budgetplanens utgiftstak för det året har legat till grund för bedömningen av utvecklingen under den kommande perioden. Att utgå från dessa priser gör också att de kan användas hela tiden under förhandlingarna. I meddelandet Agenda 2000 angavs anslag ursprungligen i 1997 års priser men de har räknats om till fasta priser för år 1999 med hjälp av den senast kända deflatorn. Det innebär inte att förslagen i meddelandet Agenda 2000 har ändrats, utan bara att man får fram mer exakta belopp, i tiotal miljoner euro. 2 Kommissionens meddelande av den 25. 2. 1998 till rådet och Europaparlamentet om teknisk justering av budgetplanen för 1999 för att kompensera för utvecklingen av UNI och priserna, SIX(306) slutlig. 1. 3. Budgetplanens giltighetstid Liksom i meddelandet Agenda 2000 har kommissionen valt att låta den nya budgetplanen löpa på sju år eftersom kommissionen anser att den tiden behövs för att kunna bedöma alla följder av den första anslutningsomgången samt de reformer av gemenskapspolitiken som föreslås. 1. 4. Prognoser för utvidgningen Förslagen utgår från samma prognoser som meddelandet Agenda 2000, nämligen att fem central- och östeuropeiska länder samt Cypern kommer att anslutas och att den övergripande utvidgningen sker gradvis och samlat. Det här meddelandet utgår från arbetshypotesen att anslutning kommer att ske år 2002, vilket inte hindrar att andra beslut fattas. 2. DEN NYA BUDGETPLANENS STRUKTUR Vid sidan av åtgärder som riktar sig till de nuvarande medlemsstaterna är den främsta nyheten i de nya budgetramarna hur utvidgningskostnaderna behandlas, både vad gäller stöd inför anslutningen och kostnader till följd av att nya medlemsstater ansluts. Stöd inför anslutningen skall redan nu fastställas och tas med i budgetplanen inom ramarna för gemenskapens nuvarande resurser. Stödet bör skiljas från kostnader som uppkommer till följd av anslutningen, vilka inte kan tas med i budgetramarna genom justering av budgetplanen förrän anslutning sker. Justeringen kommer att avse såväl nya behov i samband med anslutningen som dess finansiering, dels genom resurser som gemenskapen med femton medlemsstater frigjort för ändamålet, dels genom andra resurser som beror på att gemenskapens BNI ökar på grund av anslutningen. 2. 1. Gemenskapen idag De ekonomiska ramar som kommissionen föreslår för den nuvarande gemenskapen grundas direkt på den gällande budgetplanens struktur, som ju är välbekant. Utgiftskategorierna är likartade och definierar tydligt gemenskapens viktigaste politikområden. De ekonomiska ramarna innehåller alltså sex olika rubriker för i tur och ordning gemensam jordbrukspolitik, strukturåtgärder - med två underrubriker för strukturfonder respektive sammanhållningsfonden, inre politik, externa åtgärder, administrativa utgifter samt reserver-med tre underrubriker för monetär reserv, reserv för katastrofbistånd samt reserv för lånegarantier. 2. 2. Stöd inför anslutningen Kommissionen föreslår att stödet inför anslutning skall finansieras via tre olika rubriker i budgetplanen. Det nya utökade Phare-programmet kommer att fortsätta finansieras via rubriken för externa åtgärder. Kommissionen föreslår att rubrikerna gemensam jordbrukspolitik respektive strukturåtgärder skall användas för att finansiera två nya instrument, och har lagt fram förslag till närmare bestämmelser i andra sammanhang. Den föreslagna åtskillnaden ger kandidatländerna möjlighet att gradvis En samordningsförordning har föreslagits för att fa en tydlig definition av instrumentens syfte och för att samordna åtgärderna. gemenskapens arbetssätt. system vänja och vid sig Kommissionen föreslår att var och en av de tre rubrikerna far särskilda underrubriker för belopp som avsätts till stöd inför anslutning. Det garanterar att både de lemton i medlemsstaterna och kandidatländerna får finansiering och ökar gemenskapens åtgärder. Efter första anslutningsomgängen kommer stöd inför anslutning att fortsätta betalas ut med ett oförändrat belopp och öronmärkas för de länder som inte ansluts i första omgången. insynen 2. 3. Utvidgningens kostnader Kostnaderna för att ansluta nya medlemsstater kan inte tas med i den nuvarande gemenskapens budgetramar. Men kostnaderna fördelas över rubrikerna 1,2,3 och 5 enligt en särskild planering, som ligger till grund för de femton medlemsstaternas gemensamma ståndpunkt inför de kommande förhandlingarna. Tabell 2 i bilagan visar fördelningen, som gjorts enligt samma riktlinjer och prognoser som meddelandet Agenda 2000. 3. UTVECKLING AV BUDGETPLANENS OLIKA RUBRIKER Kommissionens förslag till ny budgetplan för gemenskapens femton medlemsstater finns i tabell 1 i bilagan. Parlamentet och rådet skall fatta beslut om budgetplanen, som sedan skall bifogas det kommande interinstitutionella avtalet. Det kan vara på sin plats att erinra om att budgetplanens preliminära utgiftstak fastställs för en relativt lång sedan fastställda den budgetansvariga myndigheten om de årliga anslagens nivå och fördelning. ramarna beslutar period. Inom de 3. 1. Gemensam jordbrukspolitik (rubrik 1) Kommissionen föreslår att utgiftstaket för rubrik 1 även i framtiden skall 1. styras av riktlinjerna för jordbruket. Enligt kommissionens ekonomiska prognoser bör rubrik 1 därigenom fa en årlig reell ökning på 1,9 % eller 6,4 miljarder - en ökning från 45,2 miljarder euro år 1999 till 51,6 miljarder euro år 2006 (i 1999 års priser). Kommissionen föreslår däremot justering av sådana utgifter som styrs av riktlinjerna och som finansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden. Därför föreslår kommissionen att förordningen om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken ändras och kommer även senare att föreslå att beslutet om budgetdisciplin3 ändras. Förutom utgifter för marknadsåtgärder och direkt kompensationsstöd kommer rubrik 1 även att omfatta följande: • Nya åtgärder för landsbygdsutveckling, inklusive befintliga kompletterande åtgärder, samt övergripande åtgärder för fisket. • Åtgärder på veterinär- och växtskyddsområdet. • En egen underrubrik för jordbruksdelen, livsmedelsdelen och landsbygdsdelen av stödet inför anslutningen, som konteras mot riktlinjernas sammanlagda belopp. De flesta åtgärder som rör den gemensamma jordbrukspolitiken beräknas 2. nominellt och därför analyseras utgifterna för rubrik 1 inte som för övriga rubriker utan i löpande priser. Deflatorn antas vara 2 % årligen. Tabellen i bilaga B anger i löpande priser hur utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att utvecklas, med en ökning från 40,4 miljarder euro år 1999 till 49,4 miljarder euro år 2006. Utgiftsökningen på 9 miljarder kommer att vara kännbar under år 2000-2003 och sedan stabiliseras. Ökningen beror främst på att riktlinjerna från och med år 2000 omfattar nya utgifter på cirka 2,8 miljarder. Dessutom lär utgifterna för marknadsåtgärder öka med cirka 6,2 miljarder år 2000-2003 eftersom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken har progressiv effekt. Den stora marginal (cirka 4,8 miljarder euro) som enligt 1999 års budget skulle vara tillgänglig kommer därför gradvis att minska i periodens början och sedan ligga på cirka 3 miljarder per år under perioden 2001-2003. Stadigt ökande riktlinjer och stabiliserade utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken bör därefter skapa en växande marginal, som år 2006 bör uppgå till 9,7 miljarder. En stor marginal i slutet av perioden kommer väl till pass. Först och främst kan utvidgningskostnaderna därigenom täckas utan att riktlinjerna för jordbruket måste höjas vid anslutningen. Kommissionen anser att en stor marginal även kan behövas för att tackla fluktuationer på marknaden för jordbruksprodukter. Marginalen bör även göra det möjligt att avveckla övergångssystemet för de nya medlemsstaterna när tiden är inne. Kommissionen anser därför att utgiftstaket för rubrik 1 inte bör ses över redan nu, utan att frågan bör behandlas på nytt före år 2005. Med detta i åtanke avser kommissionen att i god tid kontakta den budgetansvariga myndigheten inom ramen för det interinstitutionella avtalet. Rådets beslut 94/729/KG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin (IX) I I. 293, 12. 11. 1994). Under den kommande perioden bör utgifterna i budgetplanens rubrik 1 3. utvecklas som följer. • Efter reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör utgifterna för marknadsåtgärder öka från 37,8 miljarder euro år 1999 till 43,7 miljarder euro år 2006, enligt bedömningar av hur marknaden för jordbruksprodukter utvecklats på senare tid. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör ge effekt under budgetåren 2001-2003 för att sedan stabiliseras, och över dessa år fördelas den utgiftsökning som uppkommer delvis på grund av förslagen till reformer inom sektorn för jordbruksgrödor, sektorn för mjölk och mjölkprodukter samt nötköttssektorn. För det första innebär reformen att gemenskapspriserna närmas till världspriserna lär exportbidragen och marknadsåtgärderna minska med cirka och därför 4,8 miljarder euro (1,6 miljarder inom spannmålssektorn, 1,6 miljarder inom nötköttssektorn, 1,1 miljarder inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter samt 0,5 miljarder inom övriga sektorer där utgifterna indirekt beror på att den gemensamma organisationen av marknaderna reformerats). För det andra lär jordbrukspolitiken göra att det direkta reformen av den gemensamma kompensationsstödet ökar med cirka 8,2 miljarder inom spannmålssektorn, 3,6 miljarder inom nötköttssektorn och 3 miljarder inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter). (1,6 miljarder De största skillnaderna i förhållande till förslagen i meddelandet Agenda 2000 är att bidraget till spannmål för ensilage behålls, att mjölkpriset sänks ytterligare, att mjölkkvoterna ökas och att bidraget för ungtjurar sänks. • Parallellt med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer i politiken för landsbygdsutveckling att stärkas, eftersom framtiden kommer att påverka både marknaden för jordbruksprodukter och landsbygdsregionernas ekonomi. förändringarna Den nya politiken för landsbygdsutveckling kan under rubrik 1 omfatta sådana kompletterande åtgärder som infördes genom 1992 års reform (skogsplantering, förtidspensionering och miljöinsatser inom jordbruket) eller stöd till eftersatta områden enligt strukturfondernas mål 5a (eller liknande insatser i regioner som omfattas av mall) samt övriga insatser från Europeiska utvecklings-och garantifondens utvecklingssektion enligt mål 5a och 5b (regioner som omfattas av mål 1 undantagna). Under rubrik 2 bör däremot Europeiska utvecklings- och garantifondens utvecklingssektion finansiera liknande insatser i regioner som omfattas av mål 1, utom aktuella kompletterande åtgärder och stöd till eftersatta områden. Kommissionen för landsbygdsutveckling bör organiseras om och föreslår därför en ny enhetlig gemenskapens instrument anser ändå att förordning om Europeiska till landsbygdsutveckling, som kan tillämpas inom hela gemenskapen oavsett finansieringskälla. utvecklings- och garantifondens stöd Enligt den nya förordningen om strukturåtgärder för fisket bör Europeiska utvecklings- och garantifondens garanti sektion även finansiera omstrukturering inte omfattas av mål 1, samt övriga av fiskeflottorna i regioner som strukturåtgärder för fiske och vattenbruk i regioner som varken omfattas av mål 1 eller 2. Den nya politiken för landsbygdsutveckling samt åtgärder för fisket kommer att få anslag som ökar från 2,6 miljarder år 1999 till 4,7 miljarder år 2000 för att i slutet av perioden ligga kring 5 miljarder. • Åtgärder på veterinär- och växtskyddsområdet skall inte längre finansieras via budgetartikel B2-510 under rubrik 3 utan under rubrik 1, eftersom de står i nära samband med en jordbrukspolitik som månar om produktionskvalitet och livsmedelssäkerhet. Cirka 100 miljoner euro per år skulle kunna avsättas under den kommande perioden. • Jordbruksstöd inför anslutningen kommer att få ett stående anslag på 520 miljoner euro (i 1999 års priser) årligen under hela perioden. Kommissionen föreslår samtidigt en förordning om jordbruksstöd inför anslutning. Syftet är att finansiera åtgärder för att förbättra jordbrukens struktur, förädlings- och saluföringskedjorna för jordbruks- och fiskeriprodukter, växtskyddskontrollerna, livsmedelskvaliteten, samt samordnade veterinärkontrollerna, kontroller av åtgärder för landsbygdsutveckling. 3. 2. Strukturåtgärder (rubrik 2) Under nästa programperiod år 2000-2006 kommer cirka 247 miljarder euro 1. att anslås till strukturåtgärder i gemenskapens femton medlemsstater, vilket även omfattar totalt 7 280 miljoner euro i strukturstöd inför anslutning. Det gör att sammanhållningsinsatserna inte bara bibehålls utan ökar väsentligt, eftersom bara femton medlemsstater delar på ett övergripande anslag på nära 240 miljarder euro, jämfört med ett övergripande anslag på cirka 208 miljarder (i 1999 års priser) under perioden 1993-1999. Eftersom strukturfonderna skall koncentreras efter den avveckling som skall genomföras kommer anslagen till strukturåtgärder under perioden 2000-2006 att minska med i snitt 1,4 % årligen för att år 2006 ligga på 32 470 miljoner euro, jämfört med 35 730 miljoner euro i grundanslag4 år 1999. Även i fortsättningen kommer anslagen dock att vara klart större än i början av förra perioden (år 1993 cirka 22 miljarder i 1999 års priser). Kommissionen föreslår att rubrik 2 "strukturåtgärder" får tre underrubriker för i tur och ordning strukturfonder, sammanhållningsfonden respektive strukturstöd inför anslutningen. Förslag till nya förordningar om alla dessa instrument läggs i ett annat sammanhang. 2. Strukturfonder • Fördelning av det övergripande anslaget I de regioner som omfattas av mål 1 återstår mycket att göra, bland annat för att utveckla sysselsättningen, och därför bör även fortsättningsvis cirka två tredjedelar av strukturfondernas totalanslag ägnas mål 1. infrastrukturer och öka Av strukturfondernas tillgängliga medel bör 5 % anslås till gemenskapsinitiativ. Vidare skall 0,7 % av strukturfondernas anslag gå till nya åtgärder på kommissionens initiativ för att höja kvaliteten på insatser inom mål 1-3. Slutligen skall 0,3 % anslås till tekniskt bistånd. • Färre mål De nu sju målen bör minska till tre, varav två regionala och ett övergripande. Mål 1 skall gälla återhämtning i regioner med långsam utveckling, ett nytt mål 2 skall gälla ekonomisk och social omstrukturering i vissa regioner och ett nytt mål 3 skall gälla kunskapsutveckling i regioner som inte får stöd vare sig enligt mäl 1 eller 2. Vissa strukturåtgärder i rubrik 2 far för närvarande cirka 2 miljarder per år från strukturfonderna men bör i framtiden finansieras av Europeiska utvecklings- och garantifondens garantisektion enligt riktlinjerna för jordbruket. Förslaget gäller hela mål 5a "jordbruk" (mål 1 undantaget), stöd till eftersatta områden i regioner som omfattas av mål 1 och 6, insatser från Europeiska utvecklings- och garantifondens utvecklingssektion i regioner som för närvarande omfattas av mål 5b, vissa åtgärder för omstrukturering av fiskeflottorna enligt mål 5a "fiske" (mål 1 undantaget), samt Grundanslaget omfattar inte de 3 294 miljoner euro som inte utnyttjats under tidigare budgetår och därför enligt beslut överfördes till budgetår 1999 på kommissionens förslag, när budgetplanen till Europaparlamentet och rådet om justering av budgetplanen efter budgetgenom förandel 1997 av den 25. 2. 1998, SEC (1998) 307 slutlig). justerades efter budgetgenomförandet 1997. (Kommissionens förslag övriga strukturåtgärder för fiske och vattenbruk i regioner som varken omfattas av mål 1 eller 2. • Geografiskt koncentrerade insatser Kommissionen föreslår att stödet gradvis skall avvecklas i regioner som inte längre har rätt till stöd vare sig enligt mål 1 eller det nya mål 2. Ett övergångssystem skall tillämpas på de berörda regionerna, under sex år avseende mål 1 (eller till och med under sju år i områden som år 1999 uppfyller kraven enligt mål 2) respektive under fyra år avseende mål 2. Därigenom kommer cirka 20 % och inte som nu 25 % av unionens befolkning att ha rätt till stöd enligt mål 1. Regioner som även i fortsättningen har rätt till stöd kan däremot komma att få ökat stöd och de kan även få stöd för eftersatta områden från Europeiska utvecklings- och garantifondens garantisektion inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken i rubrik 1. Det nya mål 2 bör inte heller beröra mer än 18 % av unionens befolkning (bortsett från områden i regioner som nu omfattas av mål 1 men som efter avvecklingen kommer att omfattas av mål 2). Däremot kommer större belopp att avsättas för de regioner som har rätt till stöd enligt mål 2, eftersom bland annat kunskapsutveckling i sådana regioner i fortsättningen inte skall finansieras enligt mål 3 utan enligt mål 2. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken i rubrik 1 kan Europeiska utvecklings- och garanti fondens garantisektion även ge dessa regioner stöd för eftersatta områden, samt för andra åtgärder för landsbygdsutveckling inom ramen för en samlad programplanering. • Utveckling av anslagen till strukturfonderna Anslagen till strukturfonderna kommer att ligga på 28 430 miljoner euro år 2006, vilket innebär en minskning med 2 % i snitt per år jämfört med grundanslaget för budgetår 1999 (32 730 miljoner euro). Men den egentliga genomsnittliga minskningen är 1 % per år, eftersom vissa åtgärder inte längre kommer att finansieras via strukturfonderna utan via Europeiska utvecklings- och garantifondens garantisektion. 3. Sammanhållningsfonden Sammanhållningsfonden skall bidra till finansiering av miljöprojekt eller projekt som gäller infrastrukturer för transport och fonden kommer att behålla sin nuvarande form. Sammanhållningsfonden kommer att fortsätta få 3 miljarder euro i årliga anslag under hela perioden. Medlemsstater vars BNI per capita ligger under 90 % av snittet i gemenskapen är stödberättigade, oavsett om de ansluter sig till den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen eller inte. Detta kriterium för rätt till stöd kommer att ses över efter halva tiden. Ett makroekonomiskt villkor behålls, vilket innebär att ett konvergensprogram inrättas för de stater som inte ansluter sig till den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen och att ett stabilitetsprogram för de stater som ansluter sig till den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen skall läggas fram för rådet. 4. Strukturstöd inför anslutningen Under perioden kommer 1 040 miljoner euro årligen att anslås till strukturstöd inför anslutningen. Syftet med detta instrument är att samfinansiera projekt inom följande två områden: • Projekt som gäller infrastrukturer för transport, bland annat transeuropeiska nät. • Miljöprojekt för att stödmottagande länder skall kunna anpassa sig till gemenskapens regelverk på miljöområdet. 3. 3. Inre politik (rubrik 3) 1. Totalanslagen för inre politik kommer gradvis att öka från 6 390 miljoner euro år 1999 till 7 600 miljoner euro år 2006, vilket innebär en genomsnittlig ökning på cirka 2,5 % per år. Kommissionen föreslår att utgiftstaket för rubrik 3 inte höjs under budgetår 2000 eftersom en marginal bör bli tillgänglig enligt budgeten för år 1999. Kommissionen föreslår att utgiftstaket i rubrik 3 senare gradvis höjs med drygt 1,2 miljarder enligt Europeiska rådets beslut vid mötet i Edinburgh för perioden. 2. Rubrik 3 ökar mest i den nya budgetplanen eftersom kommissionen prioriterar den inre politiken, som bland annat bidrar till tillväxt och sysselsättning. Den inre politiken skall utvecklas samtidigt som marknaderna integreras, något som bör påskyndas betydligt av övergången till den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen. 10 Gemenskapen kommer att fortsätta prioritera och vidta sådana åtgärder som är nödvändiga för att den inre marknaden skall fungera väl och som fyller ett allmännyttigt syfte. Finansieringen av åtgärder för rättsliga och inrikes frågor kommer troligen att särskilt uppmärksammas med anledning av Amsterdamfördraget när en del frågor förs över till den första pelaren, eftersom sådana åtgärder som fortsätter att sortera under den tredje pelaren enligt fördraget i princip skall finansieras genom gemenskapens allmänna budget, såvitt inte annat beslutas. Samtidigt som anslagen under rubrik 3 ökar bör den inre politiken bli mer 3. effektiv. Med tanke på subsidiaritetsprincipen bör medlen inte spridas ut på alltför många program, som ibland är för små för att ge tydliga resultat utan bara ger upphov till en administration som är alltför tungrpdd i förhållande till de förväntade fördelarna, särskilt efter utvidgningen. Det kommer sannolikt att medföra att metoderna för förvaltning av de olika programmen ändras och att antalet små budgetposter begränsas. Framför allt bör gemenskapens åtgärder fa tydliga prioriteringar och de pkade anslagen i budget öranmärkas. För att öka målinriktningen fastställde kommissionen i meddelandet Agenda 2000 att fem frågor skulle prioriteras for finansiering inom ramen för den inre politiken, nämligen transeuropeiska nät, forskning och innovation, utbildning, införande av miljövänlig teknik samt åtgärder som riktar sig till små och medelstora företag. 4. Frågorna prioriterades enligt två kriterier, dels om de direkt eller indirekt ökar sysselsättningen, dels om de har ett mervärde för gemenskapen på grund av yttre sig att enbart stordriftsfördelar. Det har nämligen visat effekter samordningsåtgärder relativt snabbt blir begränsade och fungerar som katalysatorer utan stöd av adekvat finansiering från gemenskapens budget. eller inte Transeuropeiska nät för insatser och Gemenskapens telekommunikationsnät får fortfarande blygsamma anslag i förhållande till hur viktiga de är, men anslagen bör öka stadigt under den kommande perioden. Kommissionen föreslår nya finansiella bestämmelser för de transeuropeiska näten. Även i fortsättningen kommer den största delen av anslagen att gå till transportnäten. transeuropeiska transportnät, energinät De transeuropeiska transportnäten bidrar i mycket hög grad till tillväxten och sysselsättningen eftersom de både skapar direkta arbetstillfällen när de genomförs och bidrar till att underlätta handel, vilket gör den inre marknaden mer effektiv. De tillämpning av bidrar även införs vilket ger praktisk till att ny teknik 11 forskningsresultat. Åtgärderna bör även i fortsättningen inriktas på ett begränsat antal projekt och så långt som möjligt vidtas i form av partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn. Under de närmaste åren lär finansieringsbehovet öka väsentligt. Vid Europeiska rådets möte i Essen valdes fjorton prioriterade projekt ut och bara tre eller fyra projekt kommer att avslutas i början av den period som den nya budgetplanen avser. Inledande genomförbarhetsstudier kommer däremot att ha gjorts för de flesta projekten som då kan övergå till aktiv verksamhet. Därför kan gemenskapen behöva höja bidragen i form av räntesubventioner eller andra stöd. Gemenskapens genomsnittliga finansiering var under föregående period relativt blygsam (cirka 4-5% av investeringarna) och bör öka till cirka 10% för att gemenskapen mer effektivt skall kunna genomföra finansieringsplanerna. Förutom de fjorton utvalda projekten kan också andra betydelsefulla projektförslag prioriteras under kommande år. Projekt som gäller elektroteknik för transporter kommer att mogna från pilotprojekt och börja genomföras, vilket bör leda till att befintliga infrastrukturer utnyttjas bättre och att trafikflödet kontrolleras. Projekt på europeisk nivå som avser till exempel navigationssatellitcr eller styrsystem för järnvägstrafik kommer att behöva betydande finansiering från gemenskapen. Anslagen bör alltså höjas väsentligt, dels för att gemenskapen skall kunna öka insatserna på det sätt som föreslås, dels för att öka totalinvesteringarna i de fjorton prioriterade projekten (cirka 50 % i förväntad nominell ökning jämfört med perioden 1995-1999), dels för att öka finansieringen av övriga betydelsefulla projekt och projekt för att kontrollera trafikflödet. Projekt för transeuropeiska energinät och transeuropeiska telekommunikationsnät bör också öka under de kommande åren. • De transeuropeiska energinäten skall integrera olika gas- och elektricitetsnät. Projekten bör ge ett elektricitetsutbud som är optimalt i förhållande till efterfrågan och bidrar därigenom till en hållbar utveckling. • Både ur ekonomisk och social synpunkt behöver samhället en allmänt spridd informationsteknik. Investeringar på området är mycket viktiga inte bara för de sektorer som direkt sysslar med informationsteknik utan lör många andra verksamheter och användare, eftersom informationstekniken är av mycket stor vikt för konkurrenskraften. Insatserna för transeuropeiska telekommunikationsnät inleddes år 1995 i samband med det europeiska tjänsteintegrerade digitala nätet (ISDN) och kommer med hänsyn till den tekniska utvecklingen att utvidgas och inriktas på tre nya prioriterade områden. Det första gäller grundläggande nätverk som satellitnät och mobiltelefonnät, som behövs för den nya multimediatekniken. Det andra gäller allmänna internettjänster, för att så många små och medelstora företag som 12 möjligt skall få tillgång till interna och externa nätverk som är tillräckligt säkra för elektronisk handel. Det tredje avser allmännyttiga telematiktjänster för till exempel utbildning eller hälsovård. Syftet med gemenskapens insatser är att göra sådana nätverk och tjänster kompatibla inom hela Europa. Med tanke på dessa mål bör samtliga transeuropeiska nät under den kommande perioden fa en större andel av anslagen från rubrik 3 än den andel som nås år 1999. Forskning och innovation I dagens samhälle är inhämtande och användning av ny kunskap viktigare än någonsin för industrins konkurrenskraft, och därigenom för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. Även livskvaliteten påverkas direkt inom många olika områden (som till exempel kommunikationer, transporter, energi, hälsa och miljö). Trots det lägger gemenskapen bara 1,8% av sin BNI på forskning och utveckling mot 2,4 % i USA och 2,9 % i Japan. Eftersom gemenskapens huvudkonkurrenter investerar stort bör forskningsinsatserna öka och samordnas bättre. Ramprogrammet för forskning skall effektivisera unionens åtgärder vad gäller kostnader, nödvändig expertis, frågornas alleuropeiska dimension och förhållande till den inre marknaden. De senaste årens arbete har redan resulterat i ett hundratal gränsöverskridande nätverk med miljoner både offentliga och privata laboratorier samt tiotals miljoner forskare, vilket stärker många företags tekniska kapacitet. År 1996 stod gemenskapen för mindre än 4 % av alla forskningsutgifter i unionen, men hela 8 % av alla medlemsstaternas forskare och innovatörer arbetade i projekt som fick stöd från ramprogrammet. Detta visar att gemenskapens forskningspolitik fungerar som en katalysator. Enligt kommissionens förslag om det femte ramprogrammet för forskning5 bör gemenskapen under de kommande åren koncentrera insatserna på ett begränsat antal frågor och lägga tyngdpunkten på användning av resultaten och tekniköverföring inom unionen. Detta förutsätter att anslagen ökar till en tillräcklig volym. Därför bör 5 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998- 2002) av den 30. 4. 1997, KOM(97)142 slutlig, EGTC 173, 7. 6. 1997, s. 10, ändrat den 11. 8. 1997 genom KOM(97)439 slutlig, EGTC 291, 25. 9. 1997, s. 15 och den 14. 1. 1998 genom KOM(98)008 slutlig. Förslag till rådets beslut om femte ramprogrammet för europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet (1998-2002) av den 30. 4. 1997, KOM(97) 142 slutlig, EGT C 173, 7. 6. 1997, s. 30, ändrat den 11. 8. 1997 genom KOM(97)439 slutlig, EGT C 291, 25. 9. 1997, s. 16 och den 14. 1. 1998 genom KOM(98)008 slutlig. forsknings-och utbildningsområdet inom 13 forskningens andel av anslagen enligt rubrik 3 vara åtminstone lika stor som tidigare inom det fjärde ramprogrammet för forskning. Utbildning I november lade kommissionen fram meddelandet "För ett kunskapens Europa" 6. Där underströks den växande betydelsen av kunskapsutveckling i Europa, i framtiden viktigare än någonsin tidigare för industrins konkurrenskraft, sysselsättning och livskvalitet. De nya programmen på utbildnings- och ungdomsområdet tar upp tre viktiga målsättningar: utnyttja de möjligheter som det europeiska samarbetet erbjuder för att främja ett livslångt lärande, utveckla de förmågor och den kompetens som krävs i ett globaliserat kunskapssamhälle och stärka det europeiska medborgarskapet med hjälp av ett europeiskt utbildningsområde. Gemenskapen vill uppnå dessa mål genom att • öka rörligheten för universitets- och högskolestuderande, skolelever, lärlingar, unga volontärer och lärare genom att fördubbla antalet deltagare i befintliga verksamheter som Erasmus, Comenius, Leonardo och volontärtjänst-progammet, • utnyttja informationssamhällets resurser för att kunna skapa omfattande tillgång till utbildning genom multimedia, • uppmuntra "virtuell rörlighet" genom att inrätta nät mellan skolor, universitet, utbildningscenter och ungdomsprojekt, • • främja språkkunskaper och kulturell förståelse för att uppmuntra att så många som möjligt av Europeiska unionens medborgare tar del i en mångspråkig Europeisk union, utveckla uppfinningsrikedomen genom europeiska pilotprojekt som kan verka som katalysatorer eller experimentverkstäder för nya idéer i fråga om utbildning, • främja utbyte av erfarenhet och kunskap och på sätt skapa europeiska referenskriterier på utbildningsområdet. Resurserna måste koncentreras till ett begränsat antal åtgärder som genomförs på ett enkelt sätt. Detta är desto viktigare för närvarande, då programmen i fråga kan komma att omfatta ett växande antal länder utanför unionen, särskilt genom den 6 Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 12 november 1997 - För ett kunskapens Europa, KOM(97) 563 slutlig. 14 politik som skall bereda vägen inför anslutningarna. Med hänsyn till dessa målsättningar måste andelen utbildning i åtgärderna inom ramen för rubrik 3 öka jämfört med 1999. Användning av miljövänlig teknik Miljöpolitiken kommer att få allt större betydelse i framtiden både när det gäller att bemöta allmänhetens oro för miljöfrågor och utveckla system för konsumtion och produktion. Detta bekräftas genom att begreppet hållbar utveckling införts som en av gemenskapens målsättningar i Amsterdamfördraget. Även om miljöpolitiken definitivt bör ingå som beståndsdel i vart och ett av gemenskapens politikområden, bör man särskilt rikta in sig på att utveckla och utnyttja teknologi på ett sätt som är skonsamt mot miljön. Detta förutsätter en förstärkning av de åtgärder på området som genomförs inom ramen för LIFE- programmet, som avser nyskapande åtgärder, demonstration i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftning samt tekniskt stöd till lokalsamhällen. Här kan det särskilt bli aktuellt att ta upp lämpliga tillverkningsmetoder inom de sektorer som förorenar mest, nya metoder för hantering av föroreningar och industriellt avfall samt metoder för återvinning av hushållsavfall. Även om detta inte är huvudsyftet med införandet av ny miljövänlig teknik, kan det också bidra till att det skapas nya arbetstillfällen. Åtgärder för små och medelstora företag De små och medelstora företagens betydelse för utvecklingen av ekonomin och sysselsättningen i Europa är odiskutabel. Gemenskapens program för små och medelstora företag skall ge dessa möjlighet att utnyttja hela den inre marknadens potential och verka på ett effektivare sätt i Europa genom förmedling av information och erfarenhet, men även genom att främja deras tillgång till gemenskapsprogram och andra finansieringskällor i Europa, såsom Europeiska investeringsbanken och specifikt kommer utvecklingen av Europeiska finansieringsmöjligheter som är anpassade för de små och medelstora företagen att förbli viktig för tillväxten och sysselsättningen. I samband med nästa flerårsprogram för små och medelstora företag kommer pågående åtgärder att slutföras, men dessutom kommer särskild uppmärksamhet att ägnas de allra minsta företagen. Ett av programmets syften är att stödja entreprenörer så att de förfogar över den kapacitet som krävs för att etablera och förvalta ett litet företag i Europa. investeringsfonden. Mer 15 3. 4. Externa åtgärder (rubrik 4) 1. De totala anslagen för externa åtgärder har gradvis ökats från 6 870 miljoner euro år 1999 till 7 900 miljoner euro år 2006, d. v. s. en genomsnittlig ökning i storleksordningen 2 % per år. Detta totalanslag innefattade även anslag till finansieringen av anslutningsförberedelserna genom PHARE-programmet. Dessa anslag kommer att finnas under en egen underrubrik med ett konstant belopp på 1 560 miljoner per år under hela perioden. Anslagen kommer inte att kunna anpassas till anslutningen. Liksom i fråga om rubrik 3, anser kommissionen att det inte finns någon anledning att höja utgiftstaket för rubrik 4 för budgetåret 2000, eftersom 1999 års budget mycket sannolikt kommer att lämna en betydande marginal under taket. Därför föreslår kommissionen att taket höjs gradvis med omkring en miljard euro, d. v. s. omkring hälften av den ökning (1999 års priser) som beslutades av Europeiska rådet vid dess möte i Edinburgh för en motsvarande tidsperiod. Denna höjning av taket för rubrik 4 bör räcka för att samtidigt täcka de behov som kommissionen redan tidigare meddelat och stärka i första hand samarbetet med vissa av världens regioner. Det föreslagna taket för rubrik 4 innefattar inte Europeiska utvecklingfondens (EUF) budget. Som kommissionen angett i sitt meddelande Agenda 2000, kan frågan om att föra in utvecklingssamarbetet med länderna i Afrika, Karibien och Stilla havet (AVS) i gemenskapens budget aktualiseras omkring år 2005. Förslag till följd av att de nya ekonomiska ramarna sett till helheten är i 2. balans leder till ökade finansieringsbehov under rubrik 4 enligt följande : För början av nästa period kommer anslagen till programmet PHARE behöva förstärkas när det gäller länder som mottar stöd till förberedelserna inför anslutningen genom en ökning på 200 miljoner jämfört med det belopp som Europeiska rådet i Cannes beräknade för 1999. • Kommissionen föreslår vidare att reserven för katastrofbistånd förminskas med 150 miljoner euro. Förslaget bör åtföljas av en motsvarande ökning av budgetposterna för finansiering av humanitärt bistånd så att det går att bibehålla gemenskapens handlingsförmåga på detta område, som traditionellt kännetecknas av starkt engagemang från gemenskapen vilket lett till att den har blivit världens största givare av humanitärt bistånd. 16 3. Efter Amsterdamfördraget måste unionen kunna hävda sig mer på den internationella arenan och använda budgetmedlen på effektivast möjliga sätt med hänsyn till globaliseringen och regionaliseringen av ekonomierna. Som kommissionen har angett i sitt meddelande Agenda 2000, går det att urskilja vissa prioriteringar inför de kommande åren. • Först och främst bör gemenskapen under den kommande perioden kunna stärka samarbetet med de närmaste grannarna. Det gäller republikerna i före detta Sovjetunionen, före detta Jugoslavien och Albanien samt tredje länder i Medelhavsområdet och Turkiet. Detta kommer att bli allt nödvändigare i framtiden med tanke på att vissa av dessa länder har så nära förbindelser med kandidatländerna. Redan idag bör planeringen av gemenskapens framtida externa åtgärder ses i samband med en utvidgad union. Samarbetet med tredje länder i Medelhavsområdet kommer att ingå i den i strategi för tillnärmning som november 1995. Det har också betydelse för inrättandet längre fram av en frihandelszon som kommer att kräva strukturomvandling inom ekonomierna i regionen. Unionen måste därför stärka sina insatser till stöd för politiken för ekonomisk och social omvandling i dessa länder. fastställdes vid Barcelona-konferensen Turkiet kommer också i fortsättningen att omfattas av MEDA-programmet och landets andel av de totala anslagen förblir oförändrade. Med tanke på ett fördjupat samarbete med Turkiet, bör därtill den särskilda åtgärden för ekonomiskt samarbete eller någon annan form av stöd på motsvarande belopp genomföras. Ett ökat stöd till fredsprocessen i Mellanöstern kan bli aktuellt om de politiska förhållandena kräver och tillåter detta. Unionen har nyligen slutit partenskaps- och samarbetsavtal med flertalet av de nya oberoende staterna. Samtidigt med detta utvidgade samarbete kommer finansieringen av det tekniska stödet även i fortsättningen att ske genom programmet TACIS, varvid programmets medel i större utsträckning måste fungera som katalysator för finansieringen av infrastrukturerna och stödet till de små och medelstora företagen. Med ett ökat utbyte följer att även transportnät och miljöskydd bör prioriteras. Gemenskapen bör också förfoga över de ekonomiska resurser som krävs för att slutföra och situationsanpassa sitt samarbete med länderna i före detta Jugoslavien. Villkoret för stödet kommer även i fortsättningen att vara att de 17 principer som uttalades i Dayton följs. Ändamålet är att genomföra de tre målen att bygga upp vad som förstörts i kriget, ställa om ekonomin och inrätta demokratiska institutioner. Det humanitära biståndet och kommande år att vara en av gemenskapsinsatsernas viktigaste uppgifter. livsmedelssäkerheten kommer också under I fråga om humanitärt bistånd kan överföringar från reserven för katastrofbistånd till de aktuella posterna i driftsbudgeten inte ses som en förstärkning av gemenskapens åtgärder på området. Gemenskapens decentralisering av förvaltningen av det humanitära biståndet, som bland annat grundar sig på partnerskapsramavtal med internationella och icke-statliga organisationer har gett resultat. De ekonomiska resurserna måste ökas om gemenskapen skall bli mer aktiv inom återuppbyggnad och utveckling, områden som hittills varit perifera i förhållande till det humanitära biståndet, för att befästa framgångarna från hjälpinsatser vid katastrofer. • Gemenskapens budget bör även permanent ge möjlighet att tillhandahålla det stöd som krävs för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), eftersom principen om att gemenskapens finansiering skall omfatta driftsutgifter (såvida inte rådet beslutar annorlunda) fastställs i Amsterdamfördraget. Enligt kommissionens meddelande Agenda 2000, förutsätter emellertid de planerade anslagen förändring av finansieringsbehoven på detta område, vilket inte utesluter att GUSP utövar en pådrivande effekt på liknande typer av utgifter inom den första pelaren. inte sker någon större för rubrik 4 att det Ovannämnda prioriteringar bör inte ske på bekostnad av samarbetet med 4. andra parter i världen eller andra av gemenskapens externa åtgärder. Samarbetet med länder i Asien och Latinamerika bör ske utifrån ett mer regionaliserat perspektiv. I detta syfte, och mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen i dessa två geografiska zoner de senaste åren, bör samarbetet i utvecklingsfrågor (som främst bör koncentreras på att gynna de minst utvecklade länderna) kombineras med en förstärkning av det ekonomiska och politiska samarbetet med olika regionala grupperingar i parternas ömsesidiga intresse. 18 Vad gäller den gemensamma fiskeripolitiken bör gemenskapen fortsätta sitt deltagande i internationella och regionala fiskeorganisationer samt politiken avseende fiskeavtal, och samtidigt sträva efter att få. till stånd samarbetsavtal och utvidgningar av befintliga avtal. Gemenskapen bör även fortsätta att verka inom ramen för åtgärder för demokrati och mänskliga rättigheter, miljö- och skogsvärd, stöd icke-statliga organisationer, hälsa, stöd i befolkningsfrågor samt åtgärder lör rehabilitering och minröjning. När så bedöms möjligt och fördelaktigt bör dessa program, utan att därför inverka på driften av vissa horisontella program, samordnas med program för regionaliserat samarbete för att åstadkomma större enhetlighet och komplementaritet hos åtgärder inom ett givet geografiskt område. till 3. 5. Administrativa utgifter (rubrik 5) 1. Det totala anslaget till administrativa utgifter för unionens nuvarande femton medlemsstater kommer att öka stegvis från 4 730 miljoner euro år 1999 till 5 300 miljoner euro år 2006, således en genomsnittlig ökning på 1,7 % per år. På samma sätt som för rubrikerna 3 och 4 och med hänsyn till att 1999 års budget bör lämna en viss marginal under taket för rubrik 5 föreslår kommissionen att taket för rubrik 5 år 2000 hålls oförändrat. Den gradvisa ökningen för återstoden av perioden når strax över 550 miljoner, eller tre femtedelar av den ökning som föreslogs av Europeiska rådet i Edinburgh för motsvarande period. Nära hälften av denna ökning gäller den förväntade kraftiga utvecklingen av 2. pensionskostnaderna som enligt gjorda beräkningar och under förutsättning av att systemet inte förändras leder till ett ytterligare belopp på omkring 260 miljoner euro för år 2006, d. v. s. en genomsnittlig gradvis ökning på över 6 % per år jämfört med 1999. Ökningen av alla andra utgifter för institutionerna sammantaget bör dock inte överstiga i genomsnitt 1 % per år. Denna gräns innebär att alla institutionerna skall följa strikta riktlinjer för de olika budgetposter som rör deras administrativa förvaltning. • Jämfört med antalet beviljade nya tjänster för 1999, bör personalstyrkan i allmänhet hållas på en stabil nivå. Trots detta kommer personalkostnaderna att öka på grund av löneglidningar som följer automatiskt av bl. a. befordringar i tjänsten och uppflyttningar i löneklass. 19 Den nödvändiga förstärkningen av viss verksamhet, bland annat till följd av Amsterdamfördraget, bör förutses för institutionerna. Dessa förstärkningar kan i huvudsak redan disponibla personalresurser. Generellt sett bör det framgå tydligare vilka centrala funktioner som kommissionen måste koncentrera sig på. intern omorganisering täckas genom av Kommissionen avser även att aktivt fullfölja reformprogrammet för den egna administrationen. Vidare bör en större effektivitet i förvaltningen av själva programmen eftersträvas. Det är särskilt viktigt att vid genomförandet av samtliga program se till att finansierade projekt är av sådan omfattning att alltför stora förvaltningskostnader kan undvikas. Vad gäller fastighetsområdet, har de program som rådet och Europaparlamentet inlett under senare år avslutats eller kommer att avslutas 1999 och dithörande utgifter torde således stabiliseras. Resterande utgifter på området, vilka kan beräknas till omkring 50 miljoner euro, bör avse följande åtgärder : - För kommissionens del handlar det främst om att åter ta Berlaymont i bruk i samband med omstruktureringen av liknande åtgärder och andra fastighetsbeståndet. - Domstolen måste fortsätta med saneringen och utvidgningen av sin byggnad. Även revisionsrätten planerar en utbyggnad. • Under dessa förhållanden måste övriga administrativa driftsutgifter hållas på en stabil nivå i reala termer under hela perioden. 3. 6. Reserver (rubrik 6) Den monetära reserven Som angetts i meddelandet Agenda 2000, föreslår kommissionen att den monetära reserven avskaffas gradvis eftersom reformen av jordbrukspolitiken torde medföra en kraftig minskning av bidragsdelen i jordbruksutgifterna och därmed även i de totala jordbruksutgifternas känslighet för förändringar av dollarkursen i förhållande till euron. Eftersom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inte förväntas ge några effekter förrän under budgetåret 2001 och endast gradvis träder i kraft för nötkötts- och mjölkproduktsektorerna, föreslås ett liknande resonemang för avskaffandet av den monetära reserven. Den kommer liksom nu att ligga på 500 miljoner euro i löpande priser under år 2000 och 2001, reduceras till 250 miljoner euro år 2002 och 20 börjar att avvecklas från och med början av år 2003. Detta förslag kräver en motsvarande ändring av beslutet om budgetdisciplin. Reserven för katastrofbistånd Som kommissionen har förklarat i sin rapport om det interinstitutionella avtalets funktion, har reserven för katastrofbistånd visat sig vara mycket användbar när det gäller att möta brådskande behov av humanitärt bistånd. Den har dock inte alltid tagits i anspråk på det sätt som var avsett från början. Med tanke på det relativt stora belopp som reserverats, har man kunnat planera och utnyttja reserven redan när budgeten utarbetats vilket har lett till en tendens att förse posterna i driftsbudgeten med för små anslag. Reserven för katastrofbistånd bör återfå sin ursprungliga funktion att bemöta relativt nya och oförutsedda behov. Under dessa omständigheter borde det vara möjligt att reducera reserven till ett belopp på 200 miljoner euro per år (1999 års priser) från och med år 2000. Detta förutsätter dock en ökning till posterna i driftsbudgeten med motsvarande belopp inom ramen för rubrik 4. Reserven för garantier av lån Syftet med reserven för garantier av lån är att tillgodose garantifonden och, i andra hand, att möjliggöra direkta utbetalningar vid brist på medel i fonden. Det fastställda reservbeloppet har medfört att gemenskapens utlåningsverksamhet kunnat utvecklas på rätt sätt och att garantifonden har uppnått riktbeloppet på 10 % av de totala utestående fordringarna för garanterade lån. Som kommissionen har angett i sin rapport om garantifondens funktion, måste man konstatera att fonden aldrig har behövt tas i anspråk för belopp som överstiger 5 % av de totala utestående fordringarna för garanterade lån. Därför föreslår kommissionen i nämnda rapport en sänkning av inbetalningssatsen till 6 % för nya garantilån som beviljas och en samtidig reducering av det belopp som reserverats för garantier till 150 miljoner euro (1999 års priser) från och med år 2000, vilket kan ske utan att utlåningskapaciteten försämras. 21 4. BUDGETPLANENS UTGIFTSTAK TOTALT OCH DISPONIBEL MARGINAL UNDER UTGIFTSTAKET FÖR EGNA MEDEL 4. 1. Utgiftstaket för anslag för åtaganden Utgiftstaket för anslag för åtaganden kommer att kommer att höjas från 103,4 miljarder euro år 1999 till 105,2 miljarder år 2006, d. v. s. en ökning med i genomsnitt 0,2 % per år i reala termer, innefattat stödet till förberedelserna inför anslutningen. Dessa utgiftstak, som höjs mycket lite så länge gemenskapen har sin nuvarande sammansättning med femton medlemsstater, innefattar det totala beloppet för riktlinjen för jordbruket vilket torde lämna en betydande marginal av icke utnyttjade medel så länge gemenskapen förblir i sin nuvarande utformning. 4. 2. Fastställande av utgiftstaket för anslag för betalningar 1. Inför kommande period föreslår kommissionen en årlig genomsnittlig höjning på 1,2 % av utgiftstaket för anslag för betalningar, således en snabbare höjning än för anslagen för åtaganden, även om taket för anslag för betalningar sett till hela perioden är lägre än taket för anslag för åtaganden. Efter en period med snabb ökning, torde anslagen för betalningar komma att stabiliseras under kommande period. Därför kommer finansieringen av tidigare åtaganden att få en växande betydelse när det gäller att fastställa taket för anslag för betalningar jämfört med de nya åtagandena för året. Under dessa förhållanden är det logiskt att skillnanden mellan taket för anslag för åtaganden och taket för anslag för betalningar minskar successivt under kommande period. Även det nya systemet för utbetalningar och förskott som föreskrivs i lagstiftningen om strukturfonderna har beaktats vid fastställandet av taket för anslag för betalningar. 2. Eftersom den faktiska takten när det gäller att avsluta åtaganden alltid kan avvika från det teoretiska förloppet är det viktigt att i nästa interinstitutionella avtal behålla förfarandet för anpassning till genomförandet. Förfarandet gör det möjligt för den budgetansvariga myndigheten att på kommissionens förslag anpassa utgiftstaket för anslag för betalningar till den faktiska takt med vilken åtaganden fullgörs, för att kompensera en eventuell försening under ett visst budgetår med en justering under ett kommande. Denna åtgärd kan göra det nödvändigt att utnyttja en del av den disponibla marginalen under utgiftstaket för egna medel. 22 4. 3. Disponibla marginaler under utgiftstaket för egna medel Mot bakgrund av dessa överväganden torde utgiftstaket för anslag för betalningar (med 1999 som referensår) öka från 96,4 miljarder euro år 1999 till 104,6 miljarder euro år 2006. Detta tak kommer enligt kommissionens ekonomiska kalkyler att utgöra en sjunkande andel av gemenskapens BNI, från 1,23 % år 1999 till 1,13 % år 2006. Detta tak för anslag för betalningar lämnar således en betydande marginal under taket för egna medel vilket kommer att öka gradvis för att nå 0,14 % av BNI år 2006. Vad gäller utnyttjandet av denna marginal bör från och med budgetåret 2002 åtskillnad göras mellan den marginal som är avsedd för oförutsedda kostnader och den marginal som är avsedd att täcka kostnaderna för anslutningen. Kommissionen anser på grundval av tidigare erfarenheter att marginalen för oförutsedda händelser bör fastställas till 0,03 % av gemenskapens BNI. Eventuella effekter av en svagare ekonomisk tillväxt än väntat bör belasta denna marginal på 0,03 % under utgiftstaket för egna medel. Marginalen är även avsedd att möjliggöra till genomförandet och eventuella ändringar i finansiering av anpassningen budgetplanen. Kommissionen föreslår att den andra delen av marginalen under taket för egna medel, som bör öka gradvis från 0,02 % av BNI år 2002 till 0,11 % år 2006, d. v. s. motsvarande en ökning från 1,3 miljarder år 2002 till 10,5 miljarder år 2006 (1999 års priser), förblir disponibel för anslutningen i gemenskapens nuvarande budgetplan. 5. PLANERING OCH FINANSIERING AV UTGIFTERNA FÖR ANSLUTNINGEN 5. 1. Kostnader för anslutningen I tabell 2 återges de kostnader för anslutningen som förutsägs i meddelandet Agenda 2000. I denna planering ingår den nuvarande gemenskapens budgetplan och de belopp som lämnats disponibla för anslutningen. Planeringen kan sägas utgöra de femton medlemsstaternas gemensamma utgångspunkt vid förhandlingarna. 23 Rubrik 1 Enligt aktuella beräkningar ligger utgifterna för marknadsåtgärder på 1,1 - 1,4 miljarder euro per år i löpande priser, exklusive direkta stöd. Därtill kommer förstärkta kompletterande åtgärder, inklusive ett särskilt moderniseringsstöd motsvarande det stöd som finansieras genom stödordningen inför anslutningen, till ett belopp (löpande priser) som ökar från 0,6 till 2,5 miljarder per år. Omräknat till 1999 års priser (för jämförelsens skull), ökar anslagna belopp från 1,6 miljarder år 2002 till 3,4 miljarder år 2006. Rubrik 2 De totala anslagen till de nya medlemsstaterna kommer att uppgå till närmare 40 miljarder euro (1999 års priser) med en gradvis ökning från 3 750 miljoner euro år 2002 till 12 080 miljoner euro år 2006. Enligt de aktuella ekonomiska beräkningarna bör det totala utgiftstaket för rubrik 2, efter ökningen inför anslutningen, vara av samma omfattning i procent av den utvidgade gemenskapens BNI som utgiftstaket för rubrik 2 för år 1999. Rubrik 3 En stor del av programmen under rubrik 3 kan komma att påverkas betydligt av anslutningen. Det gäller särskilt den politik för vilken befolkning eller språk (utbildning, kultur, information. ) utgör viktiga referenskriterier. Det gäller även alla de program som medverkar till att den inre marknaden fungerar väl (statistik, standardisering, förvaltningssamarbete och kontroller). Utvecklingen av de transeuropeiska näten bör också ges en ny dimension vid en utvidgning av unionen, både i de nya medlemsstaterna och den nuvarande gemenskapen. Därmed skulle ett genomsnittligt belopp på 800 miljoner euro kunna anslås per år, d. v. s. en ökning med omkring 10 % i förhållande till den nuvarande gemenskapen med femton medlemsstater. Rubrik 5 Anslutningen kommer att innebära en betydande ytterligare kostnad för institutionerna. Kostnadens omfattning beror av vilka villkor som faktiskt beslutas under medlemskapsförhandlingarna. Institutionerna måste kunna arbeta på de nya språken, möta en utvidgning av sina ansvarsområden och ta emot medborgare från de nya medlemsstaterna. Som vid den förra utvidgningen har kommissionen reserverat 24 en i förväg fastställd genomsnittlig kostnad på omkring 400 miljoner euro, som växer från 370 miljoner i början av perioden till 450 miljoner i slutet av perioden. 5. 2. Finansiering av anslutningen tabell 2 anges de anslag för betalningar som är avsedda att I täcka anslutningskostnaden. Dessa anslag kommer gradvis att ökas allt eftersom betalning skall ske för de nya åtagandena. Av tabellen framgår även finansieringens ursprung. Kostnaderna för jordbruket bör finansieras genom den marginal som frigörs under riktlinjen och ger således ingen orsak till att höja utgiftstaken i budgetplanen. Efter detta beaktande av utvidgningen, torde de totala kostnaderna för jordbruket inte lämna någon återstående marginal av betydelse under riktlinjen förrän i slutet av perioden 2005-2006. Anslagen för betalningar för övriga rubriker kommer i stor utsträckning att täckas både genom medel som reserverats för respektive ändamål i budgetplanen för de nuvarande femton medlemsstaterna och genom egna medel som tillkommer den BNI-ökning för unionen som följer av anslutningen. På grundval av aktuella beräkningar av BNI, kommer de disponibla finansieringskällorna att överstiga behoven för anslag för betalningar. Nettot av de medel som inte används kommer då att läggas till marginalen för oförutsedda kostnader som ökas från 0,03 % av BNI i den nuvarande gemenskapen (femton medlemsstater) till först 0,05 %, sedan 0,06 %, av BNI i en utvidgad gemenskap. 5. 3. Hänsyn till anslutningens effekter gemenskap i budgetplanen för en utvidgad I samband med varje anslutningstillfalle kommer kommissionen att föreslå en justering av budgetplanen med beaktande av faktiska anslutningsvillkor och med utgångspunkt i den planering som anges i tabell 2. Denna justering kommer att innebära en höjning av utgiftstaken för rubrikerna 2, 3 och 5 för att täcka de nya kostnader som följer av anslutningen. I gengäld kommer riktlinjen för jordbruket inte att höjas vid anslutningen eftersom nya kostnader täcks av den befintliga marginalen under riktlinjen. Den kommer likväl att beräknas (på oförändrat sätt) utifrån parametrarna för en utvidgad gemenskap, och från och med 2003 med särskild hänsyn till ökad ekonomisk tillväxt på grund av de central- och östeuropeiska ländernas högre ekonomiska tillväxttakt. 25 Tabell 1 Budgetplan I miljoner euro -1999 ars priser - Anslag for ataganden 1. JORDBRUKD varav stOd infOr anslutning 2. STRUKTURATGARDER Strukturfonder Sammanhallningsfonden StrukturstOd infOr anslutningen justeringar (**) 3. INRE POLITIK 4. EXTERNA ATGARDER varav stdd infOr anslutning 5. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 6. RESERVER Monetar reserv Reserv for katastrofbistand Reserv for garantier 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 45. 205 46. 050 46. 920 47. 820 48. 730 49. 670 50. 630 51. 610 520 520 520 520 39. 025 36. 640 37. 470 36. 640 35. 600 32. 731 3. 000 i 3. 294 32. 600 3. 000 1. 040 33. 430 3. 000 1. 040 32. 600 3. 000 1. 040 31. 560 3. 000 1. 040 520 34. 450 30. 410 3. 000 1. 040 520 33. 410 29. 370 3. 000 1. 040 520 32. 470 28. 430 3. 000 1. 040 6. 386 6. 390 6. 710 6. 880 7. 050 7. 230 7. 410 7. 600 6. 870 4. 723 1. 192 500 346 346 6. 870 1. 560 4. 730 850 500 200 150 7. 070 1. 560 4. 820 850 500 200 150 7. 250 1. 560 4. 910 600 250 200 150 7. 430 1. 560 5. 010 350 0 200 150 7. 610 1. 560 5. 100 350 0 200 150 7. 790 1. 560 5. 200 350 0 200 150 7. 900 1. 560 5. 300 350 0 200 150 UTGIFTSTAK FOR ANSLAG FOR ATAGANDEN 103. 401 101. 530 103. 840 104. 100 104. 170 104. 410 104. 790 105. 230 UTGIFTSTAK FOR ANSLAG FOR BETALNINGAR 96. 380 98. 800 101. 650 102. 930 103. 520 103. 810 104. 170 104. 560 Utgiftstak for anslag for betalningar (i procent av BNI) 1,23% 1,24% 1,24% 1,22% 1,20% 0,04% 0,03% 0,03% 0,03% 0,02% 0,03% 0,04% 1,18% 0,03% 0,06% 1,15% 0,03% 0,09% 1,13% 0,03% 0,11% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% Marginal Disponibeit for anslutningen Utgiftstak fdr egna medel (*) Utgiftstaket motsvarar riktlinjerna för jordbruket. (") Inklusive beloppet för den finansiella mekanismen för EES och enligt kommissionens förslag till justering efter budgetgenomförandet 1997. Tabell 2 Kostnader för utvidgningen och finansiering 1 miljoner euro -1999 ars priser - 2002 2003 2004 2005 2006 Kostnader Rubrik 1 (*) Rubrik 2 Rubrik 3 Rubrik 5 1. 600 3. 750 730 370 2. 030 5. 830 760 410 2. 450 7. 920 790 450 2. 930 3. 400 10. 000 12. 080 820 450 850 450 Anslag far ataganden totalt 6. 450 9. 030 11. 610 14. 200 16. 780 (1) Anslag for betalnlngar totalt 4. 140 6. 710 8. 890 11. 440 14. 220 Tillgangliga finansieringskallor Finansiering av jordbruksutgifterna genom dverforing fran den marginal som ar tiilganglig enligt riktlinjerna for jordbruket Tillgangliga medel i reserven ffir anslutning inom gemenskapen med femton medlemsstater (preliminar bedOmning) Okade egna medel pa grund av BNI-tillvaxt efter anslutningen (preliminar bedomning) 1. 600 2. 030 2. 450 2. 930 3. 400 1. 280 3. 300 5. 680 8. 060 10. 470 3. 440 3. 510 3. 580 3. 660 3. 740 (2) Tiilganglig finansiering totalt 6. 320 8. 840 11. 710 14. 650 17. 610 Marginaler for egna medel inom utgiftstaket Marginal (2)-(1) 2. 180 2. 130 2. 820 3. 210 3. 390 Marginal inom gemenskapen med femton medlemsstater (0,03 % av BNI) 2. 520 2. 580 2. 650 2. 720 2. 780 Totalt tiilganglig marginal efter anslutningen (preliminar bedomning) 4. 700 4. 710 5. 470 5. 930 6. 170 Total marginal i procent av BNI efter anslutningen 0,05% 0,05% 0,06% 0,06% 0,06% O Utgifterna anges i 1999 års priser för att underlätta jämförelser. Beräkningarna i löpande priser gäller. BILAGA A Ekonomisk bakgrund 1 miljarder euro-1999 ars priser 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 BNI for femton medlemsstater 7804,3 7999,4 8199,4 8404,4 8614,5 8829,8 9050,6 9276,9 BNI for nya medlemsstater BNITOTALT 291,9 303,6 315,7 328,4 341,5 8696,3 8918,1 9145,6 9378,9 9618,3 Prognosticerad tillvaxt 2000 - 2001 2002 - 2006 BNI for femton medlemsstater 2,5% BNI for nya medlemsstater 4,0% BNI efter anslutningen Deflator 2,0% 2,5% 4,0% 2,6% 2,0% % BILAGA B Preliminär kostnadsberäkning för den gemensamma jordbrukspolitiken (löpande priser) 1 miljoner euro 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Riktlinjerna for jordbruket (lopande priser) (*) 45. 205 46. 940 48. 750 50. 630 52. 600 54. 650 56. 790 59. 020 Utgifter for den gemensamma jordbrukspolitiken (lopande priser) 40. 400 42. 650 45. 710 47. 515 49. 040 49. 250 49. 270 49. 360 Gemenskapen med femton medlemsstater (**) 40. 400 42. 120 45. 170 46. 965 48. 480 48. 680 48. 680 48. 760 Reformerad gemensam jordbrukspolitik (marknadsatgarder) Kompletterande atgarder for landsbygdsutveckling och overgripande atgarder for fisket 37. 800 37. 275 40. 280 42. 035 43. 510 43. 670 43. 620 43. 670 2. 600 4. 745 4. 790 4. 830 4. 870 4. 910 4. 960 4. 990 Atgarder pa veterinar- och vaxtskyddsomradet 100 100 100 100 100 100 100 Stod infor anslutning (***) 530 540 550 560 570 590 600 Marginal 4. 805 4. 290 3. 040 3. 115 3. 560 5. 400 7. 520 9. 660 Kostnadsberakning for anslutningen (i. u. ) 1. 700 2. 200 2. 700 3. 300 3. 900 (*) Riktlinjerna gäller gemenskapen med femton medlemsstater. Deflatorn antas vara 2 % per år under år 2000-2006. (**) För budgetår 1999 påverkar det angivna beloppet inte det belopp som kommer att anges närmare i det preliminära budgetförslaget. (***) Nämligen 520 miljoner i 1999 års fasta priser. ISSN 1024-4506 KOM(98) 164 slutlig DOKUMENT SV 09 01 10 Katalognummer : CB-CO-98-187-SV-C ISBN 92-78-32450-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3o


title: WRITTEN QUESTION No. 698/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Pollution-related diseases

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
disease prevention
dissemination of information
health policy
health risk
pollution

text: C 304/148 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 2. 10. 98 (98/C 304/222) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0698/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Saastepera¤iset sairaudet Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston pa¤a¤to¤kseksi saastepera¤isten sairauksien vastaisen yhteiso¤n toimintaohjelman 1999 › 2003 hyva¤ksymisesta¤ osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia, asiak. KOM(97) 266 lopull. › 97/0153(COD) (1). Toisen erityistavoitteen (Riskien hahmottaminen ja hallinta) osalta Euroopan komissiota pyydeta¤a¤n huomioimaan, etta¤ va¤esto¤n keskuudessa esiintyva¤n tarpeettoman huolestunei- suuden va¤ltta¤miseksi ja kansalaisten kannustamiseksi ympa¤risto¤n riskeille altistumisen va¤henta¤miseen mahdol- lisimman alhaiselle tasolle tarvitaan paljon enemma¤n kuin pelkka¤a¤ tiedotusta. Kansan on voitava luottaa niihin, jotka antavat tietoja. Ta¤ma¤n lisa¤ksi pyydeta¤a¤n ottamaan huomioon sellaiset seikat kuten yhteiskunnallinen ympa¤risto¤ ja asiaosaisten asiantuntemus. Tiedottaminen on tehta¤va¤ ja¤rjestelma¤llisesti. (1) EYVL C 214, 16. 7. 1997, s. 7. (98/C 304/223) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0699/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Saastepera¤iset sairaudet Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston pa¤a¤to¤kseksi saastepera¤isten sairauksien vastaisen yhteiso¤n toimintaohjelman 1999 › 2003 hyva¤ksymisesta¤ osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia, asiak. KOM(97) 266 lopull. › 97/0153(COD) (1). Kolmannen erityistavoitteen (Hengitysteiden sairaudet ja allergiat) osalta Euroopan komissiolta pyydeta¤a¤n, etta¤ toimintaohjelma koskisi muita ta¤rkeita¤ sairauksia samojen yleisten perusteiden mukaisesti, ja painotetaan myo¤s muiden allergiasairauksien kuten ruoka-allergioiden ennaltaehka¤i- syn ta¤rkeytta¤. (1) EYVL C 214, 16. 7. 1997, s. 7. Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0695/98, E-0696/98, E-0697/98, E-0698/98 ja E-0699/98 (16. huhtikuuta 1998) Saastepera¤isten sairauksien vastaista kansanterveyden toimintaohjelmaa koskevassa tiedonannossaan ja ehdo- tuksessaan (1) komissio esitteli kolme keinoa ympa¤risto¤n saastumisesta aiheutuvien sairauksien torjumiseksi. Na¤ista¤ ensimma¤inen pyrkii rajoittamaan saasteiden tuottamista ja toinen va¤henta¤ma¤a¤n saastepitoisuuksia ja va¤esto¤n altistumista saasteille. Molemmat keinot ovat keskeisia¤ yhteiso¤n ympa¤risto¤politiikalle. Kolmas, ta¤ydenta¤va¤ osa koostuu kansanterveystoimista, joilla pyrita¤a¤n lieventa¤ma¤a¤n saasteista ihmisille koituvia vaikutuksia tapauksissa, joissa niita¤ ei teknisista¤ tai taloudellisista syista¤ voida va¤ltta¤a¤. Ehdotetut toimenpiteet sopivat yhteen muiden saastepera¤isiin sairauksiin liittyvien toimien kanssa. Kuten komissio ilmaisi parlamentin maaliskuun 1998 istuntojakson aikana, nykyisilla¤ rahoitusna¤kymilla¤ ei voida odottaa ehdotetun ohjelman rahoituksen ylitta¤va¤n mina¤a¤n vuonna sen viisivuotisen keston aikana 1,3 miljoonan ecun ma¤a¤ra¤a¤, joka on varattu ensimma¤iselle vuodelle (1999). Komissio korosti tiedonannossaan, etta¤ on ta¤rkea¤a¤ saada saasteiden ja sairauksien va¤lista¤ syy-yhteytta¤ koskevaa tieteellista¤ tietoa seka¤ kera¤ta¤ ja arvioida olemassaolevaa aineistoa syy-yhteyksista¤. Komissio ehdotti myo¤s toimia, joilla lisa¤ta¤a¤n tietoa ja ymma¤rrysta¤ saastepera¤isista¤ sairauksista ja siita¤, miten ne tiedostetaan, arvioidaan ja miten niita¤ hallitaan. Syyna¤ ta¤ha¤n on se, etta¤ tiedeyhteiso¤, pa¤a¤tta¤ja¤t ja suuri yleiso¤ eiva¤t koe riskeja¤ samalla tavalla ja olisi tarpeellista saada aikaan toimiva vuoropuhelu na¤iden osapuolten va¤lille