title: Mededeling van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement - Het bedrijvenpanel: een proefproject

eurovoc_concepts:
EU law
competitiveness
legislative procedure
single market
small and medium-sized enterprises

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 30. 03. 1998 COM(1998)197def. MEDEDELING VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD EN HET EUROPEES PARLEMENT HET BEDRIJVENPANEL EEN PROEFPROJECT HET BEDRIJVENPANEL EENPROEFPROJECT 1. INLEIDING Een overdaad aan regelgeving leidt tot hoge economische kosten en brengt de concurrentiekracht van bedrijven en hun werkgelegenheidscheppend vermogen in gevaar1. Ook ontoereikende en weinig doelgerichte maatregelen kunnen de werking van de interne markt schaden. Alle regelgeving moet volledig verantwoord zijn, in overeenstemming zijn met het subsidiariteitsbeginsel, in verhouding staan tot de beoogde doelstellingen en voor de bedrijven, en met name kleine bedrijven, geen buitensporige aanpassingskosten en administratieve lasten met zich brengen. De Commissie heeft de afgelopen jaren een aantal initiatieven ontplooid om de. wetgeving te vereenvoudigen en te verbeteren en om de beleidsoriëntaties te verwezenlijken die waren aangegeven in de algemene richtsnoeren voor het regelgevingsbeleid, welke in 1996 zijn aangenomen2. Dankzij het SLIM- programma kon een nieuwe doelgerichte methode voor de herziening en vereenvoudiging van de wetgeving inzake de interne markt worden ontwikkeld, in samenwerking met de lidstaten en de desbetreffende marktdeelnemers. In het verslag "De wetgeving verbeteren" worden de communautaire maatregelen op het gebied van vereenvoudiging uiteengezet. De Task Force "Vereenvoudiging van het ondernemingsklimaat" (BEST), welke onlangs is opgericht, moet eveneens bijdragen tot de verbetering van het ondernemingsklimaat en zal daartoe maatregelen voorstellen waarmee wordt beoogd onnodige lasten op het gebied van administratie en regelgeving te verminderen welke de ontwikkeling van bedrijven, en in het bijzonder het MKB, remmen. En tenslotte is de beoordeling van het effect op het bedrijfsleven ("effectbeoordelingsnota"), een interne procedure van de Commissie, destijds in het leven geroepen om de gevolgen voor het bedrijfsleven, en met name voor kleine bedrijven, van wetgevingsvoorstellen die voor deze bedrijven van belang zijn diepgaand te onderzoeken. In dit proces dat tot de definitieve effectbeoordeling leidt speelt de overlegprocedure die zowel met de betrokken kringen, met name beroepsorganisaties als op informeel niveau, met de lidstaten wordt gehouden, een belangrijke rol. Met name de beroepsorganisaties en de Raad hebben de wens te kennen gegeven om het systeem en de procedures te verbeteren. De Commissie werkt momenteel aan een herziening van de richtsnoeren met betrekking tot haar interne werkprocedures en de beoordeling van het effect op het bedrijfsleven. 1 De buitengewone Europese Raad van Luxemburg over werkgelegenheid (november 1997) heeft zowel de Europese wetgever als de nationale wetgevers verzocht zich actief te blijven inspannen om het wetgevend en administratief klimaat van het bedrijfsleven, en in het bijzonder het MKB, te vereenvoudigen. 2 SEC(95)2255/7 van 18. 1. 1996. 2- In het licht van een aantal initiatieven die op nationaal niveau zijn genomen om de beoordeling van de kosten en de administratieve consequenties van wetgevingsvoorstellen te verbeteren heeft de Commissie besloten om, in het kader van het Actieprogramma voor de interne markt, proefprojecten uit te voeren die bedoeld zijn om de overlegprocedures met het bedrijfsleven over de kosten die de tenuitvoerlegging van een aantal nieuwe voorstellen met zich brengt, te verbeteren. Als proefproject werd tevens de oprichting van een panel van Europese bedrijven voorzien (start van de proefprojecten in 1998). De raadpleging van het panel beoogt niet om het doel en de merites van de voorgestelde wetgeving te beoordelen. Het is veeleer de bedoeling om, binnen strikt vastgelegde termijnen, de aanpassingskosten te kwantificeren en de administratieve lasten te beoordelen die voor de bedrijven uit de voorgestelde nieuwe wetgevingsmaatregelen voortvloeien. Aldus kan de Commissie rechtstreeks kennis nemen van de reactie van de individuele bedrijven, met name het MKB, en nagaan of zij in haar wetgevingsvoorstellen het juiste evenwicht tussen kosten en baten heeft kunnen bereiken. • • beoogt eveneens alternatieve oplossingen te vinden waardoor hetzelfde doel kan worden bereikt op een manier die voor de bedrijven minder omslachtig is. houdt niet in dat het ontwerp-voorstel wordt verspreid. Het ter beschikking gestelde materiaal zal worden beperkt tot een samenvatting van de voornaamste onderdelen van het voorstel die gevolgen hebben voor de aanpassingskosten van de bedrijven. doet geen afbreuk aan het initiatiefrecht van de Commissie en aan haar bevoegdheden. Op basis van de resultaten van de proefprojecten zal de Commissie beoordelen of dit initiatief moet worden voortgezet, met name wat betreft de oprichting van een Europees bedrijvenpanel op communautair niveau. 2. HET DOEL initatieven Het uiteindelijke doel van de verschillende is om de onderzoekprocedures inzake het effect van de wetgeving die door de Commissie ten uitvoer wordt gelegd, te verbeteren en op basis daarvan betere voorstellen aan te nemen. De raadpleging van het bedrijvenpanel dient voornamelijk, zij het niet uitsluitend, betrekking te hebben op de aanpassingskosten en de administratieve lasten die de ontwikkeling van handel en industrie kunnen belemmeren. Hierdoor zou nuttige en relevante informatie kunnen worden verkregen. Tijdens de proefperiode zullen voorstellen op een beperkt aantal gebieden worden voorgelegd. Hoe dan ook zal, aangezien de wetgeving op het gebied van de interne markt ten doel heeft de lasten en belemmeringen voor het bedrijfsleven weg te nemen en de wetgevingsactiviteit van de Commissie sterk is verminderd, de hoeveelheid wetgevingsvoorstellen die aan het bedrijvenpanel zullen worden voorgelegd, gering zijn. Het is niet de bedoeling dat de consultatie van het bedrijvenpanel de normale overlegprocedure vervangt, maar zij vult deze in de definitieve fase van de uitwerking van de wetgevingsvoorstellen aan. Evenals bij andere raadplegingsprocedures doet een beroep op het panel geenszins afbreuk aan het initiatiefrecht van de Commissie. De resultaten van de raadpleging van het panel worden ter beschikking van de Commissie gesteld wanneer zij haar definitieve besluit vaststelt. De en andere belanghebbenden door het bevoegde directoraat-generaal zal dus worden voortgezet en de Commissie zal, zoals zij gewoon is te doen, breed overleg blijven voeren, met name door de opstelling van groenboeken en werkdocumenten en het houden van bijeenkomsten met de belanghebbende partijen, met inbegrip van de beroepsorganisaties. consultatie van beroepsorganisaties 3. DE METHODE Het bedrijvenpanel dient de volgende kenmerken te bezitten: - het moet representatief zijn, hetgeen inhoudt dat het bedrijven van verschillende omvang moet omvatten, waaronder, zij het niet uitsluitend, kleine en middelgrote bedrijven, en dat het voldoende geografisch gespreid moet zijn en een groot aantal sectoren moet omvatten, zoals de diensten- en handelssector; - het moet betrouwbare resultaten opleveren. De bedrijven die van het panel deel uitmaken moeten de implicaties daarvan inzien en bereid zijn de noodzakelijke werkzaamheden te verrichten. Deelname is vrijwillig; - het moet slechts zeer geringe administratieve werkdruk met zich brengen voor de diensten van de Commissie (en voor de nationale overheidsdiensten), evenals voor de bedrijven die ervan deel uitmaken. Er zal dus zoveel mogelijk gebruik worden gemaakt van bestaande structuren; - het moet operationeel zijn, dat wil zeggen in staat zijn zeer strikte termijnen in acht te nemen om het wetgevingsproces niet te vertragen; - het dient de vertrouwelijkheidsvoorschriften in acht te nemen. Bij de raadpleging dienen de bij de Commissie geldende vertrouwelijkheidsregels te worden nageleefd. De bedrijven beantwoorden de vragenlijst anoniem. 4. DE OPRICHTING VAN HET PANEL Voor de samenstelling van het panel zijn verschillende opties onderzocht. • Er zou een panel van Europese bedrijven kunnen worden opgericht onder het rechtstreeks beheer en verantwoordelijkheid van de Commissie. Hiertoe zouden enkele duizenden ondernemingen moeten worden geraadpleegd om een statistisch geldig resultaat te verkrijgen; • Er zou een beroep kunnen worden gedaan op de voornaamste bedrijfsvertegenwoordigende organisaties op Europees niveau om via de netwerken waarover deze beschikken in contact te komen met ondernemingen in de vijftien lidstaten; - 4- • Er zou gebruik kunnen worden gemaakt van reeds bestaande nationale panels of van binnen de nationale overheidsdiensten of beroepsorganisaties op te richten panels; • Er zou een netwerk van gespecialiseerde instellingen of adviseurs kunnen worden opgericht. Na de leden van het Raadgevend Comité voor de interne markt te hebben geraadpleegd, meent de Commissie dat een gedecentraliseerde aanpak voor het op touw zetten van de proefprojecten de voorkeur verdient. Elk van de lidstaten die eraan deelnemen (en waarvan vele reeds over een overlegstructuur beschikken) wordt verzocht een panel samen te stellen waarbij hij eventueel rekening houdt met zijn eigen gewoonten en procedures, of met zijn op het gebied van raadpleging bevoegde organismen. Elke lidstaat dient zelf de omvang en de samenstelling van het panel te bepalen, waarbij hij de bovengenoemde criteria en in het bijzonder dat van de representativiteit in acht neemt. De panels kunnen hetzij rechtstreeks door de nationale overheid worden opgericht, hetzij in samenwerking met de nationale beroepsorganisaties. Elke lidstaat dient binnen zijn overheidsapparaat (of binnen een beroepsorganisatie) een contactpersoon aan te wijzen die de betrekkingen met de Commissie onderhoudt, de raadpleging op nationaal niveau organiseert en erop toeziet dat de strenge voorwaarden die door de Commissie zijn gesteld in acht worden genomen, met name wat de raadplegingstermijnen betreft. 5. ORGANISATIE De lidstaten zullen de verantwoordelijkheid voor de praktische organisatie van de raadpleging van de bedrijven op zich moeten nemen. De Commissie draagt zorg voor de selectie van wetgevingsvoorstellen waarover met het panel overleg moet worden gepleegd, evenals voor de beoordeling en de verwerking van de resultaten van de raadpleging. De Commissie zal de noodzakelijke documenten (samenvatting van het wetgevingsvoorstel, vragenlijst) ter beschikking van de lidstaten stellen. De resultaten van de raadpleging zullen openbaar worden gemaakt. 5. 1. De keuze van wetgevingsvoorstellen Aan het bedrijvenpanel zullen uitsluitend voorstellen worden voorgelegd die aanzienlijke gevolgen voor bedrijven kunnen hebben, met name in de zin van administratieve lasten en aanpassingskosten. De Commissie zal op basis van haar jaarlijkse werkprogramma voorgenomen wetgevingsmaatregelen opstellen waarvoor het panel moet worden geraadpleegd en waarvan het effect op het bedrijfsleven moet worden beoordeeld. indicatieve van lijst een In eerste instantie zal het panel worden geraadpleegd over voorgenomen wetgevingsvoorstellen die voor een breed gamma van sectoren en een groot aantal bedrijven van belang zijn, veeleer dan met betrekking tot wetsteksten die slechts een klein aantal sectoren raken. 5. 2 De raadpleging Het panel zal, voor de gekozen maatregelen, binnen een gegeven termijn vóór de officiële goedkeuring van een voorstel door de Commissie worden geraadpleegd. Dit betekent dat de raadpleging van de bedrijven die lid zijn van het panel over aspecten zoals de aanpassingskosten en de administratieve lasten in voorkomend geval tegelijkertijd kan plaatsvinden met de raadpleging van de betrokken Europese beroepsorganisaties, welke een veel ruimere en soms politieke draagwijdte heeft. Deze raadpleging mag het wetgevingsproces niet vertragen. die talen vermeld is), waarin de wellicht verkrijgbaar worden De raadpleging is gebaseerd op een beknopte toelichting (die in alle voornaamste communautaire wetgevingsbepalingen interne aanpassingsmaatregelen van de betrokken bedrijven vergen. Ook zal een standaardvragenlijst in alle communautaire talen worden opgesteld die een kwantificering van de aanpassingkosten beoogt. Hierbij zal een onderscheid worden gemaakt tussen eenmalige en terugkerende aanpassingskosten en administratieve lasten. De vragenlijst kan de bedrijven die deze beantwoorden eveneens de gelegenheid bieden alternatieve oplossingen voor te stellen waardoor hetzelfde doel kan worden bereikt op een manier die voor bedrijven, wat de administratieve formaliteiten betreft, minder omslachtig is. De tijd die bedrijven aan elke raadpleging besteden moet tot het strikt noodzakelijke worden beperkt. Elke nationale contactpersoon dient de noodzakelijke documenten in ontvangst te nemen en onder de leden van het panel te verspreiden. De panels beschikken gewoonlijk over drie weken om te antwoorden, maar in bepaalde gevallen kan deze termijn korter zijn. De individuele antwoorden van de bedrijven op de vragenlijst worden rechtstreeks aan de Commissie toegezonden. Er zullen elektronische transmissiesystemen, zoals Internet, worden gebruikt om het proces te bespoedigen. 5. 3 De analyse van de resultaten De Commissie zal de aanpassingskosten en de administratieve gevolgen van het wetgevingsvoorstel onderzoeken en beoordelen, waarbij zij vooral aandacht besteedt aan de bepalingen van het ontwerp-voorstel die problematisch zijn gebleken. De aanpassingskosten die uit de voorgestelde maatregel voortvloeien zullen worden gekwantificeerd. Elke lidstaat kan zelf de resultaten van de op nationaal niveau gehouden raadpleging analyseren. 5. 4 De follow-up Het directoraat-generaal dat het wetgevingsvoorstel heeft opgesteld zal beoordelen of het nodig is het ontwerp-voorstel te wijzigen om rekening te houden met de door de geraadpleegde bedrijven naar voren gebrachte bezwaren. De samen met de effectbeoordelingsnota, aan het COM-document gehecht dat aan de Raad en het Europees Parlement wordt toegezonden. Het desbetreffende directoraat-generaal geeft aan in hoeverre met de resultaten van de raadpleging rekening is gehouden. resultaten van het beoordelingsrapport worden, De Europese en nationale beroepsorganisaties worden eveneens in kennis gesteld van de resultaten van de raadpleging, welke ook via Internet toegankelijk moeten zijn. 6. PROEFPERIODE - PROEFPROJECTEN Gedurende de eerste fase zullen de proefprojecten op vrijwillige basis worden gehouden in de lidstaten die dit wensen, waarbij wordt getracht een zo groot mogelijke geografische spreiding tot stand te brengen. Bij een gedachtenwisseling die tijdens de informele bijeenkomst van de ministers voor de interne markt van 13 februari heeft plaatsgevonden, is vastgesteld welke lidstaten bereid zijn om aan deze proefperiode deel te nemen. In 1999 zal een grondige evaluatie van de procedure en van de proefprojecten worden gehouden. Hierbij zullen de lidstaten worden betrokken die hebben meegedaan aan de proefperiode, de bedrijven die deel hebben uitgemaakt van het panel en vertegenwoordigers van de beroepsorganisaties. Op basis van deze evaluatie zal de Commissie onderzoeken of het initiatief moet worden voortgezet, met name wat de oprichting van een panel van Europese bedrijven op communautair niveau betreft. 7- Financieel memorandum 1. TITEL VAN DE MAATREGEL Het bedrijvenpanel - Een proefproject 2. BEGROTINGSLIJNEN) B5-3000 3. JURIDISCHE GRONDSLAG Verdrag betreffende de Europese Unie, in het bijzonder de artikelen 8A, 30 tot en met 36, 52 tot en met 66,99,100,100A, 100B, 113,169 en 171. 4. OMSCHRIJVING VAN DE MAATREGEL 4. 1 Algemeen doel Het Actieprogramma voor de interne markt omvat de oprichting van een panel van Europese bedrijven dat zal worden geraadpleegd naast de raadplegingen waartoe de Commissie gewoonlijk overgaat bij de voorbereiding van haar wetgevingsvoorstellen. De werkzaamheden van het panel richten zich vooral op het vraagstuk van de kosten van de aanpassing aan de nieuwe wetgeving en de administratieve lasten die hieruit zouden kunnen voortvloeien. De Commissie zal in 1998 proefprojecten op touw zetten met betrekking tot de raadpleging van het panel van Europese bedrijven. Op grond van deze raadpleging kan de Commissie, dankzij een rechtstreekse dialoog met het bedrijfsleven waaronder het MKB, de aanpassingskosten en de administratieve lasten die uit de voorgestelde nieuwe wetgeving kunnen voortvloeien, beoordelen. 4. 2. Looptijd, wijze van vernieuwing of verlenging De proefprojecten worden, in een eerste fase, gedurende een periode van EEN JAAR gehouden. In deze eerste fase worden de proefprojecten gehouden in de lidstaten die dit wensen. Deelneming is dus vrijwillig. Tijdens de informele bijeenkomst van de ministers voor de interne markt van 13 februari 1998 heeft een aantal lidstaten zich reeds bereid verklaard aan deze proefprojecten deel te nemen. In 1999 zal een diepgaande evaluatie van de proefprojecten plaatsvinden. Bij deze evaluatie zullen de lidstaten die aan de proeffase hebben deelgenomen alsmede de bedrijven van het panel en de vertegenwoordigers van de beroepsorganisaties worden betrokken. 5. INDELING VAN UITGAVEN EN ONTVANGSTEN Niet verplichte uitgaven; gesplitste kredieten. -8 AARD VAN UITGAVEN EN ONTVANGSTEN De operationale uitgaven omvatten hoofdzakelijk de financiering van het resultatenonderzoek evenals van de evaluatie van de projecten, op grond waarvan de Commissie de kosten en administratieve gevolgen van de toepassing van nieuwe wetgeving voor het bedrijfsleven zoveel mogelijk kan beperken. FINANCIËLE GEVOLGEN 7. 1 Wijze van berekening van de totale kosten van de maatregel De oprichting en raadpleging van het panel worden door de lidstaten georganiseerd en gefinancierd. Voor de maatregel zijn geen extra financiële en andere middelen nodig. 7. 2 Uitsplitsing per onderdeel Vastleggingskredieten in ECU (lopende prijzen) Uitsplitsing Analyse van de resultaten en evaluatie van de projecten Totaal ' 12 maanden 100. 000 100. 000 8. BEPALINGEN OM FRAUDE TEGEN TE GAAN De in opdracht uitgevoerde studies of evaluaties worden vóór betaling door de diensten van de Commissie gecontroleerd, rekening houdend met de contractuele verplichtingen en met de beginselen van spaarzaamheid en goed financieel of algemeen beheer. In alle overeenkomsten of contracten tussen de Commissie en de ontvangers van betalingen worden anti-fraudebepalingen opgenomen (controle, rapportage, enz. ). 9. ELEMENTEN VAN DE KOSTEN/BATENANALYSE 9. 1. Specifieke en kwantificeerbare doelstellingen, doelgroep De proefprojecten die de Commissie in 1998 op touw zet hebben betrekking op het vraagstuk van de kosten voor aanpassing en de administratieve verplichtingen waartoe sommige voorstellen voor nieuwe wetgeving van de Commissie aanleiding kunnen geven. Deze proefprojecten zullen in een beperkt aantal lidstaten worden uitgevoerd en betreffen panels van enkele honderden bedrijven, die voldoende representatief zijn qua omvang, sector en geografische spreiding. Dankzij deze raadpleging kan de Commissie, door een rechtstreekse dialoog met individuele bedrijven waaronder het MKB, de mogelijke kosten en administratieve gevolgen van nieuwe wetgevingsvoorstellen beter evalueren en kan zij eventueel het voorstel aanpassen om het concurrentievermogen en de schepping van werkgelegenheid niet in gevaar te brengen. Deze evaluatie zal per geval worden uitgevoerd op basis van de analyse van de resultaten die van honderden bedrijven uit verschillende lidstaten die aan het bedrijvenpanel meewerken, worden ontvangen. De proefprojecten richten zich, met bemiddeling van de lidstaten, vooral op ondernemingen, ongeacht de omvang, waarop het wetgevingsvoorstel van invloed kan zijn; deze ondernemingen moeten een beroep kunnen doen op duidelijke, eenvoudige en aangepaste regelgeving om hun rechten in de interne markt te kunnen uitoefenen zonder hierbij op onnodige belemmeringen te stuiten of buitensporige kosten te moeten dragen. 9. 2. Verantwoording van de maatregel De oprichting van het panel van Europese bedrijven heeft als uiteindelijk doel de bedrijven, door betere wetgeving, in staat te stellen de voordelen van de interne markt ten volle te benutten. De maatregel is vooral gericht op de aanpassingskosten en de administratieve verplichtingen die het gevolg kunnen zijn van voorgestelde nieuwe wetgeving. De economische voordelen die deze evaluatie zal opleveren rechtvaardigen de voorgestelde maatregel ruimschoots. Deze maatregel moet in het licht van andere activiteiten van de Commissie op het gebied van vereenvoudiging en codificatie van de wetgeving worden gezien (SLIM, Business Impact Assessment). - 1 0- De totstandbrenging van het "Bedrijvenpanel" vloeit voort uit de noodzaak om de verschillende perspectieven van degenen die de wetgeving moeten doen toepassen en hen die rechtstreeks door deze wetgeving worden geraakt, namelijk de bedrijven, te vergelijken, waarbij de aandacht vooral uitgaat naar de kosten die de toepassing van bepaalde nieuwe wetgeving met zich kan brengen. De Commissie heeft voor de verschillende opties bestudeerd: totstandbrenging van het bedrijvenpanel een statistisch geldige representativiteit. In dit geval zouden echter duizenden bedrijven moeten deelnemen; de Commissie kan gebruik maken van de netwerken van de bedrijfsorganisaties die op Europees niveau het meest representatief zijn om in contact te komen met bedrijven in de vijftien lidstaten. Deze benadering zou echter betrekkelijk omslachtig zijn en aanzienlijke kosten met zich brengen; de Commissie kan gebruik maken van bij de nationale overheidsdiensten of bedrijfsorganisaties reeds bestaande of op te richten panels; de Commissie kan een netwerk van gespecialiseerde instellingen of adviseurs oprichten. Na raadpleging van de leden van het Raadgevend Comité voor de interne markt is de Commissie tot de conclusie gekomen dat decentralisatie de meest voordelige benadering is, want deze brengt minder administratieve kosten met zich, is betrouwbaarder en maakt een efficiënter beheer van het panel mogelijk. Deze gedecentraliseerde aanpak moet evenwel vergezeld gaan van een, op het niveau van de Commissie gecentraliseerde verwerking en analyse van de resultaten van de raadpleging, welke geringe financiële kosten met zich brengt. 9. 3. Follow-up en evaluatie van de maatregel In 1999 zal een grondige evaluatie plaatsvinden waarbij de lidstaten die aan de proefprojecten hebben deelgenomen alsmede de bedrijven van het panel en de vertegenwoordigers van de bedrijfsorganisaties zullen zijn betrokken. Een besluit over de eventuele voortzetting van de proefprojecten zal worden genomen in het licht van deze evaluatie, die in voorkomend geval eveneens aan de Raad zal worden toegezonden. 10. HUISHOUDELIJKE UITGAVEN (AFDELING III, DEEL A VAN DE ALGEMENE BEGROTING) De toewijzing van de noodzakelijke huishoudelijke middelen is afhankelijk van het jaarlijkse besluit van de Commissie over de toewijzing van de middelen, waarbij met name rekening wordt gehouden met de extra personele en financiële middelen die door de begrotingsautoriteit zijn goedgekeurd. 10. 1. Gevallen voor het personeelsbestand -11 - Soort post Aantal personeelsleden voor het beheer van de maatregel vast tijdelijk Bron Duur aanvullend e middelen Vanaf de start van de proefprojecten: 1 JAAR bestaande middelen binnen de betrokken DG's of diensten Ambtenaren of tijdelijke functionarissen A 1 B 1 C 1 Andere middelen Totaal 3 1 1 1 3 10. 2 De totale financiële gevolgen van de extra personeelslasten (in ecu) Berekeningswijze 108. 000x3 = 324. 000 Bedrag 324. 000 Ambtenaren Tijdelijke functionarissen Andere middelen (begro- tingslijn vermelden) Totaal 324. 000 Door gebruikmaking van het bestaand personeel dat is toegewezen voor het beheer van de maatregel (berekening gebaseerd op de hoofdstukken A-l, A-2, A- 4, A-5 en A-7) 10. 3 Verhoging van andere huishoudelijke uitgaven als gevolg van de maatregel -12- Begrotingslijn Bedrag Berekeningswijze (in ecu) (nr. en benaming) A-701 dienstreizen 8. 000 Totaal 8. 000 Dienstreizen (800 x 10) (8 lidstaten hebben zich reeds opgegeven om aan de proefperiode deel te nemen. Een grotere deelneming is niet twee uitgesloten: dienstreizen te voorzien) (6. 317:8=807 ECU gemiddeld; 807 x 2 : 1. 614 ECU) 8. 070,24 De uitgaven worden gedekt door het totale bedrag dat aan DG XV is toegekend. 13- ISSN 0254-1513 COM(98) 197 def. DOCUMENTEN NL 08 10 09 01 Catalogusnummer : CB-CO-98-209-NL-C ISBN 92-78-32867-7 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg - /^ -


title: 98/267/EY: Neuvoston päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 1998, Tsekin tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä

eurovoc_concepts:
Czechia
EU programme
accession to the European Union
cooperation policy

formats: html pdf print

text: 23. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 121/41 NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 30 päivänä maaliskuuta 1998, Tšekin tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä (98/267/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annetta- vasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestel- män perustamisesta 16 päivänä maaliskuuta 1998 anne- tun neuvoston asetuksen (EY) N:o 622/98 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on uusi väline ja vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein osa, asetuksessa (EY) N:o 622/98 säädetään, että neuvosto päättää komission ehdotuksesta määräenemmistöllä kuta- kin liittymistä valmistelevaa kumppanuutta koskevista periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä sellaisina kuin ne esitetään kullekin hakija- maalle sekä niitä koskevista myöhemmistä merkittävistä mukautuksista, yhteisön avun saamisen edellytyksenä on olennaisten edellytysten täyttäminen ja erityisesti Eurooppa-sopimuk- siin sisältyvien sitoumusten noudattaminen ja edistyminen Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttämisessä; jos olennainen edellytys jää täyttymättä, neuvosto voi komis- sion ehdotuksesta määräenemmistöllä toteuttaa asiaan- kuuluvia toimenpiteitä minkä tahansa liittymistä valmis- televan tuen osalta, Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto on päättänyt, että liittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista ja edistymistä yhteisön säännöstön saatta- misessa osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkastellaan Eurooppa-sopimuksen mukaisissa elimissä, (1) EYVL L 85, 20. 3. 1998, s. 1. komission lausunnossa esitettiin puolueeton arviointi Tše- kin tasavallan jäsenyysvalmisteluista ja yksilöitiin ensisi- jaisia alueita valmistelujen jatkamista varten, ja jäsenyyden valmistelemiseksi Tšekin tasavallan olisi laa- dittava kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön saatta- miseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä; tässä ohjelmassa olisi esitettävä aikataulu liittymistä valmistelevaan kump- panuuteen sisältyville ensisijaisille tavoitteille ja välitavoit- teiden saavuttamiselle, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Tämän päätöksen liitteessä, joka on erottamaton osa päätöstä, esitetyt periaatteet, ensisijaiset tavoitteet, välita- voitteet ja edellytykset sisältyvät Tšekin tasavallan liitty- mistä valmistelevaan kumppanuuteen asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. 2 artikla Liittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista valvotaan Eurooppa-sopimuksen mukaisissa elimissä sekä asianomaisissa neuvoston elimissä, joille komissio rapor- toi säännöllisesti. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä. Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1998. Neuvoston puolesta M. BECKETT Puheenjohtaja L 121/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 4. 98 LIITE TSEKIN TASAVALTA 1. Tavoitteet Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttä- ville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa Tsekin tasavallan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi, näiden ensisijaisten tavoitteiden toteuttamisen avustamiseksi Tsekin tasavallalle myönnettävissä oleville rahavaroille sekä kyseiseen apuun liittyville edellytyksille. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännös- tön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma, joka Tsekin tasavallan on määrä hyväksyä, sekä talouspoli- tiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinaohjeistus. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne toteutetaan erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia. 2. Periaatteet Kunkin hakijamaan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että: — hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen; — hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun paineista ja markkinavoi- mista unionissa; — hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsää- däntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelle- taan. 3. Ensisijaiset tavoitteet ja välitavoitteet Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen ja katsottu, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välitavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet, joiden saavuttami- sesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisi- jaiset tavoitteet ja välitavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Tsekin tasavallan realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintaval- mius, lyhyen aikavälin ensisijaisten tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana. Tsekin tasavaltaa pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoit- teiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä. Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Tsekin tasavallan on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaan saattamista ja täytäntöönpanoa. 23. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 121/43 Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella Tsekin tasavallale on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet. 3. 1 L y h y e n a i k a v ä l i n t a v o i t t e e t ( 1 9 9 8 ) Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; sisäisen ja ulkoisen tasapainon säilyttämiseksi tarvitta- van politiikan täytäntöönpano; yritysten hallintokehyksen parantaminen erityisesti nopeuttamalla tiettyjen teollisuusalojen, kuten teräsalan, sekä pankkien rakennemuutosta, täytäntöönpanemalla rahoitusalaa säänte- levä lainsäädäntö (pankit ja sijoitusyhtiöt) ja ottamalla käyttöön uuden arvopaperi- ja pörssikomitean toteuttama valvonta. Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: valmiuksien parantaminen pankkien valvon- nan, arvopapereiden, vakuutusten, sisäisen varainhoidon valvonnan, ympäristön ja maatalouden aloilla; kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisen aloittaminen. Sisämarkkinat: mukaan lukien henkisen omaisuuden (lainsäädäntö ja täytäntöönpano), varmentamisen ja standardoinnin alat (lainsäädäntötoimenpiteiden yhdenmukaistaminen edelleen ja eurooppalaista vaatimus- tenmukaisuuden arviointia koskevan sopimuksen tekeminen), trustien vastaisen lainsäädännön muuttami- nen, valtionavun valvontaa koskevan lainsäädäntökehyksen kehittäminen edelleen ja avoimuuden lisääminen toteuttamalla ylimääräinen valtionavun määritys. Oikeus- ja sisäasiat: tehokkaan rajavalvonnan kehittäminen. Ympäristö: puitelainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöön- pano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen. 3. 2 K e s k i p i t k ä n a i k a v ä l i n t a v o i t t e e t Poliittiset edellytykset: lisäpyrkimykset romaniväestön yhtäläisen aseman turvaamiseksi; painovapauden varmistavien lakien lujittaminen; lisähuomiota on kiinnitettävä yhtäläisiin mahdollisuuksin julkisen sektorin työpaikan saannissa. Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäse- nyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien laatiminen, liiallisten alijäämien välttämi- nen); vaikka Tsekin tasavallan ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton. Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: julkishallinnon nykyaikaistamisen jatkami- nen; tuomioistuinjärjestelmän parantaminen ja yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulu- tuksen järjestäminen tuomioistuimille; tullin toiminnan parantaminen; riippumattomien tieto- ja kuluttajan- suojan valvontaelinten perustaminen, oikeus- ja sisäasioiden toimielinten lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomiois- tuimissa), ydinturvallisuusviranomaisen lujittaminen, varainhoidon valvonta almiuksien yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen; tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi sekä elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen. Sisämarkkinat: mukaan lukien julkisia hankintoja, kirjanpitoa, tietosuojaa, rahoituspalveluja, välillistä verotusta, audiovisuaalista alaa ja kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen; standar- dointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten kehittäminen edelleen; markkinavalvontajärjestelmän perustaminen ja toiminta; teollisuustuotteita koskevan teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen; kilpai- luviranomaisten lujittaminen; kilpailulainsäädännön yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ja tehokas täytäntöönpano; yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhden- mukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoi- den aloilla. L 121/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 4. 98 Oikeus- ja sisäasiat: tehokkaan rajavalvonnan kehittäminen, muuttoliikepolitiikan ja turvapaikanhakume- nettelyjen uudistamisen täytäntöönpano ja huumausaineiden, järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahan- pesu, huumeet ja huumausaineiden, järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmis- kauppa) ja korruption torjuminen, viisumipolitiikan yhdenmukaistaminen unionin viisumipolitiikan kanssa ja yhdenmukaistamisen loppuun saattaminen kansainvälisten yleissopimusten kanssa sekä aikaisempaa tehokkaampi tuomioistuinten toiminta ja lainsäädännön täytäntöönpano ottaen erityisesti huomioon Schen- genin sopimusten määräykset. Maatalous: mukaan lukien yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); huomion kiinnittäminen maatalouden ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen; yhteisen maata- louspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintora- kenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehit- tämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten käyt- töönotto ja täytäntöönpano, tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus. Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti maantiekuljetusten (markkinoille pääsy, turvallisuussäännöt ja verotus) ja rautatiekuljetusten aloilla sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuuriin suuntautuvat investoinnit erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi. Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten hyväksyminen varhaisessa vaiheessa; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi. Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomi- ota ilman pilaantumiseen, vesi- ja jätehuoltoaloihin; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpanta- essa. Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeudellisen, hallinnollisen ja talousarviota koskevan kehyksen käyt- töönotto yhdenmukaista aluepolitiikkaa varten, jotta Tsekin tasavalta voi osallistua unionin rakenneohjel- miin siihen liityttyään. 4. Ohjelmointi Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 224 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrära- hat vuosille 1998 ja 1999. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Hakijamaiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkaeissa. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annet- tavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. 5. Ehdollisuus Yhteisön avun edellytyksenä on, että Tsekin tasavalta noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuk- siaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla. 6. Valvonta Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan Tsekin tasavallan edistymistä, mukaan lukien liitty- mistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano. 23. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 121/45 Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assossiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta. Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppa- nuuden mukaisia. Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen, mistä neuvosto tekee muodollisen päätöksen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välitavoitteita sen perusteella, kuinka Tsekin tasavalta on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 962/98 dell'on. Florus WIJSENBEEK alla Commissione. Utilizzazione di biciclette di servizio

eurovoc_concepts:
Belgium
European official
Netherlands
commercial vehicle
public awareness campaign
transport policy
two-wheeled vehicle
urban area
urban transport

formats: html print


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 704/98 af 30. marts 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: L 98/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 704/98 af 30. marts 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2375/ 96 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/ 95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 31. marts 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 5. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. 31. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 98/5 BILAG til Kommissionens forordning af 30. marts 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 204 999 052 204 212 400 600 624 999 600 999 060 388 400 404 508 512 524 528 720 999 388 400 512 528 720 999 99,7 77,7 108,6 121,5 101,9 123,8 137,7 130,8 36,2 32,1 41,8 46,3 53,1 50,5 43,3 93,7 93,7 39,0 93,3 97,7 99,4 77,5 93,3 95,1 86,9 144,0 91,8 67,4 75,8 74,0 80,4 66,4 72,8 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 33/98 vom Rat festgelegt am 30. März 1998 im Hinblick auf den Erlaß der Verordnung (EG) Nr. .../98 des Rates vom ... über die Berücksichtigung der Geschlechterperspektive bei der Entwicklungszuammenarbeit

eurovoc_concepts:
EU aid
developing countries
diplomatic representation
economic cooperation
gender equality
joint action

text: C 204/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 6. 98 GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 33/98 vom Rat festgelegt am 30. März 1998 im Hinblick auf den Erlaß der Verordnung (EG) Nr. /98 des Rates vom. über die Berücksichtigung der Geschlechterperspektive bei der Entwicklungszuammenarbeit (98/C 204/02) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 130w, auf Vorschlag der Kommission (1), (6) Die Entwicklungszusammenarbeit muß die mit ihr einhergehenden notwendigen Veränderungen in der Einstellung, bei den Strukturen und den Mechanis- men auf politischer, wirtschaftlicher und rechtli- cher Ebene sowie in Gemeinschaft und Familie fördern. gemäß dem Verfahren des Artikels 189c des Ver- trags (2), (7) in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Aufgrund der wichtigen Rolle, die die Frauen in den Entwicklungsländern im wirtschaftlichen und sozialen Bereich spielen, setzt sich weltweit immer mehr die Erkenntnis durch, daß eine volle Teilhabe der Frauen ohne jede Diskriminierung für eine nachhaltige und erfolgreiche Entwicklung unerläß- lich ist. (2) Gegenwärtig erzielen die Frauen ihren Entwick- lungsbeitrag trotz der gewaltigen speziell Frauen betreffenden Hindernisse, durch die das Ergebnis ihrer Arbeit eingeschränkt und der Nutzen für die Gesellschaft als Ganzes geschmälert wird. (3) Zu diesen Hindernissen gehört, daß hinsichtlich des Rechts der Frauen auf eine gleichberechtigte Mitgestaltung der Entwicklung, des Zugangs zu wichtigen Dienstleistungen, der Teilhabe am Ent- scheidungsprozeß und der Kontrolle über wirt- schaftliche Ressourcen nach wie vor erhebliche Ungleichheiten zwischen Männern und Frauen bestehen. (4) Bei den bisherigen Entwicklungsmaßnahmen wur- den die Unterschiede zwischen Frauen und Män- nern, was ihre Stellung, ihre Rolle, ihre Möglich- keiten und ihre Prioritäten angeht, häufig nicht ausreichend berücksichtigt, wodurch ihr Erfolg ins- gesamt geschmälert wurde. (5) Die Beseitigung der Ungleichheiten zwischen den Geschlechtern und die Aufwertung der Rolle der Frauen sind für die soziale Gerechtigkeit und den Erfolg der Entwicklungsanstrengungen von ent- scheidender Bedeutung. (1) ABl. C. (2) Stellungnahme des Europäischen Parlaments vom 19. November 1997 (ABl. C 371 vom 8. 12. 1997, S. 74), Gemeinsamer Standpunkt des Rates vom 30. März 1998 und Beschluß des Europäischen Parlaments vom. (noch nicht im Amtsblatt veröffentlicht). Inzwischen wurde erkannt, daß spezifische An- strengungen zur Aufwertung der Rolle der Frauen im Rahmen der Entwicklungsarbeit zwar so not- wendig sind wie eh und je, das Interesse aber auch den Rollen, Aufgaben und Bedürfnissen der Män- ner ebenso wie der Frauen, ihrem Zugang zu Ressourcen und ihrer Teilhabe am Entscheidungs- prozeß sowie den Wechselbeziehungen zwischen ihnen, also den Fragen, die mit dem Begriff „Ge- schlechterperspektive“ bezeichnet werden, gelten muß. (8) Voraussetzung für eine erfolgreiche Entwicklungs- arbeit ist die systematische Einbeziehung einer Analyse der Geschlechterperspektive bei der For- mulierung, Planung, Durchführung und Evalu- ierung aller Entwicklungsmaßnahmen und -strate- gien. (9) Diese Analyse wird in der Mitteilung der Kommis- sion an den Rat und das Europäische Parlament über die Berücksichtigung geschlechterspezifischer Fragen in der Entwicklungszusammenarbeit vom 18. September 1995 im einzelnen dargelegt und wurde vom Rat in der Entschließung vom 20. Dezember 1995 gebilligt. (10) Der Rat hat die Bedeutung, die er der Rolle der Frauen in der Entwicklung beimißt, in einer Reihe von Schlußfolgerungen aus den Jahren 1982 bis 1993 hervorgehoben. (11) Die Gemeinschaft und ihre Mitgliedstaaten haben 1985 die Zukunftsstrategien von Nairobi unter- zeichnet und 1995 die Erklärung und Aktionsplatt- form der vierten Weltfrauenkonferenz in Peking, in denen auf die Notwendigkeit hingewiesen wird, gegen die weltweit bestehenden Hindernisse vorzu- gehen, die einer Gleichstellung der Geschlechter entgegenstehen, und dafür zu sorgen, daß dies in allen Strategien und Programmen berücksichtigt wird. (12) Das Übereinkommen der Vereinten Nationen zur Beseitigung jeder Form von Diskriminierung der Frau (1979) sieht in dieser Diskriminierung ein Entwicklungshindernis, das die Unterzeichner mit allen geeigneten Mitteln beseitigen wollen; in der 30. 6. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 204/19 Erklärung der Vereinten Nationen über das Recht auf Entwicklung (1986) wird auf das Recht aller Menschen auf Teilhabe und Mitwirkung an der Entwicklung sowie auf die Notwendigkeit hinge- wiesen, durch wirksame Maßnahmen eine aktive Mitwirkung der Frauen am Entwicklungsprozeß zu gewährleisten. (13) Das Europäische Parlament hat in zahlreichen Ent- schließungen, vor allem in der Entschließung vom 14. Mai 1992 über die Lage der Frauen in den in der Entschließung Entwicklungsländern und vom 15. Juni 1995 über die vierte Weltfrauenkon- ferenz in Peking auf die Notwendigkeit hingewie- sen, die Rolle der Frauen und ihre Prioritäten in der Entwicklungszusammenarbeit der Gemein- schaft gebührend zu berücksichtigten und geeignete Maßnahmen zur aktiven Umsetzung der Ergebnisse der Konferenz von Peking zu treffen. (14) In der Entschließung des Rates und der Vertreter der Regierungen der Mitgliedstaaten vom 20. Dezember 1995 wird die Mitteilung der Kommis- sion zum selben Thema gebilligt; außerdem werden die volle Berücksichtigung der Geschlechterper- spektive bei der Entwicklungszusammenarbeit und eine Zusammenarbeit sowie Koordinierung zwi- schen der Kommission und den Mitgliedstaaten in diesem Bereich gefordert; schließlich werden Leitli- nien festgelegt, mit denen die in Peking gemachten politischen Zusagen auch in dem Bereich der Ent- wicklungszusammenarbeit umgesetzt werden. (15) Mit der Entschließung des Rates und der Mitglied- staaten vom 22. November 1996 zur menschlichen und sozialen Entwicklung wird diese Verfahrens- weise erneut gebilligt. (16) Wegen der anerkannten Bedeutung der Geschlech- terperspektive für eine erfolgreiche Entwicklung ist es angezeigt, durch spezifische Maßnahmen dafür zu sorgen, daß sie in den üblichen Finanzinstru- menten der Gemeinschaft gebührend berücksichtigt und in zunehmendem Maße angegangen werden. (17) Als wirksamstes Verfahren gilt nicht so sehr die Förderung kleiner operationeller Projekte, sondern vielmehr eine zielgerichtete Sensibilisierung, mit der ein hoher Multiplikatoreffekt erreicht werden kann. muß die Gemeinschaft zur Ergänzung der Maßnah- men der Mitgliedstaaten eigene Maßnahmen ergrei- fen, um die Umsetzung der in Peking eingegange- nen Verpflichtungen sicherzustellen. (19) Es sind Vorkehrungen zur Finanzierung der von dieser Verordnung erfaßten Maßnahmen zu tref- fen. (20) In dieser Verordnung wird für den Zeitraum 1999—2003 als finanzieller Bezugsrahmen im Sinne von Nummer 2 der Erklärung des Europäi- schen Parlaments, des Rates und der Kommission vom 6. März 1995 zur Aufnahme von Finanzvor- schriften in Rechtsakte (1) ein Betrag eingesetzt, ohne daß dadurch die im Vertrag festgelegten Befugnisse der Haushaltsbehörde berührt werden. (21) Es sind detaillierte Durchführungsbestimmungen vor allem in bezug auf die Art des Vorgehens, die Empfänger der Hilfe und die Entscheidungsverfah- ren festzulegen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Die Gemeinschaft leistet finanzielle Hilfe und fachli- che Beratung, um die durchgängige Berücksichtigung („mainstreaming“) der Geschlechterperspektive bei allen Strategien und Maßnahmen ihrer Entwicklungszusam- menarbeit zu unterstützen. (2) Durch die nach dieser Verordnung geleistete Hilfe wird die Hilfe im Rahmen anderer Instrumente der Entwicklungszusammenarbeit, einschließlich der auf zwi- schenstaatlicher und/oder nationaler Ebene bestehenden Instrumente, im Hinblick auf eine volle Berücksichtigung der Geschlechterperspektive bei den Strategien und Maß- nahmen der Gemeinschaft ergänzt, gestärkt und koordi- niert. (3) Im Rahmen dieser Verordnung bezieht sich der Begriff „Geschlechterperspektive“ auf die unterschiedli- chen, in Wechselbeziehung zueinander stehenden ent- wicklungsbezogenen Rollen, Aufgaben und Möglichkeiten von Frauen und Männern als kulturspezifische und von der Gesellschaft geformte Phänome, die sich im Laufe der Zeit, insbesondere als Folge politischer Maßnahmen, wandeln können. Artikel 2 (1) Mit den nach dieser Verordnung durchzuführenden Maßnahmen werden folgende zentrale Ziele verfolgt: (18) Aufgrund der Bedeutung der Gemeinschaftstätig- keit im Bereich der Entwicklungszusammenarbeit (1) ABl. C 102 vom 4. 4. 1996, S. 4. C 204/20 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 6. 98 a) Förderung der Berücksichtigung einer Analyse der Geschlechterrollen unter besonderer Beachtung der rechtlichen sowie der tatsächlichen Stellung von Frauen und Männern, ihrer Bedürfnisse und ihres Beitrags im Rahmen von Gesellschaft und Familie; Förderung einer die Geschlechterrollen berücksichti- gende Vorgehensweise bei der Formulierung, Planung und Durchführung der gemeinschaftlichen Entwick- lungsstrategien und -maßnahmen auf Makro-, Meso- und Mikroebene sowie bei deren Überwachung und Evaluierung; b) Förderung und Erleichterung einer hinreichend weitge- henden Einbeziehung von Maßnahmen zum Abbau der geschlechtsbedingten Ungleichheiten, insbesondere hinsichtlich des Zugangs zu Ressourcen und Dienstlei- stungen sowie der Beteiligung an Entscheidungsprozes- sen in Politik, Wirtschaft und Gesellschaft, in alle Entwicklungsmaßnahmen der Gemeinschaft; c) schrittweises Hinwirken darauf, daß bis zum Jahr 2003 ein erheblich größerer Prozentsatz der Gemein- schaftsmaßnahmen den OECD/DAC-Kriterien für die Berücksichtigung der Geschlechterperspektive oder für positive Maßnahmen genügt; d) Aufbau und Förderung einheimischer öffentlicher und in den Entwicklungsländern, privater Kapazitäten damit diese bei ihren Entwicklungsanstrengungen die Geschlechterrollen selbst gebührend berücksichtigen können. — Hilfestellung bei der Formulierung, Betreuung und Überwachung nationaler Pläne zur Umsetzung der Aktionsplattform der Konferenz von Peking in den Entwicklungsländern, — Maßnahmen im Rahmen der Koordinierung mit den Mitgliedstaaten hinsichtlich der Berücksichtigung der Geschlechterperspektive bei der Entwicklungszusam- menarbeit. (3) Besondere Aufmerksamkeit wird der Berücksichti- gung der Geschlechterperspektive in den neuen Bereichen der Entwicklungszusammenarbeit gewidmet. Artikel 3 Begünstigte der Maßnahmen aufgrund dieser Verordnung können Behörden und Regierungsstellen, dezentrale Stel- len, Gebietskörperschaften, Hochschulen und For- schungszentren, traditionelle und örtliche Gemeinschaf- ten, Gewerkschaften, Nichtregierungsorganisationen, ge- meinnützige Verbände sowie Verbände, die die lokale Bevölkerung vertreten, insbesondere Frauenverbände so- wie Genossenschaften und Kreditinstitute für Landwirt- schaft und Handwerk, sein. Besondere Aufmerksamkeit wird einheimischen Struktu- ren gewidmet, die beim Ausbau der örtlichen Kapazitäten zur Berücksichtigung der Geschlechterperspektive eine Rolle spielen können. (2) Für eine Finanzierung kommen hauptsächlich Maß- nahmen folgender Art in Betracht: Artikel 4 — fachliche Beratung und Unterstützung bei der Berück- sichtigung der Geschlechterperspektive bei Entwick- lungsmaßnahmen, — Maßnahmen zur Berücksichtigung der Geschlechter- perspektive bei Analysen und Maßnahmen sowie bei Länder- und Sektorstrategien, — Entwürfe für den Aufbau institutioneller und opera- tioneller Kapazitäten für Fragen im Zusammenhang mit der Geschlechterperspektive auf nationaler, regio- naler und lokaler Ebene in den Entwicklungsländern, einschließlich legislativer und administrativer Maß- nahmen im Hinblick auf die Gleichberechtigung von Männern und Frauen, — Förderung einer nach Geschlechtern unterteilten Erfassung und Weitergabe von Daten, — Erarbeitung von Methoden, Leitlinien, Handbüchern, Verfahren, Indikatoren und sonstigen Arbeitshilfen für eine verstärkte Berücksichtigung der Geschlechter- perspektive bei Entwicklungsmaßnahmen, — themenbezogene Überwachung und Evaluierungen, — Fortbildung und Sensibilisierung der Hauptentschei- dungsträger in der Kommission und in den Entwick- lungsländern, (1) Die Finanzierung der Maßnahmen nach Artikel 1 durch die Gemeinschaft erstreckt sich auf einen Zeitraum von fünf Jahren (1999—2003). Der als finanzieller Bezugsrahmen dienende Betrag für die Durchführung dieses Programms beläuft sich für den Zeitraum 1999 bis 2003 auf 25 Mio. ECU. Die jährlichen Mittel werden von der Haushaltsbehörde innerhalb der durch die Finanzielle Vorausschau gesetzten Grenzen bewilligt. (2) Die Haushaltsbehörde legt die für jedes Haushalts- jahr verfügbaren Mittel unter Berücksichtigung der in Artikel den der Haushaltsordnung Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften genannten Grundsätze wirtschaftlicher Haushaltsführung fest. für 2 Artikel 5 (1) Die Instrumente, die bei den Maßnahmen nach Arti- kel 2 eingesetzt werden können, umfassen Studien, geeig- nete technische Hilfe, einschließlich des kurz- bis mittel- fristigen Einsatzes von Sachverständigen, Bildungs- oder Ausbildungsmaßnahmen und andere Dienstleistungen, Lieferungen und Arbeitsleistungen sowie Buchprüfungen und Evaluierungs- und Kontrollmissionen. 30. 6. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 204/21 (2) Die Finanzierung durch die Gemeinschaft kann sowohl Investitionskosten, mit Ausnahme des Ankaufs von Immobilien, decken als auch laufende Kosten (ein- schließlich Verwaltungs-, Instandhaltungs- und Betriebs- kosten), da, wenn möglich, die mittelfristige Lebensfähig- keit des Projekts anzustreben ist. Außer bei Fortbildungs-, Erziehungs- und Forschungspro- grammen dürfen Betriebskosten jedoch normalerweise nur in der Anlaufphase und in abnehmendem Umfang übernommen werden. (3) Ein Beitrag der Begünstigten im Sinne des Artikels 3 wird verlangt. Dieser Beitrag richtet sich nach ihren Mitteln und der Art der jeweiligen Maßnahme. (4) Es kann nach Möglichkeiten für Kofinanzierungen mit anderen Geldgebern, insbesondere mit den Mitglied- staaten und den einschlägigen internationalen Organisa- tionen, gesucht werden. (5) Es sind die notwendigen Maßnahmen zu treffen, um den Gemeinschaftscharakter der nach dieser Verordnung geleisteten Hilfe hervorzuheben. (6) Um die im Vertrag genannten Ziele der Kohärenz und Komplementarität zu verwirklichen und um eine optimale Effizienz der Gesamtheit der Maßnahmen zu garantieren, kann die Kommission alle notwendigen Maßnahmen zur Koordinierung ergreifen, insbesondere a) die Einrichtung eines Systems für den systematischen Austausch und die systematische Analyse von Infor- mationen über Maßnahmen, die von der Gemein- schaft und den Mitgliedstaaten finanziert werden oder für eine Finanzierung in Betracht kommen; b) die Koordinierung dieser Maßnahmen vor Ort im Rahmen regelmäßiger Treffen und eines Informations- austauschs zwischen den Vertretern der Kommission und den Mitgliedstaaten in den begünstigten Län- dern. (7) Die Kommission kann Treffen zwischen Vertretern der Kommission, der Mitgliedstaaten und der Partnerlän- der veranstalten, um das Bewußtsein für die Geschlechter- perspektive in neuen Bereichen der Entwicklungszusam- menarbeit zu schärfen. (8) Im Interesse größtmöglicher Wirksamkeit auf inter- nationaler wie auf nationaler Ebene kann die Kommis- sion zusammen mit den Mitgliedstaaten alle Maßnahmen ergreifen, um eine ordnungsgemäße Koordinierung und eine enge Zusammenarbeit — namentlich in bezug auf den Informationsaustausch — mit den begünstigten Län- dern und den Geldgebern sowie anderen beteiligten inter- nationalen Organisationen, insbesondere denen, die dem System der Vereinten Nationen angehören, zu gewährlei- sten. Artikel 6 Die nach dieser Verordnung gewährte Finanzhilfe erfolgt in Form von Zuschüssen. Artikel 7 (1) Die Kommission ist dafür zuständig, die von dieser Verordnung erfaßten Maßnahmen gemäß den geltenden Haushaltsverfahren und sonstigen Verfahren, insbeson- dere denen, die in der für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften geltenden Haushaltsord- nung vorgesehen sind, zu bewerten, auszuwählen und durchzuführen. (2) Beschlüsse über Zuschüsse von mehr als 1 Million ECU für nach dieser Verordnung finanzierte Einzelmaß- nahmen werden nach dem Verfahren des Artikels 7 angenommen. (3) Die Kommission kann zusätzliche Mittelbindungen zur Deckung etwaiger vorhersehbarer oder realer Kosten- überschreitungen im Zusammenhang mit den Maßnah- men genehmigen, ohne die Stellungnahme des Ausschus- ses nach Artikel 8 einzuholen, sofern die Kostenüber- schreitung oder der zusätzliche Mittelbedarf 20 % der im Finanzierungsbeschluß festgelegten ursprünglichen Mittel- bindung nicht übersteigt. (4) Alle nach dieser Verordnung geschlossenen Finanzie- rungsabkommen und -verträge sehen vor, daß die Kom- mission und der Rechnungshof Kontrollen vor Ort nach den üblichen Verfahren durchführen, die von der Kom- mission im Rahmen der geltenden Bestimmungen, insbe- sondere der für den Gesamthaushaltsplan der Europäi- schen Gemeinschaften geltenden Haushaltsordnung, fest- gelegt wurden. (5) Werden zwischen der Gemeinschaft und dem begün- stigten Land über die Maßnahmen Finanzierungsabkom- men geschlossen, so müssen diese eine Bestimmung ent- halten, wonach die Gemeinschaft für Steuern, Zölle und sonstige Gebühren nicht aufkommt. (6) Die Teilnahme an Ausschreibungen und Aufträgen steht allen natürlichen und juristischen Personen der Mitgliedstaaten und des begünstigten Landes zu gleichen Bedingungen offen. Sie kann auf andere Entwicklungslän- der und in ordnungsgemäß begründeten Ausnahmefällen auch auf andere Drittländer ausgedehnt werden. (7) Die Lieferungen müssen ihren Ursprung in den Mit- gliedstaaten, in dem begünstigten Land oder in anderen Entwicklungsländern haben. In ordnungsgemäß begrün- deten Ausnahmefällen sind Lieferungen mit Ursprung in anderen Ländern zulässig. (8) Besonders geachtet wird darauf, daß C 204/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 6. 98 — bei der Projektplanung Rentabilität und Nachhaltig- keit angestrebt werden, — bei allen Projekten Ziele und Leistungsindikatoren klar definiert und überwacht werden, — mit den Projekten und Programmen dem Ziel Rech- nung getragen werden kann, daß die Geschlechterper- spektive im Rahmen der Gemeinschaftsmaßnahmen in weitem Maße Berücksichtigung findet. Artikel 8 (1) Die Kommission wird von dem für Entwicklungsfra- gen zuständigen geographischen Ausschuß unterstützt. (2) Der Vertreter der Kommission unterbreitet dem Aus- schuß einen Entwurf der zu treffenden Maßnahmen. Der Ausschuß gibt seine Stellungnahme zu diesem Entwurf innerhalb einer Frist ab, die der Vorsitzende unter Berücksichtigung der Dringlichkeit der betreffenden Frage festsetzen kann. Die Stellungnahme wird mit der Mehr- heit abgegeben, die in Artikel 148 Absatz 2 des Vertrags für die Annahme der vom Rat auf Vorschlag der Kom- mission zu fassenden Beschlüsse vorgesehen ist. Bei der Abstimmung im Ausschuß werden die Stimmen der Ver- treter der Mitgliedstaaten gemäß dem vorgenannten Arti- kel gewogen. Der Vorsitzende nimmt an der Abstimmung nicht teil. Die Kommission erläßt die beabsichtigten Maßnahmen, die unmittelbar gelten. Stimmen diese Maßnahmen jedoch mit der Stellungnahme des Ausschusses nicht überein, so werden sie sofort von der Kommission dem Rat mitge- teilt. In diesem Fall gilt folgendes: — Die Kommission verschiebt die Durchführung der von ihr beschlossenen Maßnahmen um einen Zeitraum von einem Monat, vom Zeitpunkt der Mitteilung an gerechnet. — Der Rat kann innerhalb des in dem vorstehenden Absatz genannten Zeitraums mit qualifizierter Mehr- heit einen anderslautenden Beschluß fassen. Artikel 9 Einmal im Jahr findet im Rahmen einer gemeinsamen Sitzung der in Artikel 8 Absatz 1 genannten Ausschüsse ein Gedankenaustausch statt; als Grundlage dient ein vom Vertreter der Kommission vorgelegtes Papier mit allgemeinen Leitlinien für die im folgenden Jahr durchzu- führenden Maßnahmen. vor, in dem sie über die nach dieser Verordnung finan- zierten Maßnahmen zur Berücksichtigung der Geschlech- terperspektive bei der Entwicklungszusammenarbeit der Gemeinschaft Rechenschaft ablegt und der außerdem folgendes enthält: — ein Verzeichnis der Projekte unter Angabe der Namen der durchführenden Partner und des von der Gemein- schaft übernommenen Anteils der laufenden Kosten, — eine mit Zahlen versehene Bewertung der Umsetzung dieser Verordnung im selben Zeitraum. (2) Die Kommission evaluiert regelmäßig die von der Gemeinschaft finanzierten Maßnahmen, um festzustellen, ob die mit diesen Maßnahmen verfolgten Ziele erreicht wurden, und um Leitlinien zur Erhöhung der Effektivität künftiger Maßnahmen aufzustellen. Sie legt dem Aus- schuß nach Artikel 8 einen Überblick über die vorgenom- menen Evaluierungen vor, der gegebenenfalls vom Aus- schuß geprüft werden kann. Die Evaluierungsberichte stehen den Mitgliedstaaten auf Anfrage zur Verfügung. (3) Die Kommission unterrichtet die Mitgliedstaaten all- monatlich über die gebilligten Maßnahmen und Projekte unter Angabe der Kosten und Art der betreffenden Maß- nahmen bzw. Projekte, des begünstigten Landes und der Partner. (4) Es wird ein Finanzierungshandbuch veröffentlicht, das Leitlinien und Kriterien für die Projektauswahl ent- hält und von den Kommissionsdienststellen und ihren Delegationen in den begünstigten Ländern an interessierte Parteien verteilt wird. Artikel 11 (1) Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemein- schaften in Kraft. Sie gilt bis zum 31. Dezember 2003. (2) Drei Jahre nach Inkrafttreten dieser Verordnung legt die Kommission dem Europäischen Parlament und dem Rat eine Gesamtevaluierung der von der Gemeinschaft im Rahmen dieser Verordnung finanzierten Maßnahmen mit Vorschlägen für das künftige Vorgehen in bezug auf diese Verordnung vor. Diese Verordnung ist in allen Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Artikel 10 Geschehen zu. (1) Nach jedem Haushaltsjahr legt die Kommission dem Europäischen Parlament und dem Rat einen Jahresbericht Im Namen des Rates Der Präsident 30. 6. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 204/23 BEGRÜNDUNG DES RATES I. EINLEITUNG 1. Die Kommission hat dem Rat mit Schreiben vom 20. Juni 1997 einen Vorschlag für eine Verordnung über die Berücksichtigung geschlechtsspezifischer Fragen in der Entwicklungszusammenarbeit (1) übermittelt. 2. Das Europäische Parlament hat seine Stellungnahme zu diesem Vorschlag am 19. November 1997 in erster Lesung abgegeben (2). 3. Der Rat hat seinen Gemeinsamen Standpunkt gemäß Artikel 189c des Vertrags am 30. März 1998 festgelegt. II. ZIEL DES VORSCHLAGS Mit dem Vorschlag soll eine Rechtsgrundlage für die Ausführung der Mittel geschaffen werden, die im Haushaltsplan eingesetzt wurden, um das Konzept einer durchgängigen Berücksichtigung („mainstreaming“) der Geschlechterperspektive bei allen Strategien und Maßnahmen der Gemeinschaft im Bereich der Entwicklungszusammenarbeit zu unterstüt- zen. Durch die im Rahmen dieser Verordnung geleistete Hilfe werden Hilfemaßnahmen im Rahmen anderer Instrumente der Entwicklungszusammenarbeit ergänzt und gestärkt. III. ANALYSE DES GEMEINSAMEN STANDPUNKTS In den Gemeinsamen Standpunkt sind die wesentlichen Teile des Kommissionsvorschlags betreffend die für eine Finanzierung in Betracht kommenden Ziele und Tätigkeiten (Artikel 1 und 2), die Begünstigten der Maßnahmen aufgrund dieser Verordnung (Artikel 3) sowie die bei den betreffenden Aktionen einsetzbaren Mittel und die Art der Hilfen (Artikel 5 und 6) übernommen worden. Der Rat hat auch eine große Zahl der Änderungsvorschläge des Europäischen Parlaments in seinen Gemeinsamen Standpunkt eingearbeitet. Allerdings ist der Rat aufgrund der Zielsetzung dieser Verordnung, ihres komplementären Charakters im Verhältnis zu anderen Instrumenten der Entwicklungszusammenarbeit und der Durchgängigkeit des Konzepts „Geschlechterperspektive“ der Ansicht, daß die Gel- tungsdauer der Verordnung begrenzt werden sollte. Die Kommission wird aufgefordert, dem Parlament und dem Rat drei Jahre nach Inkrafttreten der Verordnung eine Gesamtevaluierung der in ihrem Rahmen von der Gemeinschaft finanzierten Aktionen vorzulegen, gegebenenfalls zusammen mit Vorschlägen für das künftige Vorgehen in bezug auf diese Verordnung. Was die Beschlußfassungsverfahren anbelangt, so hat der Rat den technischen Erfordernis- sen einer effizienten Verwaltung unter Berücksichtigung der Art der Aktionen und ihrer mittleren Dimension Rechnung getragen. So wurde vereinbart, daß die Beschlüsse betreffend (1) Noch nicht im Amtsblatt veröffentlicht. (2) ABl. C 371 vom 8. 12. 1997, S. 74. C 204/24 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 6. 98 — nicht rückzahlbare Zuschüsse für Einzelmaßnahmen, deren Betrag 1 Mio. ECU über- steigt, nach dem Verfahren II Variante b) des Komitologiebeschlusses gefaßt werden; — die allgemeinen jährlichen Richtlinien Gegenstand eines Meinungsaustauschs im Rah- men einer gemeinsamen Sitzung der Ausschüsse nach Artikel 8 Absatz 1 sein werden


title: WRITTEN QUESTION No. 969/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Greek companies in the FYROM

eurovoc_concepts:
Greece
Macedonia
direct investment
foreign investment
industrial cooperation
processing industry
restriction on competition
tobacco
trade licence

text: 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 310/151 (98/C 310/208) SKRIFTLIG FR¯GA P-0964/98 fr(cid:229)n David Thomas (PSE) till kommissionen (18 mars 1998) A¤mne: Fo¤rbud mot specificerade riskprodukter av no¤tkreatur i samband med BSE Anser kommissionen att den fo¤reslagna regionaliseringen av reglerna om specificerade riskprodukter a¤r fo¤renliga med de grundprinciper fo¤r en gemensam marknad som bland annat (cid:229)terfinns i artiklarna 2 och 3 i fo¤rdragen? I hur ho¤g grad skulle dessa regler kunna ge ett effektivt skydd (cid:229)t konsumenterna na¤r det a¤r omo¤jligt att kontrollera de (cid:229)tga¤rder som fo¤reslagits? Svar avgivet av Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (22 april 1998) Kommissionen ha¤nvisar ledamoten till sitt svar p(cid:229) hans muntliga fr(cid:229)ga nr H-0282/98 sta¤lld under fr(cid:229)getiden vid parlamentets mo¤te i mars II 1998 (1). (1) Parlamentsdebatter (Mars 1998). (98/C 310/209) SKRIFTLIG FR¯GA E-0969/98 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (30 mars 1998) A¤mne: Grekiska fo¤retag i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien Det grekiska fo¤retaget (cid:148)Kapniki Michailidis(cid:148) (Leaf Tobacco A. Mihailidis SA) har byggt en tobaksfabrik i den fo¤re detta jugoslaviska republiken Makedonien. Fo¤retaget sysselsa¤tter 278 fast ansta¤llda och 151 sa¤songsarbetare och investerar betydande belopp (5 miljoner dollar), efter ett avtal med regeringen. I juli 1997 utfa¤rdade ansvarig minister ett partiellt tillst(cid:229)nd till detta fo¤retag › n(cid:229)got som strider mot landets ga¤llande lagstiftning › och fo¤retaget tvingades ko¤pa tobak endast fr(cid:229)n den sydva¤stra delen av landet. Vad avser Europeiska kommissionen att go¤ra fo¤r att underso¤ka kritiken och fo¤r att landets ga¤llande lagstiftning skall tilla¤mpas? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (22 april 1998) De ekonomiska fo¤rbindelserna mellan F d jugoslaviska republiken Makedonien (nedan kallat (cid:148)Makedonien(cid:148)) och Grekland har fo¤rba¤ttrats avseva¤rt sedan slutet av 1995. Kommissionen ka¤nner till de problem som flera grekiska investerare har i Makedonien, bland annat det sa¤rskilda fall som parlamentsledamoten tar upp. Kommissionen har inte mo¤jlighet att i detta speciella fall kontrollera om de makedoniska myndigheternas utfa¤rdande av regionala tillst(cid:229)nd fo¤r tobaksko¤p a¤r i enlighet med ga¤llande nationell lagstiftning. Kommissionen har dock tagit upp fallet vid flera tillfa¤llen, bland annat vid fo¤rsta mo¤tet i det samarbetsr(cid:229)d som inra¤ttats enligt samarbetsavtalet mellan gemenskapen och Makedonien, och som ho¤lls i Skopje den 20-21 mars 1998. Myndigheterna i Makedonien erinrades d(cid:229) om hur viktigt det a¤r att skapa la¤mpliga ramar fo¤r de s(cid:229) va¤l beho¤vda utla¤ndska direktinvesteringarna i landet och att fra¤mja industriellt samarbete med gemenskapen i enlighet med artiklarna 4 och 6 i samarbetsavtalet. Kommissionen fick en fo¤rsa¤kran fr(cid:229)n myndigheterna om att man skulle finna en lo¤sning i detta sa¤rskilda fall s(cid:229) att tobak skulle kunna inhandlas fr(cid:229)n tobaksfo¤ra¤dlare i alla prefekturer


title: Proposition modifiée de décision du Parlement européen et du Conseil établissant le programme d'action communautaire «Service volontaire européen pour les jeunes»

eurovoc_concepts:
European citizenship
action programme
social participation
voluntary military service
young person

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 30. 03. 1998 COM(1998) 201 final 96/0318 (COD) AVIS DE LA COMMISSION conformément à l'article 189 b, paragraphe 2, alinéa d) du traité CE, sur les amendements du Parlement européen à la position commune du Conseil concernant la proposition de DECISION DU PARLEMENT EUROPEEN ET DU CONSEIL établissant le programme d'action communautaire "Service volontaire européen pour les jeunes" PORTANT MODIFICATION A LA PROPOSITION DE LA COMMISSION conformément à l'article 189 A, paragraphe 2 du traité CE EXPOSE DES MOTIFS L'article 189B, paragraphe 2 point d) du traité CE prévoit que la Commission émette un avis sur Ses amendements que propose le Parlement européen en deuxième lecture. La Commission expose ci-après son avis sur les 10 amendements proposés par le Parlement européen. Elle y joint également en vertu de l'article 183 Â paragraphe 2 du traité CE, une proposition modifiée qui incorpore les 2 amendements du PE qu'elle a acceptés. 1. a) b) c) d) e) f) g) Historique Le 23 décembre 1996, la Commission a transmis au Conseil et au Parlement européen sa proposition de Décision (COM (96) 610 final- COD 96/0318) Le 19 mars 1997, le Comité économique et social a émis un avis favorable Le 12 juin 1997, le Comité des Régions a émis un avis favorable Le 12 juin 1997, le Parlement européen a adopté, en première lecture, une résolution favorable comprenant 40 amendements à la proposition de la Commission Le 23 juillet 1997, la Commission a adopté au titre de l'article 189 A§2 du traité CE, une proposition modifiée de Décision qui intègre en tout ou en partie 18 des 40 amendements du Parlement européen (COM(97) 347 final- COD-96/0318 ) Le 16 décembre 1997, le Conseil a arrêté sa position commune Le 12 mars 1998, le Parlement européen a voté en deuxième lecture, adoptant une résolution favorable qui inclut 10 amendements à la position commune 2. Objet de la proposition de Décision Basé sur l'article 126 du Traité, le programme s'inscrit dans le cadre des objectifs d'une politique de coopération dans le domaine de la jeunesse. Son objectif principal est de contribuer à l'intégration des jeunes dans la vie active à travers des activités transnationales d'utilité collective au sein de la Communauté et dans les pays tiers. Le Service volontaire européen (SVE) propose aux jeunes résidant dans la Communauté européenne (18-25 ans) une expérience formatrice validée, au niveau transnational, qui s'articule à la fois autour de l'acquisition de compétences et d'aptitudes et de l'exercice d'une citoyenneté responsable. AVIS DE LA COMMISSION SUR LES AMENDEMENTS DU PARLEMENT EUROPEEN Après examen des amendements proposés par le Parlement européen en deuxième lecture, la Commission peut soutenir ceux: qui s'accordent avec sa proposition initiale, ou qui apportent au texte des précisions utiles 1. AMENDEMENTS ACCEPTES PAR LA COMMISSION La Commission peut accepter les amendements n° 1 et 6 et les a incorporés dans sa nouvelle proposition modifiée, afin qu'ils puissent être réexaminés par le Conseil. L'amendement n° 1 (13e considérant) concerne la levée des obstacles à la mobilité des jeunes volontaires. La Commission peut accepter les principes de cet amendement moyennant la formulation suivante: " considérant que des mesures appropriées notamment en ce qui concerne les régimes de protection sociale et les régimes fiscaux adoptées par les Etats membres permettraient de faciliter l'accès aux jeunes aux infrastructures nationales dans le cadre du service volontaire". Il s'agit, en effet, de tenir compte des compétences des Etats membres en la matière. L'amendement n° 6 (article 9,§1) concerne la composition du Comité. La Commission s'en tient au texte de la Comitologie et peut donc accepter l'amendement moyennant les modifications rédactionnelles suivantes : remplacer " Dans l'exécution de cette tâche" par "Dans la mise en oeuvre du présent programme"- pour des questions de cohérence du texte; remplacer " composé d'un représentant par Etat membre" par ' composé des représentants des Etats membres". 2. AMENDEMENTS REJETES PAR LA COMMISSION Les amendements n- 2,3,4,5,7,8,9 et 10 sont rejetés par la Commission L'amendement n° 2 (considérant 21) concerne la compatibilité entre le Service volontaire européen et les services civils nationaux existants. La Commission reconnaît l'importance de cet aspect pour le développement du SVE mais ne peut accepter l'amendement du Parlement européen qui touche à des questions qui concernent les compétences des Etats membres. L'amendement n° 3 (Article 3 § 1) concerne le budget pour les deux années du programme. La Commission maintient l'enveloppe proposée dans sa proposition initiale (60 MioECU). L'amendement n° 4 (article 7 § 1) la première partie de l'amendement concerne l'information et la sensibilisation des volontaires sur leurs droits et obligations. Cette préocupation est couverte par le texte de la position commune. La deuxième partie concerne la compatibilité avec les services civils nationaux existants: voir amendement n° 2. Le texte de la position commune reprend, dans l'esprit, les amendements du Parlement européen concernant cet aspect L'amendement n° 5 (article 7 § 2) concerne la levée des obstacles à la mobilité des jeunes volontaires. Le texte du considérant n*13 modifié (voir amendement n*1) est plus approprié que la première partie de l'amendement du Parlement européen dans la mesure où la Commission tient à respecter les compétences des Etats membres en la matière. La deuxième partie de l'amendement demande à la Commission de présenter des propositions visant à introduire un statut des jeunes volontaires et met donc en cause le droit d'initiative de la Commission. Les amendements n° 7-8-9-10 (article 9 §2,3,3bis) concernent le Comité du programme et introduisent des éléments du Modus Vivendi. La Commission tout en respectant les engagements pris dans le cadre du Modus Vivendi s'en tient exactement au texte de la Comitologie. CONCLUSIONS En conclusion, la Commission estime que les propositions d'amendements n* 1 et 6 du Parlement européen à la position commune, renforcent le texte en ce qui concerne l'élimination des obstacles toujours existant et en ce qui concerne la Comitologie. La proposition modifiée incorpore ces amendements. PROPOSITION MODIFIEE DE DECISION DU PARLEMENT EUROPEEN ET DU CONSEIL établissant le programme d'action communautaire "Service volontaire européen pour les jeunes" (présenté par la Commission conformément à l'article 189 A paragraphe 2 du Traité CE) LK pDffltVm comjuune (13) considérant que la présents décision met en place un cadre communautaire destiné à contribuer au développement des activités transnationales de service volontaire ; E Ï K K!. =-,!£;-'/. -;—!5ï-3X,;aBUj j&AUUSf (13) considérant que des mesures appropriées notamment en ce qui concerne les régimes de protection sociale et les régimes fiscaux adoptés par les Etais membres permettraient de aux infrastructures nationales dans le cadre de service volontaire. l'accès jeunes aux y une forme (14) considérant que la participation des jeunes à des activités de service volontaire d'éducation constitue informelle, dont la qualité reposera pour une part importante sur des actions de compris appropriée, préparation linguistiques et culturelles, contribue à leur orientation future, à l'élargissement de le horizons, leurs favorise leurs compétences développement de sociales, d'une citoyenneté active et d'une intégration équilibrée dans la société d'un point de vue économique, social et culturel, et permet de promouvoir la conscience d'une véritable citoyenneté européenne ; (15) considérant que la création d'un service volontaire européen doit être conduite en cohérence avec les autres actions communautaires en faveur de la jeunesse développées notamment dans le cadre du programme "Jeunesse pour l'Europe"7, en conséquence leur complémentarité ; importe veiller qu'il de et à Décision n° 318/95/CE du Parlement européen et du Conseil, du 14 mars 1995, portant adoption de la troisième phase du programme "Jeunesse pour l'Europe" (JO L 87 du 20. 4. 1995, p. 1 ). itïois modifiée suivant PI du 12 Ht&rs 1998 2. Chaque Etat membre s'efforce, dans la mesure du possible, d'adopter les mesures qu'il juge nécessaires et souhaitables pour du assurer ce qui programme, notamment concerne jeunes la mobilité volontaires. fonctionnement en des le bon Article 8 Attestation Un document établi par la Commission, conformément à la procédure définie à l'article 9, paragraphes 2 et 3, atteste de la participation des jeunes volontaires au service volontaire européen ainsi que de l'expérience compétences qu'ils/elles ont acquises durant cette période. des et Article 9 Comité 1. Dans la mise en oeuvre du présent programme, la Commission est assistée par un comité composé de deux représentants par Etat membre et présidé par le représentant de la Commission. /. Dans la mise en oeuvre du prèseni programme, la Commission est assistée par un comité composé des représentants des Etats membres et présidé par le représentant de la Commission. 2. Le représentant de la Commission soumet au comité un projet des mesures à prendre concernant : - le règlement intérieur du comité, - les modalités de mise en oeuvre, - le plan de travail annuel pour la mise en oeuvre des actions du programme, - l'équilibre général entre les différents volets du programme, ISSN0234-149Î COM(98) 201 final DOCUMENTS FR 16 06 04 01 N° de catalogue : CB-CO-98-215-FR-C ISBN 92-78-32931-2 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg f


title: WRITTEN QUESTION No. 945/98 by Jesús CABEZÓN ALONSO to the Commission. Nicaragua's foreign debt

eurovoc_concepts:
EU policy
Nicaragua
debt reduction
external debt
international cooperation
sustainable development

text: C 310/148 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 dessa verksamheter kommer i konflikt med direktivet. I detta fall skall arbetstagarens ha¤lsa och sa¤kerhet sa¤kersta¤llas i den utstra¤ckning det a¤r mo¤jligt med utg(cid:229)ngspunkt i direktivet m(cid:229)l. Detta inneba¤r att polismyndigheternas verksamhet till stor del ligger utanfo¤r ra¤ckvidden fo¤r gemenskapslagstiftningen om ha¤lsa och sa¤kerhet fo¤r arbetstagare och da¤rfo¤r omfattas av motsvarande (cid:229)tga¤rder av strikt nationell karakta¤r. Kommissionen anser inte att man har brutit mot n(cid:229)gon av gemenskapsbesta¤mmelserna. Da¤rfo¤r a¤r det uteslutande de italienska myndigheterna som ansvarar fo¤r att det problem som parlamentsledamoten la¤gger fram lo¤ses. (1) EGT L 183, 29. 6. 1989. (98/C 310/204) SKRIFTLIG FR¯GA P-0937/98 fr(cid:229)n Jose· Escudero (PPE) till kommissionen (16 mars 1998) A¤mne: Kulturellt samarbete med Latinamerika Kan kommissionen informera om formerna fo¤r deltagande i det kulturella samarbetet med Latinamerika via befintliga fonder? Finns det offentliga anbudsfo¤rfaranden eller program fo¤r sto¤d till och/eller finansiering av godka¤nda offentliga projekt som skulle go¤ra det mo¤jligt fo¤r medborgare eller kulturorganisationer att delta i och vid fo¤rdelningen av dessa fonder? Svar fr(cid:229)n Manuel Mar(cid:14)·n p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 april 1998) Mellan 1992 och 1997 finansierade kommissionen en rad (cid:229)tga¤rder p(cid:229) omr(cid:229)det kulturellt samarbete med Latinamerika till ett belopp av 3,5 miljoner ecu. Dessa (cid:229)tga¤rder omfattade huvudsakligen fo¤ljande omr(cid:229)den: › Den latinamerikanska identiteten och kulturell dialog › Europas och Latinamerikas gemensamma arv › Bilden av Latinamerika i Europa › Bilden av Europa i Latinamerika › Kulturarvet › Kulturturism. Vidare, i enlighet med artikel 5 i r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bist(cid:229)nd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsla¤nderna i Asien och Latinamerika (1), fa¤ster kommissionen sa¤rskild vikt vid den kulturella aspekten av de utvecklingsprojekt som den finansierar i Latinamerika. Vad ga¤ller offentliga anbudsfo¤rfaranden har kommissionen fo¤ljt ga¤llande regler. (1) EGT L 52, 27. 2. 1992. (98/C 310/205) SKRIFTLIG FR¯GA E-0945/98 fr(cid:229)n Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) till kommissionen (30 mars 1998) A¤mne: Nicaraguas utlandsskuld I Nicaraguas budget fo¤r 1997 uppgick fo¤rvaltningen av utlandsskulden till 11,2 procent av BNP samtidigt som de medel som landet erho¤ll fr(cid:229)n den internationella samarbete uppgick till 8 procent av BNP. De (cid:229)rliga kostnaderna fo¤r skuldfo¤rvaltning och amorteringar utgo¤r en stor andel av landets exportinta¤kter och s(cid:229)lunda begra¤nsas Nicaraguas mo¤jligheter att utvecklas. Utlandsskulden a¤r fo¤r na¤rvarande 6 108,5 miljarder amerikanska dollar och den bilaterala skulden uppg(cid:229)r till 66,9 procent av detta belopp. Hurdant samarbete erbjuder kommissionen i syfte att avskriva beloppet p(cid:229) Nicaraguas utlandsskuld och skuldfo¤rvaltning, n(cid:229)got som skulle skapa grunderna fo¤r en h(cid:229)llbar utveckling i landet?


title: WRITTEN QUESTION No. 972/98 by Mary BANOTTI to the Commission. Bhutanese refugees and the EU's response

eurovoc_concepts:
Bhutan
EU aid
EU relations
Nepal
aid to refugees
food aid
humanitarian aid
political asylum
political refugee
settlement of disputes

text: C 323/100 EN Official Journal of the European Communities 21. 10. 98 1. What grounds has Greece cited for not having implemented the Directive? Could failure to incorporate the Directive into national law entail adverse repercussions and, possibly, risks 2. for the cultural objects belonging to Greece and, if so, what are they? (1) OJ L 60, 1. 3. 1997, p. 59. Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (23 April 1998) The Commission is conducting a detailed investigation of the problem raised by the Honourable Member and will inform him of the outcome as soon as possible. (98/C 323/149) WRITTEN QUESTION E-0968/98 by Katerina Daskalaki (UPE) to the Commission (30 March 1998) Subject: Conversion of a monastery into a hotel by the Turks in the occupied part of Cyprus Reports have emerged that the Turkish regime of occupation in northern Cyprus has given authorization for the Armenian Monastery of Makarios Pentadaktylos, known as Armenomonastiri, to be converted into a hotel. Will the Commission say whether it is aware of these reports and whether it knows what kind of business interests are involved? If not, does it intend to investigate this fresh violation by the occupying regime of the property rights of the Armenian Church and the Armenian people and, more generally, the destruction of monuments of Europe(cid:146)s cultural heritage which are being systematically pillaged and looted in the occupied part of Cyprus? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (23 April 1998) The Commission is aware of the facts reported by the Honourable Member. It will endeavour to raise the matter in its dealings with the northern part of Cyprus (which are limited to civil society), and point out the need to preserve the monastery. As regards the possible influence of Turkey on northern Cyprus in this connection, the Commission will also endeavour to address the issue in its discussions with the Turkish authorities. (98/C 323/150) WRITTEN QUESTION E-0972/98 by Mary Banotti (PPE) to the Commission (30 March 1998) Subject: Bhutanese refugees and the EU(cid:146)s response Is the Commission aware that 100 000 Bhutanese refugees are now living in camps in Nepal in the Jhapa and Morang districts? What aid is the European Union giving to these refugees? Is the Commission satisfied that the Bhutanese Government recognizes its responsibilities towards these refugees?


title: Verordening (EG) nr. 710/98 van de Commissie van 30 maart 1998 tot vaststelling voor het verkoopseizoen 1997/1998 van de voorschotten op de productieheffingen in de sector suiker

eurovoc_concepts:
isoglucose
marketing
production quota
sugar levy
syrup
white sugar

text: 31. 3. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 98/33 VERORDENING (EG) Nr. 710/98 VAN DE COMMISSIE van 30 maart 1998 tot vaststelling voor het verkoopseizoen 1997/1998 van de voorschotten op de productieheffingen in de sector suiker DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1599/96 (2), en met name op artikel 28, lid 8, Overwegende dat artikel 5 van Verordening (EEG) nr. 1443/82 van de Commissie van 8 juni 1982 houdende uitvoeringsbepalingen voor de quotaregeling in de sector laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. suiker (3), 392/94 (4), de vaststelling v(cid:155)(cid:155)r 1 april en de inning v(cid:155)(cid:155)r 1 juni daaropvolgend voorschrijft van de door de suikerfa- brikanten, isoglucosefabrikanten en inulinestroopfabri- kanten als voorschotten op de productieheffingen voor lopende verkoopseizoen te betalen bedragen per het eenheid; dat de raming van de basisproductieheffing en de B-heffing overeenkomstig artikel 6 van Verordening (EEG) nr. 1443/82 tot een bedrag leidt dat hoger is dan 60 % van de maximumbedragen bedoeld in artikel 28, leden 3, 4 en 5, van Verordening (EEG) nr. 1785/81; dat in dit geval volgens artikel 6 van Verordening (EEG) nr. 1443/82 voor suiker en inulinestroop de bedragen per eenheid moeten worden vastgesteld op 50 % van de isoglucose het betrokken maximumbedragen en voor bedrag per eenheid van het voorschot op 40 % van het bedrag per eenheid van de geraamde heffing op de basisproductie voor suiker; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor suiker, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor het verkoopseizoen 1997/1998 worden de bedragen per eenheid bedoeld in artikel 5, lid 1, onder b), van Verordening (EEG) nr. 1443/82, vastgesteld op: a) 0,632 ecu per 100 kg witte suiker als voorschot op de heffing op de basisproductie voor A-suiker en B-suiker; b) 11,848 ecu per 100 kg witte suiker als voorschot op de B-heffing voor B-suiker; c) 0,506 ecu per 100 kg droge stof als voorschot op de heffing op de basisproductie voor A-isoglucose en B-isoglucose; d) 0,632 ecu per 100 kg suiker/isoglucose-equivalent in droge stof als voorschot op de heffing op de basispro- ductie voor A-inulinestroop en B-inulinestroop; e) 11,848 ecu per 100 kg suiker/isoglucose-equivalent in voorschot op de B-heffing voor stof als droge B-inulinestroop. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 30 maart 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 43. (3) PB L 158 van 9. 6. 1982, blz. 17. (4) PB L 53 van 24. 2. 1994, blz. 7


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 936/98 von Florus WIJSENBEEK an die Kommission. Gerichtsverfahren im Ausland

eurovoc_concepts:
EU national
carrier
extra-territoriality
intra-EU transport
national law
offence
rest period
road transport
transport regulations
working time