title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 500/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 2ας Μαρτίου 1998 για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιμών και των προσθέτων εισαγωγικών δασμών ορισμένων προϊόντων του τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

formats: pdf print

text: 3. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 62/27 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 500/98 TGS EPITQOPGS tgr 2ar Laqt(cid:148)ou 1998 cia tqopopo(cid:148)gsg tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pqosh(cid:146)tym eisacycij(cid:150)m dasl(cid:150)m oqisl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1599/96 (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1423/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 23gr Ioum(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) jahoqislo(cid:151) tym keptoleqei(cid:150)m evaq- loc(cid:147)r cia tgm eisacyc(cid:147) pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (cid:145)kkym ap(cid:149) tir lek(cid:145)sser (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1143/97 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio jai to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti oi amtipqosypeutij(cid:146)r til(cid:146)r jai oi pq(cid:149)shetoi eisacyci- jo(cid:148) daslo(cid:148) pou evaql(cid:149)fomtai stg keuj(cid:147) f(cid:145)waqg, stgm aja- t(cid:146)qcastg f(cid:145)waqg jai oqisl(cid:146)ma siq(cid:149)pia (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1222/97 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 466/98 (6)· (cid:149)ti, ap(cid:149) tgm evaqloc(cid:147) tym jam(cid:149)mym jai tym keptoleqei(cid:150)m jahoqislo(cid:151) pou upemhul(cid:148)fomtai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1423/95, ta stoiwe(cid:148)a ta opo(cid:148)a diah(cid:146)tei, ha pq(cid:146)pei ma tqopopoio(cid:151)m ta isw(cid:151)omta pos(cid:145) s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi amtipqosypeutij(cid:146)r til(cid:146)r jai oi pq(cid:149)shetoi eisacycijo(cid:148) daslo(cid:148) pou evaql(cid:149)fomtai sta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1423/95 jahoq(cid:148)fo- mtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vetai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 3 Laqt(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 2 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 43. (3) EE L 141 tgr 24. 6. 1995, s. 16. (4) EE L 165 tgr 24. 6. 1997, s. 11. (5) EE L 173 tgr 1. 7. 1997, s. 3. (6) EE L 58 tgr 27. 2. 1998, s. 56. L 62/28 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 3. 3. 98 PAQAQTGLA stom jamomisl(cid:149) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 2ar Laqt(cid:148)ou 1998, cia tqopopo(cid:148)gsg tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai pq(cid:149)shetym dasl(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tgr keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr, tgr ajat(cid:146)qcastgr f(cid:145)waqgr, jai tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou jydijo(cid:151) SO 1702 90 99 Jydij(cid:149)r SO 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147) am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pq(cid:149)shetor dasl(cid:149)r am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor (se Ecu) 21,77 21,77 21,77 21,77 25,09 25,09 25,09 0,25 5,42 10,71 5,23 10,22 12,84 8,17 8,17 0,40 (1) Jahoqisl(cid:149)r cia tom amtipqosypeutij(cid:149) poiotij(cid:149) t(cid:151)po (cid:149)pyr oq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 431/68 tou Sulbouk(cid:148)ou (EE L 89 tgr 10. 4. 1968, s. 3) (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. (2) Jahoqisl(cid:149)r cia tom amtipqosypeutij(cid:149) poiotij(cid:149) t(cid:151)po (cid:149)pyr oq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 793/72 tou Sulbouk(cid:148)ou (EE L 94 tgr 21. 4. 1972, s. 1). (3) Jahoqisl(cid:149)r am(cid:145) 1 % tgr peqiejtij(cid:149)tgtar se sajwaq(cid:149)fg


title: VERORDENING (EG) Nr. 500/98 VAN DE COMMISSIE van 2 maart 1998 tot wijziging van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker

text: 3. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 62/27 VERORDENING (EG) Nr. 500/98 VAN DE COMMISSIE van 2 maart 1998 tot w¶ziging van de representatieve pr¶zen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappel¶ke orde- laatstel¶k ning der markten in de sector gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1599/96 (2), suiker (1), Gelet op Verordening (EG) nr. 1423/95 van de Commissie van 23 juni 1995 tot vaststelling van de uitvoeringsbepalingen voor de invoer van producten uit laatstel¶k de gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1143/97 (4), en met name op artikel 1, lid 2, tweede alinea, en artikel 3, lid 1, andere dan melasse (3), suiker, sector Overwegende dat de representatieve pr¶zen en de aanvul- lende invoerrechten voor witte suiker, ruwe suiker en bepaalde stropen z¶n vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 1222/97 van de Commissie (5), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 466/98 (6); Overwegende dat toepassing van de in Verordening (EG) nr. 1423/95 bedoelde voorschriften en bepalingen op de gegevens waarover de Commissie thans beschikt, ertoe leidt de momenteel geldende bedragen te w¶zigen en vast te stellen zoals vermeld in de b¶lage b¶ deze veror- dening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De representatieve pr¶zen en de aanvullende invoer- rechten voor de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1423/95 bedoelde producten worden vastgesteld zoals aangegeven in de b¶lage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 3 maart 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 2 maart 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 43. (3) PB L 141 van 24. 6. 1995, blz. 16. (4) PB L 165 van 24. 6. 1997, blz. 11. (5) PB L 173 van 1. 7. 1997, blz. 3. (6) PB L 58 van 27. 2. 1998, blz. 56. L 62/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 3. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 2 maart 1998 tot w¶ziging van de representatieve pr¶zen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor witte suiker, ruwe suiker en producten van GN-code 1702 90 99 GN-code 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Representatieve pr¶s per 100 kg netto van het betrokken product Aanvullend recht per 100 kg netto van het betrokken product (in ecu) 21,77 21,77 21,77 21,77 25,09 25,09 25,09 0,25 5,42 10,71 5,23 10,22 12,84 8,17 8,17 0,40 (1) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 431/68 van de Raad (PB L 89 van 10. 4. 1968, blz. 3). (2) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 793/72 van de Raad (PB L 94 van 21. 4. 1972, blz. 1). (3) Vaststelling per procent sacharose


title: QUESTION ECRITE no 529/98 de Ludivina GARCÍA ARIAS à la Commission. Retard de l'Espagne dans la reconnaissance de titres universitaires obtenus dans d'autres États membres

eurovoc_concepts:
Spain
approval
national implementing measure
national law
organisation of teaching
recognition of diplomas

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 492/98 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Subsidiëring van illegale cultures met communautaire middelen

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
aid to agriculture
aromatic plant
hemp
narcotic
seed
use of aid

formats: html pdf print

text: 2. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 304/119 Gecombineerd Antwoord van de heer Santer namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0491/98 en E-0740/98 (27 maart 1998) De geachte Parlementsleden worden verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op schriftelijke vraag E-440/98 van de heer Alavanos (1). (1) Zie blz. 105. (98/C 304/179) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0492/98 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (2 maart 1998) Betreft: Subsidie¤ring van illegale cultures met communautaire middelen Volgens berichten in de Europese pers is de Europese Commissie bijzonder gealarmeerd door vermoedens dat een deel van de subsidies aan verbouwers van geneeskrachtige en aromatische kruiden bestemd is voor de teelt van gewassen als marihuana. Uit dezelfde persberichten blijkt de ontoereikendheid van de door de nationale autoriteiten uitgeoefende controles op de toekenning van de subsidies, hetgeen de nodige twijfels doet rijzen met betrekking tot de bestemming ervan. Deze kwestie heeft geweldige ethische consequenties, aangezien dit kan betekenen dat het geld van de Europese belastingbetaler gebruikt wordt ter ondersteuning van de teelt van illegale gewassen, terwijl de EU anderzijds probeert de jongeren van ons continent tegen narcoticagebruik te beschermen. Kan de Commissie mededelen over welke informatie zij beschikt aangaande de subsidie¤ring van de teelt van Indische hennep in de EU en welke maatregelen zij denkt te nemen om toe te zien op een juist gebruik van de kredieten op de communautaire begroting? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (26 maart 1998) De communautaire regelgeving inzake de toekenning van steun ten behoeve van de hennepteelt bevat een aantal strikte bepalingen, o. a. de bepaling dat de steun alleen wordt toegekend voor gecertificeerd zaaizaad van rassen met een gehalte aan bedwelmende stoffen (tetrahydrocannabinol) dat niet hoger is dan 0,3 %. In verband met deze bepaling is een communautaire lijst vastgesteld van rassen die aan dit criterium voldoen; aan de hand van een communautaire methode voor het bepalen van de chemische samenstelling van het betrokken zaaizaad kan het tetrahydrocannabinolgehalte worden gecontroleerd. Bovendien moeten de officie¤le etiketten van het gebruikte zaaizaad worden overgelegd, en mag pas na de zaadkorrelvorming worden geoogst. Verder onderzoekt de Commissie de mogelijkheid om de voorschriften inzake de toekenning van steun nog meer te verscherpen, met name door een systeem van verplichte contracten tussen de producenten en de verwerkende industrie in te voeren. Er zijn de Commissie geen gevallen bekend waarin voor bepaalde voor de hennepteelt gebruikte oppervlakten communautaire steun was toegekend terwijl er in feite hennep voor de vervaardiging van drugs op zou zijn geteeld. Het probleem van de controle is voor de Commissie nog steeds reden tot bezorgdheid. Zij behoudt zich het recht voor om, indien dit probleem onoplosbaar zou blijken, voor te stellen de steunregeling in deze sector af te schaffen


title: WRITTEN QUESTION No. 732/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. EU funds for Rhineland-Palatinate and Saarland since January 1995 (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
EU programme
Rhineland-Palatinate
Saarland
financial aid

text: C 310/120 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 (98/C 310/159) WRITTEN QUESTION P-0732/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (2 March 1998) Subject: EU funds for Rhineland-Palatinate and Saarland since January 1995 What projects and Funds have provided Community resources for Rhineland-Palatinate and Saarland since January 1995? Who were the beneficiaries and what sums were involved:- 1. for job promotion and combating long-term unemployment? From the European Regional Development Fund? The European Social Fund. The EAGGF and other EU funds? 2. to promote research and development? In the universities and colleges? In the private sector? 3. to promote relations and trade with the countries of Central and Eastern Europe? 4. from the youth programmes? 5. from the education and training programmes? 6. for women(cid:146)s projects? 7. for cultural projects? What is the EU(cid:146)s assessment of the success of the measures? How many jobs was it possible to create and for which occupational groups? Are these jobs temporary or long term? Supplementary answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (25 May 1998) Because of the length of the answer, which includes a number of tables, the Commission is sending it direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat. (98/C 310/160) WRITTEN QUESTION P-0734/98 by Paul Lannoye (V) to the Commission (2 March 1998) Subject: Ban on (cid:146)organic farming(cid:146) classification in the departments of Aude and Pyre·ne·es Orientales (France) Since 1994, a series of measures taken by the French Ministry of Agriculture and certain prefectures oblige all wine growers in the departments of Aude and Pyre·ne·es Orientales to protect all vines against the Flavescence Dore·e virus with synthetic chemical insecticides. This obligation also applies to wine growers using organic means of production. Certain (cid:145)organic(cid:146) wine growers, having no outbreak of Flavescence Dore·e in their vineyards, refused to apply such preventive treatment. As a result, the Ministry of Agriculture decided to forbid the (cid:145)Ecocert(cid:146) control body from certifying these wine growers(cid:146) vines as (cid:145)organic farming(cid:146), even though the vineyards in question fully meet, according to the checks carried out by (cid:145)Ecocert(cid:146), the provisions of Regulation (EEC) No 2092/91 (1) on organic production. These wine growers have been forced to cease making any reference to organic production. This withdrawal of the (cid:145)organic farming(cid:146) label appears to be in flat contradiction to the provisions of Article 9(2) and 12 of Regulation (EEC) No 2092/91


title: PERGUNTA ESCRITA n. 662/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Instalação de um reactor nuclear perigoso em Akkuyu

eurovoc_concepts:
Türkiye
nuclear accident
nuclear reactor
nuclear safety
nuclear weapon
quality standard
siting of power stations
technology assessment

text: 2. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 304/143 (98/C 304/213) PERGUNTA ESCRITA E-0660/98 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho (16 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Obstru(cid:231)a(cid:152)o, por parte dos Pa(cid:14)·ses Baixos, a‘ busca internacional de um traficante de droga Tem a Preside(cid:136)ncia do Conselho conhecimento de que o Ministro da Justi(cid:231)a neerlande(cid:136)s (D66) tenciona 1. suspender o procurador de Haia, Arthur Docters van Leeuwen? Tem o Conselho conhecimento de um relato·rio neerlande(cid:136)s de informa(cid:231)o(cid:152)es, secreto e pessoal, Larnid no 913, 2. de 21 de Janeiro de 1982, em que o enta(cid:152)o ministro neerlande(cid:136)s da Defesa e actual ministro dos Nego·cios Estrangeiros, H. A. F. M. O. van Mierlo (D66), se propunha reestruturar o servi(cid:231)o de informa(cid:231)o(cid:152)es do enta(cid:152)o ditador do Suriname Desi Bouterse? Tem o Conselho conscie(cid:136)ncia de que um servi(cid:231)o de informa(cid:231)o(cid:152)es militar de um ditador apenas serve para 3. exercer repressa(cid:152)o sobre a popula(cid:231)a(cid:152)o civil? Tem o Conselho conhecimento de que a justi(cid:231)a neerlandesa lan(cid:231)ou um mandato de captura internacional 4. contra o antigo ditador do Suriname Desi Bouterse, suspeito de tra·fico de coca(cid:14)·na em grande escala? Sabe o Conselho que os ministros van Mierlo e Sorgdrager impediram a deten(cid:231)a(cid:152)o de Bouterse no Brasil, no 5. ano passado? Tem o Conselho conhecimento das circunsta(cid:136)ncias em que o oficial de justi(cid:231)a Charles van der Voort, 6. responsa·vel pela busca de Desi Bouterse, foi suspenso? Tem o Conselho conscie(cid:136)ncia de que A. Docters van Leeuwen, procurador-geral de Haia, era, 7. efectivamente, o u·nico que pretendia prosseguir as buscas e o inque·rito judicia·rio contra Bouterse? Na(cid:152)o considera o Conselho que a suspensa(cid:152)o de Docters van Leeuwen constitui uma nova tentativa para 8. frustrar a persegui(cid:231)a(cid:152)o de Desi Bouterse? Pode o Conselho instar os Pa(cid:14)·ses baixos a permitirem que o procurador-geral Docters van Leeuwen retome 9. as suas actividades e prossiga com as investiga(cid:231)o(cid:152)es que podem levar a‘ deten(cid:231)a(cid:152)o de Desi Bouterse? Resposta (25 de Maio de 1998) As perguntas da Senhora Deputada do Parlamento Europeu referem-se unicamente a questo(cid:152)es que constituem assuntos internos dos Pa(cid:14)·ses Baixos. (98/C 304/214) PERGUNTA ESCRITA P-0662/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Instala(cid:231)a(cid:152)o de um reactor nuclear perigoso em Akkuyu Sabe-se que a Turquia tenciona, em meados de Abril, escolher o tipo de reactor nuclear que ira· instalar na zona particularmente perigosa do ponto de vista s(cid:14)·smico de Akkuyu. Esta regia(cid:152)o e· tambe·m entre outros, o bio·topo da foca «monachus-monachus» espe·cie rara e protegida. Segundo as informa(cid:231)o(cid:152)es dispon(cid:14)·veis, a Turquia ira· optar pelo reactor canadiano CANDU que, como e· sabido, permite (atrave·s de um processo preciso) aumentar a quantidade de pluto·nio produzida o que esta· na base da produ(cid:231)a(cid:152)o de armas nucleares. Na(cid:152)o e· por acaso que estes reactores foram instalados em regio(cid:152)es e pa(cid:14)·ses sens(cid:14)·veis como a Coreia do Sul, a I·ndia, o Paquista(cid:152)o e a China. Certos c(cid:14)·rculos nos EUA e no Canada· criticam fortemente a qualidade e o n(cid:14)·vel de seguran(cid:231)a destes reactores e, simultaneamente, na Confere(cid:136)ncia de Kyoto sobre o ambiente (de Dezembro passado) o Canada· assumiu o compromisso de encerrar sete centrais nucleares deste tipo. Pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o como pensa reagir para evitar a instala(cid:231)a(cid:152)o de um reactor deste tipo a poucas milhas de dista(cid:136)ncia dos limites da UE


title: QUESTION ECRITE no 531/98 de Concepció FERRER à la Commission. Programme Raphaël

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
aid system
architectural heritage
cultural policy
heritage protection
museum
project evaluation
vocational training

text: C 304/126 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 2. 10. 98 (98/C 304/190) QUESTION E· CRITE E-0524/98 pose·e par Susan Waddington (PSE) a‘ la Commission (2 mars 1998) Objet: Promotion de certaines denre·es alimentaires Les nutritionnistes nous conseillent de diminuer notre consommation de viande, de lait, de matie‘res grasses et de sucre et d(cid:146)augmenter celle de fruits et le·gumes. Dans ce contexte, des articles parus re·cemment dans la presse du Royaume-Uni ont observe· qu(cid:146)une partie du budget de la PAC est affecte·e a‘ la promotion de la consommation de viande et de produits laitiers, mais non pas a‘ celle de la consommation de fruits et de le·gumes frais. Ces articles pre·tendent par conse·quent que la PAC ne promeut pas, comme elle devrait le faire, un re·gime e·quilibre·. La teneur de ces articles est-elle exacte et, dans l(cid:146)affirmative, quelles mesures la Commission compte-elle arre(cid:136)ter pour inciter a‘ l(cid:146)avenir a‘ la consommation de fruits et de le·gumes frais? Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (12 mars 1998) La Commission informe l(cid:146)Honorable Parlementaire que le budget communautaire consacre· a‘ la promotion des produits agricoles sert notamment a‘ encourager la consommation de certains fruits et le·gumes. Ainsi, des mesures de promotion ont e·te· arre(cid:136)te·es par le Conseil pour les pommes, les agrumes, les raisins secs et les fruits a‘ coque, respectivement par les re‘glements (CEE) no 1195/90 (1), (CEE) no 1201/90 (2), (CE) no 399/94 (3) et (CE) no 2200/96 (article 54) (4). De plus, depuis la re·forme du secteur des fruits et le·gumes par le re‘gle- ment (CE) no 2200/96, la Commission octroie une aide financie‘re aux programmes ope·rationnels des organisations de producteurs, ces programmes pouvant contenir des actions de promotion. Une part notable du budget communautaire consacre· a‘ la promotion des produits agricoles est donc destine·e a‘ celle des fruits et le·gumes. Les campagnes de promotion comportent re·gulie‘rement des actions qui mettent en avant les avantages pour la sante· qui sont lie·s a‘ leur consommation. C(cid:146)est aussi le cas pour la promotion de la consommation d(cid:146)huile d(cid:146)olive, dans le cadre de laquelle est diffuse· un message nutritionnel centre· sur la die‘te me·diterrane·enne, dans laquelle l(cid:146)huile l(cid:146)olive, de me(cid:136)me que les fruits et le·gumes, jouent un ro(cid:136)le important. (1) (2) (3) (4) JO L 119 du 11. 5. 1990. JO L 119 du 11. 5. 1990. JO L 54 du 25. 2. 1994. JO L 297 du 21. 11. 1996. (98/C 304/191) QUESTION E· CRITE E-0531/98 pose·e par Concepcio· Ferrer (PPE) a‘ la Commission (2 mars 1998) Objet: Programme Raphae¤l La Commission a retenu 92 des 841 projets pre·sente·s concernant la sauvegarde du patrimoine culturel dans le cadre du programme Raphae¤l qui be·ne·ficieront d(cid:146)un montant total de 9,2 millions d(cid:146)e·cus. E· tant donne· que ces 92 projets ont e·te· re·partis entre cinq actions distinctes, la Commission peut-elle indiquer pour chacune de ces actions, quels sont les projets qui ont e·te· approuve·s pour chacun des E· tats membres, a‘ quelle organisation l(cid:146)aide a e·te· octroye·e dans chaque cas, quels sont les montants que cette organisation a re(cid:231)us et a‘ quelles fins elle les destine? Re·ponse donne·e par M. Oreja au nom de la Commission (14 avril 1998) La Commission informe l(cid:146)Honorable Parlementaire que la mise en (cid:156)uvre du programme Raphae¤l pour 1997 a de·bouche· sur la se·lection de 92 projets au total pour les cinq actions. En ce qui concerne le nombre de projets et l(cid:146)enveloppe budge·taire consacre·e a‘ chaque action, la situation est la suivante: › Action 1 › Eve·nements et initiatives de disse·mination de dimension europe·enne pour la sauvegarde et la mise en valeur du patrimoine culturel europe·en: 43 projets selectionne·s sur les 511 demandes pre·sente·es, avec une enveloppe budge·taire de 1,80 million d(cid:146)e·cus; › Action 2 › De·veloppement de re·seaux the·matiques de coope·ration entre muse·es europe·ens: 13 projets se·lectionne·s sur les 103 demandes pre·sente·es, avec une enveloppe budge·taire de 2,55 millions d(cid:146)e·cus;


title: WRITTEN QUESTION No. 520/98 by Thomas MEGAHY to the Commission. Financial support for growers of addictive drugs

eurovoc_concepts:
production aid
tobacco
toxic substance

text: C 304/124 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 10. 98 Fo¤r att fonden skall kunna tra¤da i kraft kra¤vs att det avtal betra¤ffande o¤versyn och komplettering efter halva tiden av den fja¤rde Lome·konventionen som undertecknades den 4 november 1995 p(cid:229) Mauritius, ratificeras av minst tv(cid:229) tredjedelar av AVS-staterna (dvs. 47 stater) och av alla gemenskapens medlemsstater. Enligt de uppgifter som kommissionen fo¤rfogade o¤ver den 1 mars 1998 hade 56 AVS-stater och 13 medlemsstater ratificerat avtalet. Kommissionen a¤r o¤vertygad om att det a¤r interna faktorer i de bero¤rda medlemsstaterna som ligger bakom den konstaterade fo¤rseningen, men har a¤nd(cid:229) vid flera tillfa¤llen och p(cid:229) olika niv(cid:229)er i de ratifikationsfo¤rfaranden som faststa¤lls i varje medlemsstats grundlagar, tagit initiativ fo¤r att go¤ra medlemsstaterna uppma¤rksamma p(cid:229) fo¤ljderna av dessa fo¤rseningar. A¤ ven om kommissionen fo¤r na¤rvarande inte kan ange n(cid:229)gon exakt tidpunkt fo¤r na¤r fo¤rfarandena kommer att vara avslutade, har kommissionen anledning att tro att ovanna¤mnda initiativ, vilka redan gett resultat i vissa medlemsstater, kommer att bidra till att det do¤dla¤ge som fr(cid:229)gesta¤llaren avser bryts inom en rimlig tidsperiod. (98/C 304/186) SKRIFTLIG FR¯GA E-0519/98 fr(cid:229)n Ilona Graenitz (PSE) till kommissionen (2 mars 1998) A¤mne: Tax free-butiker De europeiska tax free-butikerna omsa¤tter omkring 60 miljarder o¤sterrikiska schilling om (cid:229)ret. Handeln inom gemenskapen st(cid:229)r fo¤r tv(cid:229) tredjedelar av omsa¤ttningen. Na¤r skattebefrielsen fo¤rsvinner fruktar man att det trots l(cid:229)nga o¤verg(cid:229)ngsperioder enbart i O¤ stterike kommer att fo¤rsvinna 300-500 arbetstillfa¤llen. Har kommissionen gjort n(cid:229)gon underso¤kning om fo¤ljderna p(cid:229) arbetsmarknaden, om tax free-handeln fo¤rsvinner? Om inte, kommer kommissionen att go¤ra en s(cid:229)dan underso¤kning? Svar avgivet av Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (6 april 1998) Kommissionen ha¤nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga P-272/98 fr(cid:229)n Danielle Darras (1). (1) Se s. 67. (98/C 304/187) SKRIFTLIG FR¯GA E-0520/98 fr(cid:229)n Thomas Megahy (PSE) till kommissionen (2 mars 1998) A¤mne: Ekonomiskt sto¤d till odlare av vanebildande droger Kommissionen har beslutat att fortsa¤tta att sto¤dja tobaksproduktion med ett belopp som uppg(cid:229)r till en miljard ecu per (cid:229)r. Kan mot bakgrund av detta odlare av relativt ofo¤rargliga substanser s(cid:229)som heroin (som tar en br(cid:229)kdel av det antal liv som tobaken (cid:229)rligen kostar) emotse liknande subventioner? Eller har kommissionen o¤verva¤gt att anva¤nda v(cid:229)ra pengar till n(cid:229)got mer ha¤lsosamt? Svar avgivet av Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (30 mars 1998) Nej


title: PREGUNTA ESCRITA n. 505/98 del Dominique SOUCHET a la Comisión. Prohibición de utilización de redes de enmalle de deriva

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Baltic Sea
UN resolution
anti-discriminatory measure
fishing area
fishing net
fishing regulations
fishing rights
fishing vessel
sea fishing

text: 11. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 386/21 Por tanto, con el fin de incrementar la eficacia, la visibilidad y el carÆcter innovador de las futuras iniciativas comunitarias, la Comisi(cid:243)n, en su propuesta de reglamento general para el pr(cid:243)ximo periodo de programaci(cid:243)n de Fondos estructurales (1), prevØ concentrar su actuaci(cid:243)n œnicamente en tres temas de interØs comœn sobre el 5 % de los Fondos: la cooperaci(cid:243)n transfronteriza, transnacional e interregional, el desarrollo rural y los recursos humanos en un contexto de igualdad de oportunidades. El aumento del presupuesto destinado a los Fondos estructurales, a pesar de una disminuci(cid:243)n relativa de la parte reservada a las iniciativas comunitarias, deber(cid:237)a permitir la realizaci(cid:243)n de medidas de mejor calidad. Al reducir el nœmero de temas, la Comisi(cid:243)n es consciente sin embargo de que hay que mantener la calidad del mØtodo y el planteamiento de las iniciativas comunitarias para preservar, e incluso aumentar, el carÆcter innovador y el valor aæadido comunitario de las acciones, as(cid:237) como la extensi(cid:243)n de la cooperaci(cid:243)n lograda. (1) COM(1998)131 final. (98/C 386/025) PREGUNTA ESCRITA E-0503/98 de Dominique Souchet (I-EDN) a la Comisi(cid:243)n (2 de marzo de 1998) Asunto: Prohibici(cid:243)n de utilizaci(cid:243)n de redes de enmalle de deriva La Resoluci(cid:243)n de Naciones Unidas de 22 de diciembre de 1989 plantea claramente un principio de precauci(cid:243)n encaminado a prohibir las «grandes redes de enmalle de deriva» en alta mar y sean cuales fueren las regiones o las explotaciones pesqueras. La Comunidad ha resuelto ya la cuesti(cid:243)n de la definici(cid:243)n de la «gran red de enmalle de deriva» estableciendo su l(cid:237)mite inferior en 2,5 km en el AtlÆntico y en el MediterrÆneo mediante el reglamento de 27 de enero de 1992 fundado sobre la aplicaci(cid:243)n de esta resoluci(cid:243)n. ¿PorquØ desea la Comisi(cid:243)n prohibir la utilizaci(cid:243)n de las redes de enmalle de deriva en el AtlÆntico, cuando ya estÆn limitadas a 2,5 km, y deja que perdure la pesca con red enmalladora de deriva de 21 km en el Mar BÆltico? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que esta medida es equitativa, justa y no discriminatoria? (98/C 386/026) PREGUNTA ESCRITA E-0505/98 de Dominique Souchet (I-EDN) a la Comisi(cid:243)n (2 de marzo de 1998) Asunto: Prohibici(cid:243)n de utilizaci(cid:243)n de redes de enmalle de deriva Segœn las œltimas propuestas de la Comisi(cid:243)n, la utilizaci(cid:243)n de redes de enmalle de deriva quedar(cid:237)a prohibida en alta mar en el AtlÆntico y seguir(cid:237)a estando autorizada en la banda costera. En estas condiciones la red de enmalle de deriva estar(cid:237)a prohibida a los pescadores franceses que explotan el bonito presente en alta mar (vena de las Azores) pero autorizada para los pescadores espaæoles, puesto que uno de los caminos de migraci(cid:243)n de esta especie pasa a lo largo de las costas cantÆbricas espaæolas (vena ibØrica). Dicho de otro modo, la red de enmalle de deriva ser(cid:237)a un «buen instrumento» (es decir selectivo y que no atenta contra la navegaci(cid:243)n ni las migraciones naturales del atœn, etc. ) por debajo de las 12 millas, y un «mal instrumento» de pesca, en las zonas internacionales situadas a mÆs de 500 km de las costas. ¿Podr(cid:237)a explicar la Comisi(cid:243)n la l(cid:243)gica cient(cid:237)fica, ecol(cid:243)gica o tØcnica que justifique esta diferencia de rØgimen sin que los pescadores franceses consideren que esto favorece a Espaæa y Portugal en detrimento de ellos?


title: Komisjoni teatis käibe arvutamise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (98/C 66/04)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
accounting
economic concentration
merger control
shareholding
turnover

text: 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 215 31998Y0302(04) C 66/25 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 2. 3. 1998 KOMISJONI TEATIS käibe arvutamise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (98/C 66/04) (EMPs kohaldatav tekst) I. KÄIBE RAAMATUPIDAMISLIK MÄÄRATLEMINE 1. Käive majandustegevuse kajastajana 1. 1. Käibe mõiste 1. 2. Tavapärane tegevus 2. Netokäive 2. 1. Mahahindluste ja maksude mahaarvamine 2. 2. “Grupisisese käibe” mahaarvamine 3. Käibe arvutamise reeglite kohandamine eri liiki toimingutega 3. 1. Üldreegel 3. 2. Äriühingute osade omandamine 3. 3. Osatoimingud 3. 4. Gruppide käive 3. 5. Riigi äriühingute käive II. KÄIBE GEOGRAAFILINE JAOTAMINE 1. Üldreegel 2. Käibe ümberarvestamine eküüdesse III. KREDIIDIASUTUSED JA MUUD FINANTSASUTUSED NING KINDLUSTUSETTEVÕTJAD 1. Mõisted 2. Käibe arvutamine 1. Käesoleva teatise eesmärk on täiendada nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1310/97; (2) edaspidi “ühinemismäärus”) artiklite 1 ja 5 teksti ning selgitada seeläbi teatavaid protseduurilisi ja prak- tilisi küsimusi, mis on põhjustanud kahtlusi või raskusi. 2. Käesoleva teatise aluseks on komisjoni seni saadud kogemu- sed ühinemismääruse kohaldamisel. Selles sätestatud põhi- mõtteid järgitakse ning arendatakse edasi komisjoni tegevu- sega üksikjuhtumite puhul. Käesolev teatis asendab teatist käibe arvutamise kohta. (3) 3. Ühinemismäärusega seatakse komisjoni pädevuseks kaks tin- gimust. Üks tingimus on, et tehing peab olema koondumine artiklis 3 määratletud tähenduses. (4) Teine hõlmab artiklis 1 sisalduvaid käibekünniseid ning selle eesmärk on eristada neid tehinguid, millel on ühendusele oluline mõju ning mida võib käsitada “ühendusele huvi pakkuvatena”. Käivet kasutatakse (1) EÜT L 395, 30. 12. 1989, lk 1; parandatud versioon EÜT L 257, 21. 9. 1990, lk 13. (2) EÜT L 180, 9. 7. 1997, lk 1. (3) EÜT C 385, 31. 12. 1994, lk 21. (4) Vt teatist koondumise mõiste kohta. 216 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd koondumise käigus ühendatavate majandusressursside hinda- miseks ning see jaotatakse geograafiliselt, kajastamaks kõne- aluste ressursside geograafilist jaotust. nende eesmärgist luua lihtne ja objektiivne mehhanism, mida ühinemisega seotud äriühingud saavad hõlpsasti kasutada, et teha kindlaks, kas need tehingud on ühenduse seisukohalt olu- lised ja kas need kuuluvad seepärast teatamisele. Artikliga 1 nähakse ette kaht liiki künnised, vastavalt lõikega 2 ja lõikega 3. Artikli 1 lõikes 2 sätestatakse künnised, mida tuleb esmalt kontrollida, et teha kindlaks ühendusele olulise mõju olemasolu tehingus. Selleks on ette nähtud, et asja- omaste ettevõtjate kogusuurust mõõdetakse ülemaailmse käibe künnise abil; ühendusesisese käibe künnise eesmärk on kindlaks teha, kas koondumine hõlmab minimaalset nõutavat majandustegevust ühenduses; kahe kolmandiku reegli eesmärk on ühenduse pädevusest välja jätta puhtalt riigisisesed tehin- gud. Artikli 1 lõiget 3 tuleb kohaldada üksnes juhul, kui artikli 1 lõikes 2 sätestatud künniseid ei ületata. Teist liiki künniste ees- märk on reguleerida tehinguid, millel puudub ühenduse mõõde vastavalt artikli 1 lõikele 2, kuid millest vähemalt kolme liikmesriigi siseriiklike konkurentsinormide kohaselt tuleks teavitada (nn “mitmekordne teavitamine”). Selleks sätes- tatakse artikli 1 lõikes 3 nii kogu maailma kui ühenduse osas madalamad käibekünnised, mille asjaomased ettevõtjad pea- vad ületama. Koondumine on ühenduse seisukohalt oluline, kui kõnealused madalamad künnised on ületatud ning asja- omased ettevõtjad üheskoos ja eraldi omavad minimaalset nõutavat majandustegevust vähemalt kolmes liikmesriigis. Artikli 1 lõikes 3 sisaldub sarnaselt artikli 1 lõikega 2 kahe kol- mandiku nõue, mille eesmärk on kindlaks teha puhtalt riigisi- sesed tehingud. 6. Ühinemismääruse artikli 1 puhul on põhiküsimus asjaomaste ettevõtjate majandusliku jõu mõõtmine, nagu see kajastub nende käibenäitajates, olenemata sektorist, kus kõnealune käive on saavutatud, ja kas asjaomane tehing nende sektori- tega üldse seondub. Ühinemismääruses on seega esmatähtsus omistatud nende üldiste majandus- ja finantsressursside mää- ratlemisele, mis ühinemisega ühendatakse, et otsustada, kas ühinemine pakub ühendusele huvi. 7. Seejuures on selge, et käive peaks võimalikult täpselt kajas- tama tehinguga seotud ettevõtjate majanduslikku jõudu. See on ühinemismääruse artiklis 5 sisalduvate normide eesmärk, ühinemismääruse eesmärk on tagada, et saadud arvud peegel- davad tõepäraselt majanduslikku tegelikkust. 8. Komisjonipoolne artiklite 1 ja 5 tõlgendus käibe arvutamise osas ei mõjuta tõlgendust, mille võib anda Euroopa Ühenduste Kohus või Euroopa ühenduste esimese astme kohus. I. KÄIBE RAAMATUPIDAMISLIK MÄÄRATLEMINE 4. Künnised kui sellised on ette nähtud pädevuse määratlemiseks, mitte aga koondumise osaliste turuseisundi ega toimingu mõju hindamiseks. Sellest tulenevalt hõlmavad need käivet ning seega ka ressursse, mis on seotud osaliste majandustegevuse kõikide valdkondadega, mitte üksnes nendega, mis on koon- dumisega otseselt seotud. Ühinemismääruse artiklis 1 sätesta- takse künnised, mida kasutatakse “ühenduse seisukohalt olu- liste” koondumiste kindlakstegemiseks, artiklis 5 aga selgitatakse, kuidas tuleks käivet arvutada. 1. Käive majandustegevuse kajastajana 1. 1. Käibe mõiste 5. Asjaolu, et ühinemismääruse artiklis 1 sisalduvad künnised on pelgalt kvantitatiivsed, kuna need põhinevad vaid käibearvu- tustel, mitte turuosal ega muudel näitajatel, annab tunnistust 9. Ühinemismääruse artiklis 5 kasutatav käibe mõiste viitab konkreetselt “summadele, mis saadakse toodete müügist ja teenuste osutamisest”. Müük kui ettevõtja tegevuse kajastaja on seega käibe arvutamise hädavajalik kriteerium, olenemata teenuste sellest, toodetega tegemist kas või on 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 217 osutamisega. “Müügist saadud summad” kirjendatakse äri- ühingu raamatupidamises üldjuhul jaotises “müük”. kajastub seega hinnas. (1) Näiteks toote tarbimiseks antav toe- tus võimaldab tootjal müüa seda kõrgema hinnaga, kui tar- bijad tegelikult maksavad. 10. Toodete puhul ei ole müügi kindlaksmääramine keeruline, tuleb lihtsalt kindlaks teha kõik kaubanduslikud tehingud, millega seondub omandiõiguse üleminek. 11. Teenuste puhul on käibe arvutamisel arvesse võetavad tegu- rid palju keerukamad, kuna kaubanduslik tehing hõlmab “väärtuse” üleminekut. 17. Teenuste osas võtab komisjon arvesse ettevõtja tavapärast tegevust, mis seondub teenuse osutamiseks vajalike ressurs- side loomisega. Accori/Wagons-Litsi (2) kohtuasjas tehtud otsuses otsustas komisjon võtta arvesse Wagons-Litsi kasu- miaruandes sisalduvat punkti “muud tegevustulud”. Komis- jon leidis, et selle punkti alla kuuluvad teatavad autode ren- timisest saadud tulud saadi Wagons-Litsi poolsest toodete müügist ja teenuste osutamisest ning need moodustasid osa tema tavapärasest tegevusest. 12. Üldjuhul ei erine teenuste puhul kasutatav käibe arvutamise viis toodete puhul kasutatavast: komisjon võtab arvesse müügi kogumahtu. Kui teenuse osutaja müüb teenuse otse kliendile, on asjaomase ettevõtja käive eelmise majandusaasta teenuste müügi kogumaht. 13. Teenustesektori keerukuse tõttu võib olla tarvis seda üldpõ- himõtet kohandada osutatava teenuse eritingimustega. Seega võib teatavates sektorites (nagu turism ja reklaam) teenuseid müüa teiste teenuseosutajate vahendusel. Nimetatud sekto- rite mitmekesisuse tõttu võib tekkida palju erinevaid olukor- di. Näiteks selle teenindusettevõtja käive, kes tegutseb vahen- talle makstavatest dajana, vahendustasudest. koosneda üksnes võib 2. Netokäive 18. Arvesse võetakse netokäivet, mis saadakse pärast mitmete määruses sätestatud summade mahaarvamist. Komisjoni ees- märk on käivet kohandada selliselt, et oleks võimalik teha kindlaks ettevõtja tegelik majanduslik jõud. 14. Samuti võib mitmetes valdkondades, nagu krediidi, finants- teenuste ja kindlustuse vallas käibe arvutamisel tekkida teh- nilisi probleeme, mida käsitletakse III jaos. 2. 1. Mahahindluste ja maksude mahaarvamine 1. 2. Tavapärane tegevus 15. Artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et käibe arvutamisel tuleb arvesse võtta summasid, mis seonduvad asjaomaste ettevõ- tete “tavapärase tegevusega”. 19. Artikli 5 lõikega 1 nähakse ette “mahahindluste ja käibe- maksu ning muude otseselt käibega seotud maksude mahaar- vamine”. Mahaarvamised hõlmavad seega ärialaseid (maha- hindlused) ja maksualaseid (käibemaks ja muud otseselt käibega seotud maksud) tegureid. 20. “Mahahindlused” tähistavad kõiki mahahindlusi või allahind- lusi, mida ettevõtjad teevad klientidega peetavate ärialaste läbirääkimiste käigus ning millel on otsene mõju müügisum- madele. 16. Ettevõtjatele avalik-õiguslike asutuste poolt antava toetuse ning asjaomase ettevõtja mõne tavapärase tegevusega seotud mis tahes toetuse võib käibe arvutamisel sisse arvata, kui ette- võtja ise on toetusesaaja ning toetus on otseselt seotud ette- võtjapoolse toodete müügi või teenuste osutamisega ning (1) Vt kohtuasja IV/M. 156 – Cereol/Continentale Italiana, 27. novem- ber 1991. Selle juhtumi puhul jättis komisjon ühenduse toetuse käibe arvutamisel kõrvale, kuna abi ei olnud ette nähtud ühe ühinemises osaleva ettevõtja toodetud kaupade müügi toetuseks, vaid teravilja purustamisele keskendunud ettevõtja poolt kasutatava tooraine (te- ravilja) tootjatele. (2) Kohtuasi IV/M. 126 – Accor/Wagons-Lits, 28. aprill 1992. 218 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd 21. Maksude mahaarvamise osas viidatakse ühinemismääruses käibemaksule ja “muudele otseselt käibega seotud maksude- le”. Käibemaksu puhul ei ole selle mahaarvamine üldjuhul probleem. “Otseselt käibega seotud maksude” mõiste on ühene viide kaudsele maksustamisele, kuna see on otseselt käibega seotud, nagu näiteks alkohoolsetele jookidele kehti- vate maksude puhul. 25. See säte näitab, et kuna tehingu kuupäevaga lõppeva majan- dusaasta kohta enamasti auditeeritud aastaaruannet ei ole, kajastavad asjassepuutuva äriühingu tervet majandusaastat kõige täpsemalt sellele eelnenud majandusaasta käibenäita- jad. 2. 2. “Grupisisese käibe” mahaarvamine 22. Artikli 5 lõike 1 esimeses lõigus märgitakse, et “asjaomase ettevõtja aastakäive ei hõlma toodete müüki ja teenuste pak- kumist lõikes 4 osutatud ettevõtjate vahel”, st nende vahel, kellel on sidemed asjaomase ettevõtjaga (peamiselt emaette- võtjad või tütarettevõtjad). 23. Grupisiseste äritehingute tulude väljajätmise eesmärk on võtta arvesse iga üksuse tegelikku majanduslikku kaalu. Seega sisaldavad ühinemismääruses arvesse võetavad “summad” üksnes tehinguid, mis toimuvad ühelt poolt ettevõtjate grupi ning teiselt poolt kolmandate isikute vahel. 3. Käibe arvutamise reeglite kohandamine eri liiki toimingutega 3. 1. Üldreegel 24. Vastavalt ühinemismääruse artikli 5 lõikele 1 sisaldab kogu- käive summasid, mille asjaomased ettevõtjad on eelmisel majandusaastal saanud toodete müügist ja teenuste osutami- sest. Seega on põhireegel, et iga asjaomase ettevõtja puhul arvessevõetav käive on tehingu kuupäevale vahetult eelnenud majandusaasta käive. 26. Komisjon püüab tugineda kättesaadavaist kõige täpsematele ja usaldusväärsematele andmetele. Seepärast lähtub komisjon üldjuhul auditeeritud või muul viisil lõplikust aruandlusest. Siiski võib komisjon juhul, kui ühenduse ja mitteliikmesriigi raamatupidamisstandardite vahel leitakse olevat olulisi erine- vusi, pidada vajalikuks nimetatud aruanded üle vaadata vas- tavalt käibe suhtes kehtivatele ühenduse standarditele. Igal juhul püüab komisjon mitte tugineda juhtkonna koostatud või muul viisil ajutisele aruandlusele, välja arvatud erandjuh- tudel (vt järgmist lõiku). Kui koondumine toimub aasta esi- mestel kuudel ning auditeeritud majandusaasta aruandeid kõige viimase majandusaasta kohta veel ei ole, võetakse arvesse eelnenud aasta andmeid. Kui nimetatud kaks aruan- net erinevad oluliselt ning eelkõige juhul, kui on olemas kõige viimaste aastate lõplikud auditeerimata andmed, võib komis- jon otsustada arvesse võtta neid auditeerimata andmeid. 27. Olenemata punktist 26, tuleb alati teha korrektiive, et võtta arvesse auditeeritud aruande kuupäevale järgnenud omanda- misi või loovutamisi. See on vajalik tegelike koondatavate ressursside kindlakstegemiseks. Seega kui äriühing enne koondumiseni viiva lõpliku lepingu allakirjutamist või ava- liku pakkumise väljakuulutamist või kontrollpaki omanda- mist loovutab ettevõtte osa või on selline loovutamine või likvideerimine toimingu eelduseks, (1) tuleb ettevõtte selle osa arvele langev osa maha arvata teavitava poole käibest, mis on esitatud viimases auditeeritud majandusaasta aruandes. Vas- tupidiselt tuleb äriühingu teavitatavale käibele lisada käive, mis tuleneb varadest, mille üle on omandatud kontroll pärast viimase auditeeritud majandusaasta aruande koostamist. 28. Käivet ajutiselt mõjutada võivaid muid tegureid, näiteks toote tellimuste vähenemist või tootmisprotsessi aeglustumist tehingule eelnenud ajavahemikul, ei võeta käibe arvutamisel arvesse. Lõplikesse aruannetesse ei tehta neid kajastavaid muudatusi. (1) Vt esimese astme kohtu otsust kohtuasjas T-3/93 – Air France v. komisjon, [1999] ECR II-21. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 219 29. Kuna sageli ei sisalda majandusaasta auditeeritud aruanne ühinemismääruses nõutavat geograafilist jaotust, tugineb komisjon parimatele kättesaadavatele andmetele, mida äri- ühingud esitavad vastavalt ühinemismääruse artikli 5 lõikes 1 sätestatud normile (vt II jao punkti 1). 3. 2. Äriühingute osade omandamine 30. Ühinemismääruse artikli 5 lõikes 2 sätestatakse, et “kui koon- dumine kujutab endast ühe või mitme sellise ettevõtja osalist omandamist, kes võivad olla juriidilised isikud, võetakse erandina lõikest 5 müüja või müüjate puhul arvesse ainult käivet, mis on seotud sellise tehinguga hõlmatud osadega”. 31. Selle sättega nähakse ette, et kui omandaja ei osta tervet grup- pi, vaid üksnes ühe selle majandusüksustest või selle osa, mis võib juriidiliselt olla tütarettevõtja, tuleks käibe arvutamisel arvesse võtta üksnes omandatud osa käivet. Kuigi juriidiliselt on tehingu oluliseks pooleks müüja tervikuna (koos kõikide tütarettevõtjatega), kuna ilma temata ei ole võimalik ostu- müügilepingut sõlmida, ei mängi ta tegelikkuses pärast lepingu täitmist mingit rolli. Tehingu võimalik mõju turule oleneb üksnes nende majandus- ja finantsressursside kogu- mist, mida vara üleminek hõlmab, ning omandaja ressurssi- dest, mitte aga müüja ülejäänud ettevõttest, mis jääb iseseis- vaks. 3. 3. Osatoimingud 32. Mõnikord on teatavad järjestikused tehingud üksnes samade poolte vahelise laiema strateegia osad. Iga tehingut eraldi arvesse võttes, isegi üksnes pädevuse kindlaksmääramisel, ignoreeritaks majanduslikku tegelikkust. Samas, kuigi mõned neist osatoimingutest võivad olla sellistena tehtud, kuna nii vastavad nad paremini poolte huvidele, võivad mõned olla selliselt struktureeritud ühinemismääruse kohaldamisest kõr- valehoidmiseks. 33. Ühinemismääruses on sellised juhtumid ette nähtud artikli 5 lõike 2 teises lõigus, kus sätestatakse, et “kaht või enamat esi- meses lõigus määratletud tehingut, mis toimuvad kaheaastase ajavahemiku jooksul samade isikute või ettevõtjate vahel, käsitletakse ühe ja sama koondumisena, mis leiab aset vii- mase tehingu toimumise kuupäeval”. 34. Praktikas tähendab see säte, et kui äriühing A ostab äriühingu B tütarettevõtja, mis moodustab 50 % kogu B majandustege- vusest, ning omastab üks aasta hiljem ka teise tütarettevõtja (ülejäänud 50 % B-st), käsitatakse mõlemat tehingut ühena. Eeldades, et mõlema tütarettevõtja ühendusesisene käive ula- tub üksnes 200 miljoni eküüni, ei peaks esimesest tehingust teavitama, välja arvatud juhul, kui toiming vastab artikli 1 lõi- kes 3 sätestatud tingimustele. Kui aga teine tehing toimub kaheaastase ajavahemiku jooksul, tuleb mõlemast tehingust teise tehingu toimumisel teavitada ühe tehinguna. 35. See säte on oluline, kuna varasemad tehingud (eelnenud kahe aasta jooksul) muutuvad viimase tehinguga teavitamisele kuuluvaks, kui künnised kumulatiivselt ületatakse. 3. 4. Gruppide käive 36. Kui koondumisega seotud asjaomane ettevõtja ühinemismää- ruse artiklis 1 määratletud tähenduses (1) kuulub gruppi, võe- takse künniste ületamise kindlakstegemisel arvesse kogu grupi käivet. Taas on eesmärk arvestada toiminguga ühenda- tavate majanduslike ressursside kogumahtu. 37. Ühinemismääruses ei määratleta abstraktset grupi mõistet, vaid keskendutakse küsimusele, kas äriühingutel on õigus juhtida ettevõtja tegevust, tehes selle alusel kindlaks, milliseid asjaomase ettevõtjaga otseseid või kaudseid sidemeid oma- vaid äriühinguid tuleks käsitada grupi osana. 38. Ühinemismääruse artikli 5 lõikes 4 sätestatakse järgmist: “Piiramata lõike 2 kohaldamist [osade omandamine], arvuta- takse asjaomase ettevõtja aastakäive artikli 1 lõigetes 2 ja 3 määratletud tähenduses järgmiste vastavate käivete liitmisel: (1) Vt komisjoni teatist asjaomaste ettevõtjate mõiste kohta. 220 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd a) asjaomane ettevõtja; a: Asjaomane ettevõtja b) ettevõtjad, milles asjaomasel ettevõtjal on otseselt või kaudselt: — üle poole kapitalist või põhivahenditest või b: Selle tütarettevõtjad ja nende tütarettevõtjad (b1 ja b2) — kasutada rohkem kui pooled häältest või c: Selle emaettevõtjad ja nende emaettevõtjad (c1) — volitus nimetada ametisse üle poole järelevalvenõuko- gu, haldusnõukogu või ettevõtjat seaduslikult esin- dava organi liikmetest või — õigus juhtida ettevõtja äritegevust; c) ettevõtjad, kellel on asjaomase ettevõtja suhtes punktis b loetletud õigused või volitused; d: Asjaomase ettevõtja emaettevõtjate teised tütarettevõtjad e: Gruppi kuuluva kahe (või enama) äriühingu ühiskontrolli all olevad äriühingud d) ettevõtjad, kelle suhtes punktis c osutatud ettevõtjal on Märkus: tähed vastavad artikli 5 lõike 4 vastavatele sätetele. punktis b loetletud õigused või volitused; e) ettevõtjad, kelle suhtes kahel või enamal punktides a–d osutatud ettevõtjal on ühiselt punktis b loetletud õigused või volitused. ” See tähendab, et tehinguga otseselt seotud äriühingu (punkt a) käive peaks sisaldama selle tütarettevõtjate (punkt b), emaettevõtjate (punkt c), emaettevõtjate teiste tütarettevõt- jate (punkt d) ja muude kahe või enama gruppi kuuluva ette- võtja poolt ühiselt kontrollitava ettevõtja (punkt e) käivet. Graafiliselt näeb see välja järgmiselt: Asjaomane ettevõtja ja selle grupp: Selle graafiku põhjal võib teha mitmeid tähelepanekuid. 1. Kui on täidetud punktis b sätestatud kontrolli tingimus, võetakse arvesse asjassepuutuva tütarettevõtja kogukäivet, olenemata kontrolliva äriühingu tegelikust osalusest. Näi- teks võetakse arvesse asjaomase ettevõtja (tähis a) kolme tütarettevõtja (b) kogukäivet. 2. Kui mõni gruppi kuuluv ettevõtja kontrollib ka teisi, tuleks neid arvutuses samuti arvesse võtta. Näites on ühel tütarettevõtjal (tähis b) omakorda tütarettevõtjad b1 ja b2. 3. Kui kahel või enamal äriühingul on ühiskontroll asjao- mase ettevõtja (a) üle, st ettevõtja tegevuse juhtimiseks on tarvis nende kõikide üheaegset heakskiitu, võetakse arvesse nende kõikide käivet. (1) Näites võetaks arvesse asjaomase ettevõtja (a) kahte emaettevõtjat (c) ning nende emaettevõtjaid (näites c1). Kuigi ühinemismääruses ei nimetata seda reeglit selgesõnaliselt juhtumite puhul, kus asjaomane ettevõtja on tegelikult ühisettevõte, tuleneb see artikli 5 lõike 4 punkti c tekstist, kus emaettevõtjatele vii- tamisel kasutatakse mitmuse vormi. Komisjon on seepä- rast kohaldanud seda tõlgendust. 4. Grupi käibest tuleks maha arvata mis tahes grupisisene müük (vt punkt 22). (1) Vt komisjoni teatist asjaomaste ettevõtjate mõiste kohta (punktid 26–29). 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 221 39. Ühinemismääruses käsitletakse ka konkreetset olukorda, mis tekib, kui kahel või enamal tehinguga seotud ettevõtjal on ühiskontroll teise äriühingu üle. Vastavalt artikli 5 lõike 5 punktile a tuleks välja jätta käive, mis tuleneb toodete müü- gist või teenuste osutamisest ühisettevõtte ning iga asjaomase ettevõtja või nendega artikli 5 lõikes 4 määratletud tähendu- ses seotud muu äriühingu vahel. Selle reegli eesmärk on väl- tida topeltarvestust. Ühisettevõtte käibe osas, mis tekib tehin- gutest kolmandate pooltega, sätestatakse artikli 5 lõike 5 punktis b, et see tuleks võrdselt jaotada asjaomaste ettevõt- jate vahel, kajastamaks ühiskontrolli. (1) 40. Lähtudes analoogia alusel artikli 5 lõike 5 punktis b sätesta- tud põhimõttest, on komisjoni tavaks asjaomaste ettevõtjate ja kolmandate isikute moodustatud ühisettevõtete puhul olnud omistada igale asjaomasele ettevõtjale ühisettevõtte üle kontrolli omavate äriühingute vahel võrdselt jaotatud osa käibest. Kõikidel sellistel juhtudel tuleb siiski tuvastada ühis- kontrolli olemasolu. äriühingud A ja B koos oma vastavate tütarettevõtjatega ühi- nevad, on asjaomased ettevõtjad A ja B, mitte aga uus ette- võte, mis tähendab, et mõlema grupi käive tuleb arvutada eraldi. 42. Kuna selle sätte eesmärk on lihtsalt määratleda olemasoleva- tesse gruppidesse kuuluvad äriühingud käibe arvutamise puhuks, erineb artikli 5 lõikes 4 sätestatud ettevõtja juhtimise õiguse kriteerium (3) mõnevõrra artikli 3 lõikes 3 sätestatud kontrolli kriteeriumist, mis viitab kontrolli omandamisele vaadeldava tehingu kaudu. Esimene neist on lihtsam ja seda on faktiliste andmete põhjal hõlpsam tõendada, teine aga keerukam, kuna kui kontrolli omandamist ei toimu, ei ole tegemist koondumisega. Praktika näitab, et käesolevas teatises ei ole võimalik käsit- leda kõiki juhtumeid, mis võivad ühisettevõtete või ühiskont- rolli puhul käibe arvutamisel esineda. Ebamäärasuste esine- misel tuleks hindamisel esmajärjekorras lähtuda üldistest topeltarvestuse vältimise ning tehinguga seotud ettevõtjate majandusliku kajastamise võimalikult põhimõtetest. (2) täpse jõu 41. Tuleb märkida, et artikli 5 lõikes 4 viidatakse üksnes gruppi- dele, mis on tehingu ajal juba olemas, st toiminguga seotud asjaomaste ettevõtjate gruppidele, mitte aga koondumise tekkivatele uutele struktuuridele. Näiteks kui tagajärjel (1) Näiteks moodustavad äriühing A ja äriühing B ühisettevõtte C. Neil kahel emaettevõtjal on samaaegselt ühiskontroll äriühingu D üle, ehkki A-l on 60 % ja B-l 40 % selle kapitalist. Arvutades A ja B käivet uue ühisettevõtte C loomisel, omistatakse D kolmandate isikutega tehingutest tulenev käive võrdsetes osades A-le ja B-le. (2) Vt näiteks kohtuasja IV/M. 806 – BA/TAT, 26. august 1996. 3. 5. Riigi äriühingute käive 43. Kuigi artikli 5 lõikega 4 nähakse ette selle majandusliku grupi kindlaksmääramise meetod, kuhu ettevõtja kuulub käibe arvutamise puhul, tuleks seda riigi äriühingute osas lugeda koos määruse (EMÜ) nr 4064/89 põhjendusega 12. Selles põhjenduses märgitakse, et avaliku ja erasektori vahelise dis- krimineerimise vältimiseks tuleks arvesse võtta “ettevõtjad, kes moodustavad sõltumatu otsustusõigusega majandusük- suse, olenemata sellest, kellele kuulub nende kapital või mil- liseid haldusjärelevalve eeskirju nende suhtes kohaldatakse”. Seega ei too kahe äriühingu kuulumine riigile iseenesest kaasa järeldust, et need kuuluvad artikli 5 kohaldamisel gruppi. Pigem tuleb kaaluda, kas on alust käsitada mõlemat äriühin- gut eraldi majandusüksusena. 44. Seega tuleks riigi äriühingut, kui see ei moodusta osa töös- tuslikust valdusettevõttest ning seda ei juhita teiste riigi kont- rollitavate ettevõtete kaudu, käsitada artikli 5 kohaldamisel iseseisva grupina ning samale riigile kuuluvate teiste äriühin- gute käivet ei tuleks arvesse võtta. Kui aga liikmesriikide (3) Vt näiteks kohtuasja IV/M. 126 – Accor/Wagons-Lits, 28. aprill 1992, ja kohtuasja IV/M. 940 – UBS/Mister Minit, 9. juuli 1997. 222 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd huvid on koondatud valdusettevõtetesse või neid korralda- takse ühiselt või on muul põhjusel selge, et riigi äriühingud moodustavad “sõltumatu otsustusõigusega majandusüksuse” osa, tuleks nende ettevõtete käive artikli 5 kohaldamisel käsi- tada osana asjaomase ettevõtja grupi käibest. teatavas kohas, olgu siis Pariisis, Berliinis või Madridis. See kehtib ka teenuste osas, mille puhul on võimalik eristada tee- nuse ostmist ja osutamist. Seepärast toimib näiteks puhkuse- pakettide puhul puhkusereiside reisiagentide poolt müümi- sel konkurents kohapeal, nagu jaekaubanduses, kuigi teenust võidakse osutada mitmes kaugemal asuvas paigas. Kõnealune käive tekib siiski kohapeal, mitte tegeliku puhkuse kohas. II. KÄIBE GEOGRAAFILINE JAOTAMINE 1. Üldeeskirjad 45. Muud kui artikli 1 lõike 2 punktis a ja artikli 1 lõike 3 punk- tis a sätestatud künnised on ette nähtud juhtudeks, kus eksis- teerib piisav ühendusesisene käive, et tegemist oleks ühendu- sele huvi pakkuva juhtumiga, ning mis on eelkõige piiriülese iseloomuga. Nende puhul on selleks tarvis käivet geograafi- liselt jaotada. Artikli 5 lõike 1 teises lõigus sätestatakse, et käibe tekkimise koht määratakse kindlaks kliendi asukoha järgi tehingu ajal: “Käive ühenduses või liikmesriigis hõlmab ühenduse või kõnealuse liikmesriigi ettevõtjatele või tarbijatele müüdavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid. ” 46. Viide “toodete müügile” ja “teenuste osutamisele” ei ole ette nähtud toodete ja teenuste vaheliseks diskrimineerimiseks, keskendudes kaupade puhul müügikohale, teenuste puhul aga teenuse osutamise kohale (mis võib erineda kohast, kus teenus on müüdud). Mõlemal juhul tuleb käive seostada kliendi asukohaga, kuna enamikul juhtudel on see koht, kus tehing tehti, kus käive asjaomase tarnija jaoks tekkis ning kus konkureeriti teiste tarnijatega. (1) Artikli 5 lõike 1 teine lõik ei keskendu kohale, kus toodet või teenust on tarbitud, või kasule, mida kaubast või teenusest on saadud. Liikuva kauba puhul võib ostja autoga sõita läbi Euroopa, kuid see osteti (1) Kui kliendi asukoht kauba või teenuse ostmise hetkel ning hilisema arveldamise koht on erinevad, tuleb käivet käsitada tekkinuna viima- ses. 47. See kehtib ka juhul, kui rahvusvahelisel kontsernil on ühen- duses ostustrateegia ning ta rahuldab kõik oma kaupade või teenuste hankevajadused ühes kohas. Asjaolu, et neid kasu- tatakse hiljem osade kaupa kümnes eri ettevõttes, mis asu- vad eri liikmesriikides, ei mõjuta asjaolu, et tehing gruppi mittekuuluva äriühinguga toimus vaid ühes liikmesriigis. Hilisem jaotamine muude paikade vahel on puhtalt asja- omase äriühingu siseasi. 48. Teatavates sektorites esineb siiski käibe geograafilise jaotuse osas väga spetsiifilisi probleeme (vt III jagu). 2. Käibe ümberarvestamine eküüdesse 49. Käibe eküüdesse ümberarvestamisel tuleb hoolikalt jälgida kasutatavat ümberarvestuskurssi. Äriühingu aastakäive tuleks ümber arvestada asjaomase kaheteistkümne kuu keskmise kursi alusel. Selle keskmise kohta saab andmeid komisjonilt. Majandusaasta auditeeritud aruandes sisalduvaid arve ei tohi jagada kvartali, kuu või nädala müüginäitajateks, mis arves- tatakse eraldi ümber vastava kvartali, kuu või nädala kesk- mise kursi alusel, misjärel summad eküüdes liidetakse kok- ku, et saada aastasumma. 50. Kui äriühing müüb erinevate vääringute eest, on protseduur sama. Auditeeritud kontserniaruandes esitatud kogukäive äri- ühingu aruandlusvääringus arvestatakse ümber eküüdesse kaheteistkümne kuu keskmise kursi alusel. Kohalikus väärin- gus toimunud müüki ei tohiks otse eküüdesse ümber arves- tada, kuna need arvud ei pärine otse äriühingu auditeeritud kontserniaruandest. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223 III. KREDIIDIASUTUSED JA MUUD FINANTSASUTUSED NING — maksevahendite (krediitkaardid, reisitšekid ja pangaveks- KINDLUSTUSETTEVÕTJAD lid) väljaandmine ja haldamine, 1. Mõisted 51. Ühinemismääruses tunnustatakse ametlikult pangandus- ja kindlustustegevuse erilist iseloomu ning see sisaldab erisät- teid käibe arvutamise kohta neis sektorites. (1) Kuigi ühine- mismäärus ei sisalda mõiste “krediidiasutused ja muud finants- asutused” määratlust artikli 5 lõike 3 punktis a määratletud tähenduses, on komisjon praktikas järjekindlalt kasutanud esimeses ja teises pangandusdirektiivis sätestatud määratlusi: — “Krediidiasutus on ettevõtja, kelle tegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine ava- likkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine. (2)” — “Finantsasutus on ettevõtja, mis ei ole krediidiasutus ning mille põhitegevuseks on kaasata hoiuseid või tegelda lisa punktides 2–12 loetletud tegevusaladega. (3)” 52. Eespool esitatud “finantsasutuse” määratlusest nähtub selgelt, et ühelt poolt tuleb valdusettevõtjaid käsitada finantsasutus- tena ja teiselt poolt tuleb ettevõtjaid, kelle püsivaks põhite- gevusalaks on üks või mitu eespool nimetatud lisa punktides 2–12 toodud tegevusala, samuti käsitada finantsasutustena ühinemismääruse artikli 5 lõike 3 punktis a määratletud tähenduses. Need tegevusalad on järgmised: — laenutehingud (muu hulgas tarbijakrediit, hüpoteeklae- nud, faktooring jne), — tagatis- ja garantiitehingud, — oma arvel või klientide arvel rahaturuinstrumentide, valuuta, finantsfutuuride ja optsioonide, kursi- ja intres- siinstrumentide ja vabalt võõrandatavate väärtpaberitega kauplemine, — osalemine väärtpaberite emiteerimisel ja sellega seotud teenuste pakkumine, — ettevõtjate nõustamine kapitali struktuuri ja tööstusstra- teegiat käsitlevates ja muudes seonduvates küsimustes ning ettevõtjate ühinemise ja ostmisega seotud nõusta- mine ja teenused, — rahamaakleri tegevus, — vara valitsemine, — väärtpaberite hoidmine. 2. Käibe arvutamine 53. Krediidiasutuste ja muude finantsasutuste ning kindlustus- seltside käibe arvutamise meetodeid kirjeldatakse ühinemis- määruse artikli 5 lõikes 3. Käesoleva jaotise eesmärk on vas- tata eespool nimetatud liiki ettevõtjate käibe arvutamisega seotud täiendavatele küsimustele, mis on tekkinud ühinemis- määruse esimestel kohaldamisaastatel. 2. 1. Krediidi- ja finantsasutused (v. a finantsvaldusettevõtjad) — kapitalirent, — arveldustehingud, 2. 1. 1. Üldist (1) Vt ühinemismääruse artikli 5 lõiget 3. (2) Nõukogu 12. detsembri 1977. aasta esimene direktiiv 77/780/EMÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigusnormide koos- kõlastamise kohta (EÜT L 322, 17. 12. 1977, lk 30. ) (3) Nõukogu 15. detsembri 1989. aasta teine direktiiv 89/646/EMÜ kre- diidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigusnormide kooskõ- lastamise kohta (EÜT L 386, 30. 12. 1989, lk 1), artikli 1 lõige 6. 54. Üldjuhul ei ole erilisi probleeme pangandustulu kriteeriumi kohaldamisega krediidiasutuste ja teiste finantsasutuste üle- maailmse käibe määratlemiseks. Raskused võivad tekkida ühendusesisese ning üksikutes liikmesriikides tekkinud käibe kindlaksmääramisel. Selles osas on sobilik kriteerium filiaali või allasutuse asukoht, nagu see on sätestatud ühinemismää- ruse artikli 5 lõike 3 punkti a alapunkti v teises lõigus. 224 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd 2. 1. 2. Liisinguettevõtete käive preemiad, st kõik summad, mida asjaomane ettevõtja maksab edasikindlustuskaitse saamiseks, sisalduvad juba ühinemismääruses kasutatavas kindlustuslepingutega ettenähtud maksete kogusummas, 55. Põhimõtteliselt tuleb eristada kapitaliliisingut ja kasutusliisin- gut. Üldjuhul võetakse kapitaliliising pikemaks ajaks kui kasutusliising ning omand läheb pärast liisinguperioodi lõppu enamasti üle liisijale liisingulepingus sisalduva ostuopt- siooni kaudu. Kasutusliisingu puhul seevastu ei lähe omand liisinguperioodi lõppedes üle liisijale ning liisingumaksed sisaldavad liisitud vara hooldus-, remondi- ja kindlustuskulu- sid. Kapitaliliising toimib seega liisinguandja antava laenuna, mis võimaldab liisinguvõtjal osta asjassepuutuva vara. Kapi- taliliisinguga tegelev ettevõtja on seega finantsasutus artikli 5 lõike 3 punktis a määratletud tähenduses ning tema käive tuleb arvutada konkreetsete normide abil, mis hõlmavad kre- diidiasutuste ja muude finantsasutuste käibe arvutamist. Kuna kasutusliisingu puhul selline laenufunktsioon puudub, ei käsitata seda finantsasutuste tegevusena, vähemalt mitte esmasena, ning seepärast tuleks kohaldada artikli 5 lõikes 1 sisalduvaid üldisi käibe arvutamise reegleid. (1) — juhul kui on kasutatud sõna “maksed” (ettenähtud mak- sed, netomaksed, tasutavad edasikindlustuse maksed jne), hõlmavad need maksed mitte üksnes asjaomase majan- dusaasta jooksul sõlmitud uusi kindlustuslepinguid, vaid ka kõiki asjaomasel ajavahemikul edasi kehtivatest vara- semate aastate lepingutest tulenevaid makseid. 2. 2. Kindlustusseltsid 2. 2. 2. Kindlustusseltside investeeringud 2. 2. 1. Sõlmitud kindlustuslepingutega ettenähtud maksete kogusumma 56. Sõlmitud kindlustuslepingutega ettenähtud maksete kogu- summa mõiste kasutamine kindlustusseltside puhul on teki- tanud täiendavaid küsimusi, mis ei ole seotud ühinemismää- ruse artikli 5 lõike 3 punktis b esitatud määratlusega. Asjakohane on selgitada järgmist: — “ettenähtud” maksed on kogutud maksete summa (mis võib sisaldada kogutud edasikindlustuse preemiaid, kui asjaomane ettevõtja tegutseb edasikindlustuse vallas). Väl- jaminevad ehk tasumisele kuuluvad edasikindlustuse 57. Moodustamaks nõuetekohased reservid, mis võimaldavad nõudeid välja maksta, on kindlustusseltsidel, keda käsitatakse ka institutsionaalsete investoritena, üldjuhul suured aktsiain- vesteeringute portfellid, intressi kandvad väärtpaberid, maad ja kinnisvara ning muid varasid, millest saadavat iga-aastast tulu ei käsitata kindlustusseltside käibena. 58. Ühinemismääruse kohaldamisel tuleb selgelt eristada puhtaid finantsinvesteeringuid, mille puhul kindlustusseltsid ei ole seotud nende ettevõtjate juhtimisega, kuhu investeering on tehtud, ning investeeringuid, millega kaasneb kontrolli või- maldava osaluse omandamine, võimaldades kindlustusseltsil seega otsustavalt mõjutada asjaomase tütarettevõtja või sidus- ettevõtja majanduslikku käitumist. Sellistel juhtudel tuleks kohaldada ühinemismääruse artikli 5 lõiget 4 ning tütarette- võtja või sidusettevõtja käive tuleks ühinemismäärusega ette- lisada kindlustusseltsi nähtud künniste kontrollimiseks käibele. (2) (1) Vt kohtuasja IV/M. 234 – GECC/Avis Lease, 15. juuli 1992. (2) Vt kohtuasja IV/M. 018 – AG/AMEV, 21. november 1990. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 2. 3. Finantsvaldusettevõtjad (1) 59. Finantsvaldusettevõtja on finantsasutus, mistõttu selle käibe arvutamisel tuleks lähtuda krediidiasutuste ja muude finants- asutuste käibe arvutamist käsitleva artikli 5 lõike 3 punktiga a ettenähtud kriteeriume. Kuna aga finantsvaldusettevõtja peaeesmärk on omandada ja valitseda osalusi teistes ettevõ- tetes, kohaldatakse selliste osaluste puhul, mis võimaldavad finantsvaldusettevõtjal otsustavalt mõjutada kõnealuste ette- võtjate majanduslikku käitumist, ka artikli 5 lõiget 4 (nagu ka kindlustusseltside puhul). Finantsvaldusettevõtja käive arvu- tatakse üldjuhul artikli 5 lõike 3 alusel, kuid tarvis võib olla lisada artikli 5 lõikes 4 sätestatud kategooriatesse kuuluvate ettevõtjate (edaspidi “artikli 5 lõike 4 ettevõtjad”) käive. Praktikas tuleb esmalt arvesse võtta finantsvaldusettevõtja (konsolideerimata) käivet. Seejärel tuleb lisada artikli 5 lõike 4 ettevõtjate käive, arvates seejuures maha dividendid ja muud tulud, mida need äriühingud toovad finantsvaldusettevõtja- tele. Sellise arvutuse näide on järgmine: Miljonites eküüdes 1. 2. Finantstegevusega seotud käive (konsolideeri- mata tulud ja kulud) Artikli 5 lõike 4 kindlustusseltside käive (lepin- gutega ettenähtud maksed) 3 000 300 3. 4. 5. Artikli 5 lõike 4 tööstusettevõtete käive Mahaarvatavad dividendid ja muud tulud artikli 5 lõike 4 ettevõtjatest 2 ja 3 Finantsvaldusettevõtja ja tema grupi kogukäive 225 2 000 (200) 5 100 60. Sellistes arvutustes võib olla vaja arvesse võtta erinevaid arvu- tusreegleid, eelkõige konsolideeritud aruannetega seondu- vaid, mis on ühenduses mõnevõrra ühtlustatud, kuid mitte identsed. Kuigi see kaalutlus kehtib ühinemismääruse alla kuuluvate iga liiki ettevõtjate osas, on see eriti oluline finants- valdusettevõtjate puhul, (2) kui on tarvis hoolikalt üle vaadata valdusettevõtja tütarettevõtjate, sidusettevõtjate ja muude tema osalusega äriühingute arv ja mitmekesisus ning tema kontrolli ulatus nende üle. 61. Finantsvaldusettevõtja käibe arvutamine eespool nimetatud viisil võib osutuda kulukaks. Seepärast on range ja üksikas- jalik kohaldamine vajalik üksnes juhtudel, kus näib, et finantsvaldusettevõtja käive on ilmselt lähedal ühinemismää- ruse künnistele; muudel juhtudel võib olla ilmne, et käive ei ulatu ühinemismääruse künnisteni ning seepärast piisab pädevuse määratlemiseks ametlikest majandusaasta aruanne- test. (1) Käesolevas punktis sätestatud põhimõtteid finantsvaldusettevõtjate kohta võib teataval määral kohaldada ka fondivalitsejate suhtes. (2) Vt näiteks kohtuasja IV/M. 166 – Torras/Sarrió, 24. veebruar 1992, kohtuasja IV/M. 213 – Hong Kong and Shanghai Bank/Midland, 21. mai 1992, IV/M. 192 – Banesto/Totta, 14. aprill 1992


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 492/98 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Sovvenzioni a colture illegali con fondi comunitari

text: 2. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 304/119 Risposta comune data dal Sig. Santer in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-0491/98 e E-0740/98 (27 marzo 1998) La Commissione si pregia di rinviare gli Onorevoli Parlementari alla risposta da essa data all(cid:146) interrogazione scritta E-440/98 dell(cid:146)Onorevole Alavanos (1). (1) V. pag. n. 105. (98/C 304/179) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0492/98 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Sovvenzioni a colture illegali con fondi comunitari Stando a taluni articoli apparsi sulla stampa europea la Commissione sembra particolarmente preoccupata dal sospetto che parte delle sovvenzioni alle colture di piante farmaceutiche e aromatiche vengano stornate verso colture illegali come la marijuana. Secondo gli stessi articoli l(cid:146)insufficienza dei controlli da parte dei governi nazionali circa il modo in cui vengono utilizzate dette sovvenzioni suscita dubbi quanto al loro impiego. L(cid:146)intera questione ha ripercussioni morali enormi in quanto fa sospettare che il denaro dei cittadini europei venga indirizzato al sostegno di attivita‘ illegali proprio nel momento in cui l(cid:146)Unione europea cerca di difendere i giovani del nostro continente dall(cid:146)uso della droga. Puo‘ la Commissione riferire quali sono i dati in suo possesso circa i fondi comunitari che sovvenzionano le coltivazioni di canapa indiana nell(cid:146)Unione europea, come pure quali provvedimenti intende prendere per un corretto utilizzo delle risorse del bilancio comunitario? Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (26 marzo 1998) La normativa comunitaria relativa alle condizioni di concessione di aiuti alla canapa comporta esigenze rigorose sotto vari aspetti. Essa restringe infatti la concessione dell(cid:146)aiuto alle sementi certificate di varieta‘ il cui contenuto di sostanze inebrianti sia tale che il tenore in tetraidrocannabinolo non ecceda lo 0,3%. A tal fine e‘ stata elaborata una lista comunitaria di varieta‘ rispondenti a questo criterio: un metodo comunitario di determinazione chimica quantitativa permette di verificarne il rispetto. Sono inoltre d(cid:146)obbligo la consegna delle etichette ufficiali delle sementi utilizzate e il raccolto dopo la formazione dei semi. La Commissione sta inoltre esaminando la possibilita‘ di rendere le condizioni di concessione dell(cid:146)aiuto ancora piu‘ rigorose di quelle attuali, e specialmente attraverso un sistema di contratti obbligatori fra i produttori e l(cid:146)industria di trasformazione. Alla Commissione non risultano casi di superfici a canapa che abbiano avuto diritto ad un aiuto comunitario ma che in realta‘ siano servite a coltivare canapa in vista della produzione di droghe. Tuttavia, essa continua a preoccuparsi del problema del controllo. Se la sua soluzione si rivelasse impossibile, la Commissione si riserva di proporre la soppressione del regime di aiuti in questo settore


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 683/98 von Umberto BOSSI an die Kommission. Gold der Banca d'Italia und italienisches Haushaltsdefizit

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European accounting system
Italy
budget deficit
economic convergence
national accounts
public finance


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 662/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Εγκατάσταση επικίνδυνου πυρηνικού αντιδραστήρα στο Ακουγιού

text: 2. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 304/143 (98/C 304/213) GRAPTH ERVTHSH E-0660/98 ypobolh· : Leonie van Bladel (UPE) prow to Symboy·lio (16 Marti·oy 1998) Ue·ma: Ollandikh· kvlysiergi·a sth dieunh· anazh·thsh empo·roy narkvtikv· n (cid:201)xei plhroforhuei· o Pro·edrow toy Symboyli·oy thn pro·uesh toy Ollandoy· Ypoyrgoy· Dikaiosy·nhw (toy 1. ko·mmatow D66) na zhth·sei thn parai·thsh toy Eisaggele·a thw Xa·ghw k. Arthur Docters van Leeuwen; Ei·nai enh·mero to Symboy·lio gia thn apo·rrhth e·kuesh thw Yphresi·aw Plhroforiv· n thw Ollandi·aw ariu. 2. 913 thw 21hw Ianoyari·oy 1982 apo· thn opoi·a proky·ptei o·ti o to·te Ollando·w Ypoyrgo·w `mynaw kai sh·mera Ollando·w Ypoyrgo·w Ejvterikv· n Ypoue·sevn, k. H. A. F. M. O. van Mierlo (toy ko·mmatow D66) ei·xe thn pro·uesh na anala·bei thn ekpai·deysh thw yphresi·aw plhroforiv· n toy to·te dikta· tora toy Soyrina·m, Desi Bouterse; Syneidhtopoiei· a·rage to Symboy·lio o·ti mia strativtikh· yphresi·a plhroforiv· n eno·w dikta· tora den 3. xrhsimopoiei·tai gia ti·pote a·llo para· mo·no gia thn katapi·esh tvn politv· n; Ei·nai enh·mero to Symboy·lio gia to gegono·w o·ti h ollandikh· dikaiosy·nh e·xei zhth·sei, dieunv· w, na entopisuei· 4. o prv· hn dikta·toraw toy Soyrina·m Bouterse, o opoi·ow uevrei·tai y·poptow gia tera·stio dieune·w empo·rio kokai(cid:143)nhw; (cid:201)xei epi·gnvsh to Symboy·lio toy gegono·tow o·ti oi Ypoyrgoi· Van Mierlo kai Sorgdrager parempo·disan 5. pe·rysi th sy·llhch toy Bouterse sth Brazili·a; Ei·nai enh·mero to Symboy·lio gia tiw perista·seiw poy odh·ghsan sth ue·sh se diauesimo·thta toy armodi·oy gia 6. thn anazh·thsh toy k. Bouterse eisaggele·a k. Charles van der Voort; Syneidhtopoiei· to Symboy·lio o·ti telika· o geniko·w eisaggele·aw thw Xa·ghw k. Docters van Leeuwen h·tan o 7. mo·now pro·uymow na ejakoloyuh·sei thn anazh·thsh kai di·vjh toy dikta·tora Bouterse; Den ei·nai a·rage thw a·pochw to Symboy·lio o·ti h parai·thsh toy k. Docters van Leeuwen apotelei· a·llo e·na 8. bh·ma prow th matai·vsh thw di·vjhw toy Desi Bouterse; Ei·nai diateueime·no to Symboy·lio na zhth·sei epitaktika· apo· thn Ollandi·a na epitre·cei ston Geniko· 9. Eisaggele·a k. Docters van Leeuwen na anala·bei ek ne·oy ta kauh·konta· toy gia na asxolhuei· kai pa·li me th di·vjh kai sy·llhch toy Bouterse; Apa· nthsh (25 Mai(cid:143)oy 1998) Oi ervth·seiw poy ue·tei h Ajio·timow Boyleyth·w a·ptontai uema·tvn poy apoteloy·n esvterikh· ypo·uesh tvn Ka·tv Xvrv· n. (98/C 304/214) GRAPTH ERVTHSH P-0662/98 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Egkata·stash epiki·ndynoy pyrhnikoy· antidrasth·ra sto Akoygioy· Ei·nai gnvsto· o·ti h Toyrki·a me·sa ston Apri·lio toy 1998 proti·uetai na epile·jei ton ty·po toy pyrhnikoy· antidrasth·ra poy ua egkatasth·sei sthn idiai·tera epiki·ndynh apo· pleyra·w seismiko·thtaw perioxh· toy Akoygioy·. H perioxh· ayth·, ekto·w tvn a·llvn, apotelei· bio·topo toy spa·nioy kai prostateyo·menoy ei·doyw fv· kiaw «MONACHUS-MONACHUS». Sy·mfvna me plhrofori·ew, h Toyrki·a skopey·ei na epile·jei ton kanadikoy· ty·poy antidrasth·ra «CANDU», me ton opoi·o, vw gnvsto·, ei·nai dynath· (dia sygkekrime·nhw meuo·doy) h ay·jhsh thw parago·menhw poso·thtaw ploytvni·oy, ka·ti poy apotelei· th ba·sh gia thn paragvgh· pyrhnikv· n o·plvn. Den ei·nai tyxai·o, de, o·ti oi antidrasth·rew aytoi· e·xoyn egkatastauei· se eyai·suhtew perioxe·w xvrv· n o·pvw h No·tiow Kore·a, h Indi·a, to Pakista·n kai h Ki·na. Ky·kloi tvn HPA kai toy Kanada· probai·noyn se aysthrh· kritikh· gia thn poio·thta kai to epi·pedo asfalei·aw aytv· n tvn antidrasth·rvn, thn i·dia stigmh· poy sth Dia·skech toy Kyo·to gia to Periba·llon (ton perasme·no Deke·mbrio) o Kanada·w ane·labe thn ypoxre·vsh na klei·sei epta· pyrhnikoy·w staumoy·w toy ty·poy aytoy·. Ua parakaloy·sa na plhroforhuv· apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· pv· w ske·ptetai na antidra· sei prokeime·noy na mhn egkatastauei· o antidrasth·raw aytoy· toy ty·poy se apo·stash li·gvn mo·liw mili·vn apo· ta o·ria thw EE


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 733/98 dell'on. Joan COLOM I NAVAL alla Commissione. Esecuzione dei Fondi strutturali 1994-1995 (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
Community support framework
Structural Funds
use of aid

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/25 (98/C 402/031) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0733/98 di Joan Colom i Naval (PSE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Esecuzione dei Fondi strutturali 1994-1995 Pu(cid:242) la Commissione fornire le seguenti informazioni: › esecuzione, distinta per paese e per obiettivo, dei quadri comunitari di sostegno, rispetto alla programma- zione 1997, nonchØ un quadro riassuntivo del periodo 1994-1997 paese per paese (in linea con le risposte alle mie interrogazioni 1877/96 e 1991/97), e › esecuzione rispetto alla programmazione delle iniziative comunitarie nel periodo 1994-1997? Risposta complementare data dal sig. Liikanen a nome della Commissione (5 giugno 1998) Si Ł provveduto ad inviare direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al Segretariato del Parlamento una relazione del maggio 1998 sull(cid:146)esecuzione dei fondi strutturali negli anni 1994-1997 comprensiva di due tabelle riguardanti l(cid:146)una l(cid:146)esecuzione totale degli stanziamenti dei fondi strutturali negli anni 1994-1997 e del «pacchetto» di Edimburgo e l(cid:146)altra la Relazione del 1997 sull(cid:146)esecuzione delle azioni strutturali. Tali tabelle forniscono informazioni dettagliate, suddivise per obiettivo, iniziativa comunitaria e Stato membro, sull(cid:146)esecuzione dei fondi strutturali. Nella fase attuale, prossima ormai al termine del periodo di programmazione in corso, un confronto tra il «pacchetto» globale di Edimburgo e la sua esecuzione rappresenta l(cid:146)informazione piø precisa su quanto deve ancora essere realizzato. (98/C 402/032) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0737/98 di Werner Langen (PPE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Direttiva dell(cid:146)Unione europea sui marchi La direttiva dell(cid:146)Unione europea sui marchi prevede una tutela giuridica particolare per i produttori di articoli di marca e consente loro di mantenere artificialmente alto il livello dei prezzi dei loro prodotti. Questa norma appare molto problematica sotto l(cid:146)aspetto del diritto commerciale, dato che colloca la protezione dei produttori di articoli di marca al di sopra degli accordi e delle convenzioni internazionali. Ci(cid:242) costituisce una limitazione alla libera circolazione delle merci e contrasta con gli interessi dei consumatori costretti a pagare prezzi eccessivi. Pu(cid:242) la Commissione: 1. Far sapere come valuta le conseguenze, in termini di politica concorrenziale e dei consumatori, della limitazione alla libera circolazione delle merci causata dalla direttiva sui marchi del 1995 e come giustifica il predominio, di fatto, degli interessi dei produttori di articoli di marca rispetto a quelli del libero commercio mondiale e dei consumatori? 2. Dispone la Commissione d(cid:146)informazioni per quanto riguarda la misura in cui la direttiva sui marchi dell(cid:146)UE impedisce l(cid:146)importazione di prodotti di marca piø convenienti? Quali effetti ha avuto la direttiva, dalla sua entrata in vigore, sul livello dei prezzi di vendita dei prodotti di marca commercializzati a livello internazionale? 3. Dispone la Commissione d(cid:146)informazioni sull(cid:146)applicazione pratica della direttiva in questione negli Stati membri dell(cid:146)Unione europea e pu(cid:242) confermare che in Belgio, ad esempio, l(cid:146)applicazione della direttiva finalizzata ad impedire l(cid:146)importazione parallela Ł stata condannata come abuso da una sentenza di tribunale?


title: Ändrat förslag till rådets beslut om ändring av beslut 93/389/EEG om en övervakningsmekanism för utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser i gemenskapen

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU programme
environmental monitoring
greenhouse gas
pollution control measures

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Brysselden 02. 03. 1998 KOM(1998) 108 slutlig 96/0192(SYN) Andrat forslag till RADETS BESLUT om andring av beslut 93/389/EEG om en overvakningsmekanism fdr utslapp av koldioxid och andra vaxthusgaser i gemenskapen (framlagt av kommissionen enligt artikel 189a. 2 i EG-fordraget) MOTIVERING I cnlighct mcd artikcl 189A, paragraf 2, Itigger kommissioncn fram ctt andrat torslag till radcts bcslut om iindring av bcslul 93/389/1 •!!•!(J om cn ovcrvakningsmckanism Rir utsliipp av koldioxid och andra vaxthusgascr i gcmcnskapen. I del Jindrade iorslagct har hansyn tagits till cn dcl av dc iindringar som luiropaparlamentel antog vid sitt mfite i scptcnibcr 1997. Andringar som godkanns av kommissionen Kommissionen kan helt eller delvis godkanna 11 av de foreslagna andringarna. Andring 1 (nytt stycke 8a i ingressen) godkanns: den fbrtydligar beslutets syfte. (nytt stycke 8b ingressen) godkanns: darigenom betonas att Andring 2 overvakningsmekanismen ar nodvandig fbr att kunna bedoma resultatet av strategier och atgarder mot klimatforandringar. i Andring 3 (artikel 1. 2 b) syftar till att stryka orden "senast fran och med den forsta uppdatcringcn" i kravcn pa vilka uppgiftcr mcdlemsstatcrnas nationella program skall innchalla. Andringcn godkiindes eftcrsom kommissionen anser att denna strykning inte har nagon praktisk bctydelsc for den berorda bcstiimmelsens verkan. Andring 4 (artikcl 1. 2 b) syflar lill all crsiitta kravct pii uppskattning av cNektema av politik och atgarder for tiden mellan referensaret och regelbundna tidpunkter med ett krav pa uppskattning av dessa effekter mellan referensaret och ar 2005, referensaret och ar 2010, och darefter med regelbundna mellanrum. Den syftar ocksa till sakerstalla att uppskattningarna av effekterna av politik och atgarder och deras inforande i prognoserna for utslappen av vaxthusgaser utgar fran standardiserade forfaranderiktlinjer. Detta godkanns eftersom bada dessa artal anses vara relevanta ar for avstamning bade pa internationell niva och i gemenskapen och darfor att kommissionen redan stravar efter sadana riktlinjer pa gemenskapsniva och internationell niva. Andring 11 (artikel 1. 2 b) syftar till att ersatta uttrycket "ozonprekursorer" med orden "(ororcningar som pavcrkar det troposfariska ozonet". Detta godkanns som ett mer precist altcmativ. Andring 12 (artikel 1. 2 b) syftar till att basta mojliga prognoser for utslappen skall goras utgacndc eftersom kommissioncn redan stravar efter sadana riktlinjer i samarbete med andra pa gemenskapsniva och internationellt. forfaranderiktlinjer. Detta godkanns, standardiserade fran Andring 6 (artikel 1. 3 b ii b) syftar till att alagga kommissionen att vidta ytterligare atgarder for att sakerstalla att nationella metoder for matning och datainsamling gors jamfbrbara, och fbr att ta hansyn till behovet av en entydig ram fbr sammanstallningen av modellriktlinjer. Andringen godkandes eftersom kommissionen redan tillampar dessa principer. Ändring 7 (artikel 1. 4) syftar till att fastställa att medlemsstaternas nationella program skall lämnas in inom tre mänader från och med det att kommissionens förslag antagits av rädet, och att de därcftcr skall scs över efter sex månader. Ändringsförslaget godkänns i sak, mcn yttcrligare text bör införas. Varje gäng nämns upp skall orden "nationella program1' åtföljas av orden "eller uppdateringar av redan inlämnade program". Detta tillägg krävs, eftersom de medlemsstater som redan lämnat in sina program innan förslaget antas kan ha berättigade invändningar mot att behöva lämna in dem igen inom tre månader från och med det att förslaget antagits. Ändring 8 (artikel 1. 5) syftar till att klargöra att kommissionen skall rapportera till rådet och Europaparlamentet varje år, även om medlemsstaternas uppgifter inte är fullständiga, samt att rapporten i sådana fall skall ange att uppgifter saknas. Detta godkänns, eftersom det kan väntas bidra till att uppgifterna inlämnas i god tid. i Ändring 9 (artikel 1. 6 a (ny)) syftar övervakningsbeslutet från regleringsförfarande (Illa) till rådgivande (I). Detta godkänns, eftersom den befintliga kommittén är en rådgivande kommitté. till att ändra kommittéförfarandet Ändring som inte godkänns av kommissionen Ändring 5 (artikel 1. 3 b i a) syftar till att införa ett ytterligare krav på medlemsstaterna, som därigenom skall äläggas att "varje år rapportera om de kumulativa utsläppen av varje växthusgas (. )" och "(. ) att rapportera om deras förutsedda kumulativa utsläpp (. ) under perioderna fram till år 2005, 2010 och 2020". Kommissionen kan inte godkänna denna ändring eftersom det inte framgår hur dessa kumulativa siffror kan bidra till den ärliga bedömningen av utvccklingen, och det finns risk för dubbelarbete. Enligt kommissionens förslag skall medlemsstaterna redan rapportera både om inventeringar och om effekterna av åtgärderna för varje enskild gas. Detta får anses vara ett effektivt analytiskt verktyg för bedömning av utvecklingen mot de mål som satts. fôrslag Andrat ovcrvakningsmckanism gcmcnskapcn - 96/0192(SYIN) till râdcts bcslut om tor utslMpp av koldioxid och andra vâxthusgaser findring av bcslut 93/389/EEG om cn i URSPRUNGLigT FÛRSLAG1 ANDRAT FftRSLAG Stycke 8a i ingressen, beaktandemeningen orâknad j Det ar av stbrsta vikt att korrekt och framsteg regelbundet kunna bedbma vilka uppfylla SQm gjorts frâga om att genomfbra gemenskapens betydande ay vaxthusgasutslappen under de kommande àrtiQndena. att minskningar âtaganden Stycke 8 b i ingressen, beaktandemeningen orâknad Gemenskapen _ail bvcrvakningsmgkanismen ar ett viktigt instrument fôr bedbmningen ay. ÛSHM process. anser Artikel 1. 2 b 2. Varje medlemsstats nationella program skall senast frân och med den fôrsta uppdateringen innehâlla, 2. Varje medlemsstats nationella program skall innehâlla, Artikel 1. 2 b regelbundna uppskattning av effekterna av politik och âtgarder mot utslapp och hur dessa pâverkar prognoserna i fôrsta hand fôr tiden mellan referensâret och âr 2000, mellan referensâret och âr 2005 samt mellan referensâret och âr 2010. och darefter fôr tiden mellan referensâret enligt och enligt bverenskommelsen fbrfarandena frân standardiserade fôrfaranderiktlinjer. inklusive information fôr en kvantitativ fbrstâelse av de grundlâggande antaganden som anvânds fôr att utveckla dessa prognoser och den metod som anvânds fôr att gbra uppskattningama. tidpunkter kommittén i artikel 8, utgâende i tidpunkter uppskattning av effekterna av politik och âtgarder mot utslâpp och hur dessa pâverkar prognoserna fôr tiden mellan rcferensâret och âr 2000, samt efter detta âr, fôr tiden mellan rcferensâret och enligt regelbundna bverenskommelsen i kommittén enligt fbrfarandena inklusive information fôr en kvantitativ fbrstâelse av de grundlâggande antaganden som anvânds fôr att utveckla dessa prognoser och den metod som anvânds fôr att gbra uppskattningama. i artikel 8, 1 EGT C314, 24 Oktober 1996, sidan 11 Artikel 1. 2 b vad och galler (NOJ information vad galler information om b) b) om ozonprekursorer. dvs. - koloxid (CO), fôroreningar som har inverkan pâ troposfariskt kvâveoxider flyktiga fizon, dvs. koloxid (CO), kvâveoxider (NOJ organiska fôreningar (VOCs), och âven och flyktiga organiska fôreningar (VOCs), och om utslapp av andra vàxthusgaser, aven om utslapp av andra vàxthusgaser, (PFCs), inklusive bl. a. perfluorkarboner (PFCs), och flourvatekarboner och svavelhexafluorid de rapporteringskrav som anges i FN:s i FN:s ramkonvention om klimatfôrândringar, inklusive bl. a. perfluorkarboner flourvatekarboner enligt de svavelhexafluorid rapporteringskrav ramkonvention om klimatfôrândringar, (HFCs) (HFCs) (SF6) (SF6) anges enligt som Artikel 1. 2 b basta mbjliga prognoser fôr utslâppen bâsta mbjliga prognoser fôr utslâppen som lâmnas regelbundet i framtiden, och enligt som lâmnas regelbundet i framtiden, och enligt enligt bverenskommclscn i kommittén bverenskommelsen i enligt fôrfarandena i artikel 8, inklusive fôrfarandena frân information fôr en kvantitativ fôrstâclsc standardiscrade fôrfaranderiktlinjer. inklusive information fôr en kvantitativ fôrstâelse av de av de grundlaggande antaganden och den metod som anvands fôr att gbra grundlaggande antaganden och den metod som uppskattningama. anvânds fôr att gbra uppskattningama. i artikel 8, utgâende kommittén Artikel 1. 3 b iib (ny) iifrl Fb^ande stvcke skall lâggas till: skall yjdta "Kommissionen vtterligare âtgârder fbr att sâkerstâlla att nationella metoder fôr mâtning och datainsamling âr jamfôrbara och bppna, Pârvid skall hansyn tas t»ll behovet av en entydig ram med fôr. de gemensamma modellriktlinjer nuvarande och framtida medlemsstaterna. " Artikel 1. 4 4. Artikel 5 skall utgfl. 4. Artikel 5 skall ersâttas med fôhande: "Artikel 5 Bedbmning av nationella program och av utslappssituationen i gemenskapen 1. Inom tre mânader frân och med att medlemsstaterna blivit underràttade om detta beslut skall- de -lâmna in sina befintliga nationella program. eller uppdateringar av redan till kommissionen. inlamnade program inlamnats 2. Kommissionen skall inom tvâ mânader frân och med det att dessa program inkommit vidarebefordra , dem ûyriga medlemsstaterna. till, de 3. Kommissionen skall bedbma de nationella programmen fbr att avgbra om utvecklingen i gemenskapen som hejhet är tillräcklig fbr att säkerställa att de åtaganden som avses i artikel 2. 1 uppfvlls. skall rapportera 1 Kommissionen till Europaparlamentet och rådet om resultaten av denna bedbmning senast sex månader efter det att det nationella programmet i fråga inkommit till kommissionen. " Artikel 1. 5 att fbr säkerställa fbljer planen Kommissionen skall årligen i samråd Kommissionen skall årligen i samråd med med medlemsstatema bedbma om medlemsstatema bedbma om framstegen i framstegen i gemenskapen som helhet är gemenskapen som helhet är tillräckliga fbr att att säkerställa att gemenskapen fbljer planen fbr tillräckliga gemenskapen fbr att att uppfylla de åtaganden som avses i artikel uppfylla de åtaganden som avses i 2. 1 och till Europaparlamentet och rådet lämna artikel 2. 1 och till Europaparlamentet en rapport på grundval av de uppgifter söm och rådet lämna en rapport på grundval mottagits i enlighet med artiklarna 2 och 3, av de uppgifter som mottagits i enlighet nationella i programmen. Kommissionens rapport skall med artiklarna 2 och 3, och tillhandahållas Eurppaparlamentet och rådet fbrekommande fall även de uppdaterade även om de uppgifter som inkommer från nationella programmen. medlemsstatema är ofullständiga. Om så är fallet skall det i rapporten anges att uppgifter SiikiiiUL uppdaterade inbegripet de Artikel 1. 6a (ny) 6a. Artikel 8. 1 skall ersättas med följande: kommitté "1. Kommissionen skall biträdas av en rådgivande av fbreträdare fbr medlemsstatema. och med en fbreträdare som ordfbrande. " kommissionen bestående fbr 2. Kommissionens fbreträdare skall infbr kommittén lägga fram ett fbrslag till åtgärder. Kommittén skall avge sitt vttrande. vid behov genom omrbstning. inom en tidsfrist som ordfbranden kan fastställa beroende på hur bradskande arendet är. 3. Yttrandet skatl dokumenteras i protokollet. Dessutom skall varje medlemsstat ha rätt att begära att dess ståndpunkt dokumenteras i protokollet. 4. Kommissionen skall ta stbrsta mbjliga häpsvn till kommitténs vttrande. Den skall meddela kommittén om hur dess vttrande k£aklä& ISSN 1024-4506 KOM(98) 108 slutlig DOKUMENT SV 14 12 07 15 Katalognummer : CB-CO-98-106-SV-C ISBN 92-78-31323-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ^


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 694/98 του Riccardo NENCINI προς την Επ τροπή. Προστασία των ασθενών

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
confidentiality
consumer protection
dental medicine
medical device