title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille uusien rahoitusnäkymien laatimisesta vuosiksi 2000-2006

eurovoc_concepts:
Community budget
accession to the European Union
budgetary procedure
interinstitutional agreement
multiannual financial framework

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 03. 1998 KOM(1998)1641opull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE UUSIEN RAHOITUSNÄKYMIEN LAATIMISESTA VUOSIKSI 2000-2006 JOHDANTO 1. SEURAAVAA RAHOITUSKEHYSTÄ KOSKEVAT PERUSASIAT JA TALOUDELLISET OLETUKSET 1. 1. Talouden kokonaistilanne 1. 2. Vuoden 1999 kiintein hinnoin laaditut rahoitusnäkymät 1. 3. Rahoitusnäkymien kesto 1. 4. Laajentumista koskevat oletukset 2. SEURAAVAN RAHOITUSKEHYKSEN RAKENNE 2. 1. Nykyinen yhteisö 2. 2. Liittymisen valmistelun tukeminen 2. 3. Laajentumisesta johtuvat menot 3. RAHOITUSNÄKYMIEN ERI OTSAKKEIDEN KEHITYS 3. 1. Maatalous (otsake 1) 3. 2. Rakenteelliset tukitoimet (otsake 2) 3. 3. Sisäiset politiikat (otsake 3) 3. 4. Ulkoiset toimet (otsake 4) 3. 5. Hallintomenot (otsake 5) 3. 6. Varaukset (otsake 6) 4. RAHOITUSNÄKYMIEN KOKONAISKATOT JA MARGINAALIT OMIEN VAROJEN ENIMMÄISMÄÄRÄÄN NÄHDEN 4. 1. Maksusitoumusmäärärahojen kokonaiskatto 4. 2. Maksumäärärahojen kokonaiskaton määritteleminen 4. 3. Omien varojen enimmäismäärään nähden käytettävissä olevat marginaalit 1 2 2 2 3 3 3 3 4 4. 4 4 7 9 15 17 18 19 19 19 20 f *. 5. LAAJENTUMISESTA JOHTUVIEN MENOJEN SUUNNITTELEMINEN JA NIIDEN RAHOITTAMINEN 5. 1. Laajentumiseen liittyvät menot 5. 2. Laajentumisen rahoittaminen 5. 3. Laajentumisen vaikutuksen huomioon ottaminen laajentuneen yhteisön rahoitusnäkymissä 21 21 22 22 TAULUKOT LIITTEET -ffc JOHDANTO Viime heinäkuussa esittämässään Agenda 2000 -tiedonannossa1 komissio ehdotti unionin laajentumisen huomioon ottavaa rahoituksen viitekehystä kaudelle 2000- 2006. Kehys osoitti, että tietyin edellytyksin oli mahdollista turvata nykyisissä jäsenvaltioissa uudistettujen yhteisöpolitiikkojen kehitys ja rahoitus eräiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Kyproksen liittyessä sekä säilyttää vuoteen 2006 asti omien varojen enimmäismäärä muuttumatomana 1,27 %:na BKTL:sta. tehdyn tiedonanto koskevasta talousarviota kurinalaisuudesta ja Tämä vastaa talousarviomenettelyn parantamisesta 23. 10. 1993 toimielinten välisen sopimuksen 25 kohdan määräyksiä, joissa edellytetään komission tekevän ennen 1. 7. 1998 esityksen uusista rahoitusnäkymistä. Näissä rahoitusnäkymissä määrätään yhteisön talousarvion yleinen kehitys nykymuotoiselle viidentoista jäsenvaltion unionille ja otetaan huomioon jäsenehdokkaiden hyväksi liittymisen valmistelutoimet. Niissä on osoitettava varat, joilla liittyminen voidaan aikanaan toteuttaa Agenda 2000 -tiedonannossa mainituin edellytyksin. Tiedonanto täyttää myös Luxemburgin Eurooppa-neuvoston tekemisestä viidelletoista nykyiselle jäsenvaltiolle ja jäsenehdokkaille tarkoitetun rahoituksen välillä niin liittymisen valmistelun kuin itse liittymisenkin yhteydessä. toivomuksen selvän eron tehtävät Tässä tiedonannossa esitetyt rahoitusnäkymät ovat linjassa komission muiden rakenteellisia ehdotusten kanssa, jotka koskevat yhteistä maatalouspolitiikkaa, tukitoimia, liittymisen valmistelun tukemista ja takuurahaston lainanantoa. Lisäksi vuoden 1993 toimielinten välisen sopimuksen toteuttamista ja uudistamista koskeva kertomus osoittaa tämän sopimuksen käyttökelpoisuuden yhteisön menojen järjestelmällisen ja hallitun kehityksen kannalta, joka vastaa unionin käytettävissä olevia varoja ja joka on viitekehyksenä toimielinten tehostetulle yhteistyölle vuotuisen talousarviomenettelyn osalta. Agenda 2000 -tiedonannosta käydyissä ensimmäisissä ilmoittivat heti kannattavansa keskusteluissa molemmat budjettivallan käyttäjät järjestelyn säilyttämistä. Rahoitusnäkymiä kuvaava taulukko kuuluu olennaisena osana uuteen toimielinten väliseen sopimukseen. Ensimmäisessä osassa esitetään tulevan rahoituskehyksen laatimisessa käytetyt perusoletukset ja toisessa osassa sen rakenne, kolmannessa kuvaillaan kunkin otsakkeen kehitystä, neljännessä päädytään kokonaismenojen enimmäismääriin ja käytettävissä oleviin marginaaleihin omien varojen enimmäismäärään nähden, ja viidennessä käsitellään ja rahoittamista. aiheutuvien menojen jaksottamista liittymisestä Tiedonanto Agenda 2000 "Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia" KOM (97) 2000 lopull. 1 O 1. SEURAAVAA RAHOITUSKEHYSTÄ KOSKEVAT PERUSASIAT JA TALOUDELLISET OLETUKSET 1. 1. Talouden kokonaistilanne Komissio on nojautunut viimeisiin lyhyen aikavälin talousennusteisiin, jotka on esitetty viime vuoden marraskuussa ja joita on käytetty rahoitusnäkymien teknisessä tarkistamisessa varainhoitovuodeksi 19992. Komissio on lähtenyt vuosien 2000-2006 osalta samoista keskipitkän aikavälin taloudellisista oletuksista kuin Agenda 2000 -tiedonannossa, toisin sanoen BKTL:n 2,5%:n vuotuisesta kasvusta ja BKTL-kertoimen 2%:n vuosittaisesta kasvusta. Jälkimmäisellä ei ole muuta merkitystä kuin että sen avulla voi todeta käyvin hinnoin laskettujen maatalousmenojen odotetun tason vastaavan maatalouden menolinjausta. talouden viimeaikainen kehitys ja Yhteisön vaiheeseen siirtymiselle avautuneet näkymät vahvistavat käytettyjä oletuksia. talous- ja rahaliiton kolmanteen taloudellisia lähtenyt viimeisistä Komissio on talousennusteista ja soveltanut keskipitkälle aikavälille vuoden 1999 jälkeen 4%:n vuosikasvua vuoden 1999 jälkeen. Nämä arviot eivät koske välittömästi rahoitusnäkymiä, vaan vaikuttavat laajentumisen jälkeen rahoitusnäkymiin. jäsenyyttä hakeneiden maiden osalta Liitteessä A esitetään käytetyt keskeiset taloudelliset muuttujat. 1. 2. Vuoden 1999 kiintein hinnoin laaditut rahoitusnäkymät Ehdotus rahoitusnäkymiksi on laadittu vuoden 1999 kiintein hinnoin, mikä helpottaa talousarvioon. Tuon vuoden vertailemista valmisteilla olevaan vuoden 1999 rahoitusnäkymien tulevan kauden kehityksen lisäksi lähtökohtana. Tällä hintaperustalla on se etu, että sitä voidaan käyttää koko neuvottelujen ajan. enimmäismäärät ovat Komissio on tätä varten muuntanut Agenda 2000 -tiedonannossa alun perin vuoden 1997 hinnoin esitetyt menoerät vuoden 1999 hinnoiksi käyttämällä tuoreinta kerrointa, muuttamatta Agenda 2000:ssa tehtyjä ehdotuksia. Näin päästään täsmällisempiin rahasummiin, kymmenien miljoonien eurojen tarkkuuteen. Komission 25. 2. 1998 antama tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Rahoitusnäkymien tekninen tarkistaminen vuodeksi 1999 BKTLrn ja hintojen kehityksen mukaan, SEC( 1998) 306 lopull. 1. 3. Rahoitusnäkymien kesto Komissio on päättänyt esittää, samoin kuin Agenda 2000:ssa, uudet seitsemän vuoden rahoitusnäkymät, koska tällaisella ajanjaksolla on mahdollista arvioida yhteisön politiikkoihin ehdotettujen uudistusten sekä aikaisemman täysi vaikutus. laajentumisen 1. 4. Laajentumista koskevat oletukset Näillä ehdotuksilla on sama lähtökohta kuin Agenda 2000:ssa: viiden Keski- ja Itä- Euroopan maan ja Kyproksen liittyminen menettelyllä, joka on kattava, asteittain etenevä ja inklusiivinen. Tiedonannossa käytetään teknisenä työhypoteesina, jolla ei pyritä vaikuttamaan varsinaisiin päätöksiin, tämän liittymisen toteutumista vuonna 2002. 2. SEURAAVAN RAHOITUSKEHYKSEN RAKENNE valmistelun tarkoitettujen jäsenvaltioille toimien jäsenvaltioiden Seuraavan rahoituskehyksen tärkein uutuus on laajentumiseen liittyvien menojen rinnalla niin käsitteleminen nykyisille laajentumisen liittymisen tukena kuin uusien kustannuksina. On pidettävä erillään yhtäältä laajentumisen valmistelun tukeminen, johon käytettävä rahamäärä on päätettävä jo nyt ja sisällytettävä rahoitusnäkymiin liittymisen yhteisön kustannukset. Jälkimmäiset voi ottaa rahoituskehykseen vasta liittymisen toteutuessa ja mukauttamalla rahoitusnäkymiä. Mukauttaminen koskee sekä liittymisestä johtuvia uusia tarpeita ja niiden rahoittamista viidentoista valtion yhteisön tarkoitusta varten jättämästä marginaalista että uusia varoja, jotka syntyvät yhteisön bruttokansantulon kasvaessa laajentumisen myötä. tämänhetkisten voimavarojen toisaalta rajoissa, sekä 2. 1. Nykyinen yhteisö Komission nykyiselle yhteisölle ehdottama rahoituskehys noudattaa suoraan nykyisten rahoitusnäkymien rakennetta, joka on jo yleisesti tunnettu. Siinä eri menoryhmät ovat yhtenäisiä ja ilmentävät selvästi yhteisön toiminnan keskeisiä aloja. Rahoituskehys käsittää näin ollen seuraavat kuusi otsaketta: maatalous, rakennetoimet - joka jakaantuu kahteen alaotsakkeeseen: rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon -, sisäiset politiikat, ulkoiset toimet, hallintomenot sekä varaukset, jotka käsittävät kolme eri alaotsaketta: rahoitusvaraus, varaus hätäapua varten ja takuuvaraus lainanottoa ja lainanantoa varten. 2. 2. Liittymisen valmistelun tukeminen ehdottanut tukemista kolmesta Komissio on eri liittymisen valmistelun rahoitusnäkymien otsakkeesta. Uudistettu ja laajennettu PHARE-ohjelma kuuluu edelleenkin ulkoisten toimien otsakkeeseen. Uusia toimia, joita koskevat asetukset on tukitoimien osalta toisaalla annettu, vaikuttavat maatalouden ja rakenteellisten vastaavissa otsakkeissa. Tällä erottelulla pyritään totuttamaan jäsenyyttä hakeneet maat vähitellen yhteisön mekanismeihin ja käytäntöihin. Lisäksi ehdotetaan yhteensovittamisasetusta, jolla kunkin välineen tavoitteet määritellään selkeästi ja niistä seuraavat toimet koordinoidaan. Komissio ehdottaa kunkin kolmen otsakkeen osalta liittymisen valmistelun tukemiseen tarkoitettujen varojen näkyvyyttä sijoittamalla ne omaan alaotsakkeeseen. jäsenelle kuin Näin voidaan liittymisen jäsenehdokkaallekin. Ensimmäisen tähän valmistelun ensimmäiseen ryhmään. toteuduttua jotka eivät kuulu tukeminen keskitetään niihin maihin, tarvittava rahoitus niin viidelletoista jäsenyyden toteuttaa ryhmän 2. 3. Laajentumisesta johtuvat menot Laajentumisesta johtuvia menoja ei voida ottaa nykyisen yhteisön rahoituskehykseen. Niistä on laadittu oma suunnitelma otsakkeille 1, 2, 3 ja 5, jota voidaan pitää viidentoista jäsenvaltion yhteisenä kantana tulevissa neuvotteluissa. Suunnitelma, joka esitetään liitteenä olevassa taulukossa 2, perustuu samoihin linjanvetoihin ja oletuksiin kuin Agenda 2000. 3. RAHOITUSNÄKYMIEN ERI OTSAKKEIDEN KEHITYS Komission ehdotus viidentoista jäsenvaltion yhteisön uudeksi rahoituskehykseksi taulukossa 1. Molempien budjettivallan käyttäjien on se esitetään oheisessa hyväksyttävä sopimukseen. ecumääräiset Rahoitusnäkymien enimmäismäärät suhteellisen pitkälle aikavälille. Budjettivallan käyttäjä päättää sitten määrärahojen vuosittaisen tason ja jakauman tätä kehystä noudattaen. toimielinten väliseen asettaa menoille liitetään seuraavaan perusajatuksenahan ja se on 3. 1. Maatalous (otsake 1) Komissio ehdottaa, että otsakkeen 1 enimmäismäärä 1. riippumaan maatalouden menolinjauksesta. Komission soveltamien talousennusteiden mukaan jää otsake 1 kasvaa reaalisesti 1,9% vuosittain, 45,2 miljardista eurosta vuonna 1999 51,6 miljardiin euroon vuonna 2006 (vuoden 1999 hinnoin) eli yhteensä noin 6,4 miljardia. Sitä vastoin komissio ehdottaa EMOTR-tuen maksamien ja maatalouden menolinjaukseen kuuluvien menojen muuttamista. Se esittää tässä tarkoituksessa yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta koskevan asetuksen tarkistamista sekä myöhemmin budjettikuria koskevan päätöksen muuttamista3. Markkinakulujen ja muiden suorien tukien ohella otsake 1 käsittää: • Aluekehitystoimet, mukaan lukien nykyiset liitännäistoimet, sekä kalastusalan laaja-alaiset toimet • Eläinlääkintä-ja kasvinsuojelutoimet • Liittymisen valmistelun ja tuen maataloutta, maaseutupolitiikkaa koskeva osa, josta tehdään menolinjaukseen kuuluva oma alaotsake. elintarviketeollisuutta 2. Kuten suurin osa maatalouden interventioista esitetään nimellisarvoina, otsakkeen 1 sisäinen analyysi esitetään muista otsakkeista poiketen käypinä hintoina 2%:n vuosittaisella kertoimella. Liitteen B taulukossa esitetään maatalousmenojen kehitys käypinä hintoina, 40,4 miljardista eurosta vuonna 1999 49,4 miljardiin euroon vuonna 2006. Tämä menojen 9 miljardin kasvu on tuntuva ensimmäisinä vuosina (2000-2003) tasoittuen sen jälkeen. Kasvu johtuu ensinnäkin maatalouden menolinjauksen uusista noin 2,8 miljardin menoista vuodesta 2000 alkaen. Sitten markkinakulut kasvavat noin 6,2 miljardilla vuosina 2000-2003 ennen kaikkea maatalouspolitiikan uudistuksen asteittaisesta vaikutuksesta. Näin ollen vuoden 1999 talousarviossa jätetty huomattava marginaali (noin 4,8 miljardia euroa) menolinjaukseen nähden alkaisi asteittain kaventua tarkastelujakson alussa asettuakseen noin 3 miljardiin vuosittain ajanjaksolle 2001-2003. Jatkossa menolinjauksen tasainen kehitys ja maatalousmenojen vakiintuminen alkaisivat johtaa kasvavaan marginaaliin, joka saavuttanee 9,7 miljardin tason vuoden 2006 paikkeilla. Tämän, tarkastelujakson päättyessä huomattavan marginaalin olemassaolo on suotavaa. Sen avulla voitaneen ensinnäkin kattaa laajentumisesta johtuvat menot ilman, että laajentumisen yhteydessä tarvitsee nostaa maatalouden menolinjausta. Komissio perusteltu maatalousmarkkinoilla vallitsevista epävarmuustekijöistä selviämiseksi. Sen avulla voidaan aikanaan päättää uusille jäsenille myönnetyt siirtymäkaudet. Komission huomattava marginaali katsoo myös, että on •* Neuvoston 31 päivänä lokakuuta 1994 tehty päätös 94/729/EY talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta (EYVLL293, 12. 11. 1994). mielestä ei näin ollen ole nyt paikallaan tarkistaa otsakkeen 1 enimmäismäärää, vaan asiaan voidaan palata ennen vuotta 2005. Tältä osin komissio ottaa aikanaan yhteyttä budjettivallan käyttäjään toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti. Rahoitusnäkymien otsakkeeseen 1 kuuluvat menot kehittynevät seuraavasti 3. seuraavalla tarkastelujaksolla: • Uudistetun maatalouspolitiikan markkinamenot tuoreimpien maatalousmarkkinoiden kehitysennusteiden mukaan 37,8 miljardista eurosta vuonna 1999 43,7 miljardiin euroon vuonna 2006. Tämä menokehitys, joka johtuu osittain peltokasvi-, maito- ja naudanliha-aloille ehdotetuista uudistuksista, jakaantunee varainhoitovuosille 2001-2003, joiden aikana maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutusten tulisi tuntua ennen vakiintumista vuoden 2003 jälkeen. nousevat Vientituki ja markkinainterventiot nimittäin supistuvat noin 4,8 miljardia euroa uudistuksen vuoksi (vilja-alalla 1,6 miljardia, naudanliha-alalla 1,6 miljardia ja maitoalalla 1,1 miljardia sekä 0,5 miljardia muilla aloilla, joiden menot riippuvat lähentyessä välillisesti maailmanmarkkinahintoja. Toisaalta maatalouspolitiikan uudistaminen johtaa suoran tuen kasvuun noin 8,2 miljardilla (1,6 miljardia vilja-, 3,6 miljardia naudanliha-ja 3 miljardia maitoalan osalta). uudistetuista YMJistä) yhteisön hintojen Tärkeimmät erot Agenda 2000 -tiedonantoon sisältyviin ehdotuksiin nähden koskevat säilörehuviljasta maksettavien palkkioiden säilyttämistä, maidon hinnan lisäalentamista, maitokiintiöiden lisäämistä ja häristä maksettavan kertapalkkion pienentämistä. • Yhteisen maatalouspolitiikan tehostettu aluekehityspolitiikka, sillä maatalousmarkkinoita tulevina vuosina koskevat muutokset vaikuttavat maaseudun taloudelliseen tulevaisuuteen. uudistamiseen liittyy Otsakkeeseen 1 kuuluva uusi aluekehityspolitiikka käsittää vuoden 1992 uudistuksen tuomat liitännäistoimet (metsät, varhaiseläkkeet ja maatalouden ympäristötoimet), epäsuotuisten alueiden tuen rakennerahastojen tavoitteen 5a mukaisesti (mukaan lukien interventiot tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla) samoin kuin muut EMOTR-ohjauksen nykyiset interventiot (tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden ulkopuolella) tavoitteiden 5a ja 5b mukaisesti. Sitä vastoin tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden vastaavat interventiot EMOTR- liitännäistoimet ja ohjaus rahoittaa otsakkeesta 2, poikkeuksena nykyiset epäsuotuisten alueiden tuki. Komissio katsoo, että on kuitenkin syytä järjestää yhteisön aluekehitystä koskevat välineet uudelleen, joten komissio ehdottaa uutta, koko yhteisön alueella rahoituslähteestä EMOTR:n aluekehitystuesta. perusasetusta sovellettavaa riippumatta kalastuksen kalastuslaivaston Lisäksi uudelleenjärjestelytoimet tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden ulkopuolella ja muut kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvät toimet tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolisilla 6 osalta EMOTR-tuki rahoittaisi alueilla, kuten kalastusalan rakenteellisista asetuksessa säädetään. tukitoimista annetussa uudessa liitännäispolitiikalle ja kalastukselle osoitettu Tälle uudelle aluekehityksen menoerä kasvaisi näin 2,6 miljardista vuonna 1999 4,7 miljardiin vuonna 2000 saavuttaen 5 miljardin tason ohjelmakauden päättyessä. • Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimet, jotka nykyisin rahoitetaan talousarvion otsakkeen 3 momentista B2-510, siirretään otsakkeeseen 1, koska ne kuuluvat kiinteästi laatutietoiseen maatalouteen ja elintarviketurvallisuuteen. Seuraavalle tarkastelukaudelle kaavailtaneen 100 miljoonan euron määrää vuosittain. • Liittymisen valmistelun maatalousjärjestelyyn osoitetaan 520 miljoonan euron (vuoden 1999 hinnoin) vuotuinen kiinteä määrä koko kauden ajan. Komissio liittymisen maatalousjärjestelystä esittää samanaikaisesti ehdotuksen annettavaksi asetukseksi. Asetuksen mukaisesti tämän välineen tarkoituksena on rahoittaa maatilarakenteen, maatalous- ja kalastustuotteiden ja markkinoinnin, kasvinsuojelu- eläinlääkintä- ja elintarviketarkastusten samoin kuin alueellisen kehittämisen integroitujen toimien parantamistoimet. jalostuksen tästä 3. 2. Rakenteelliset tukitoimet (otsake 2) 1. Seuraavalla ohjelmakaudella 2000-2006 viidentoista jäsenvaltion yhteisön rakenteellisten tukitoimien määrärahat noussevat noin 247 miljardiin euroon. Tähän liittymisen valmisteluun kuuluva suuruinen sisältyy 7,28 miljardin euron rakenteellinen tuki. Tämä on huomattava koheesion vahvistamistoimi, sillä viidentoista jäsenvaltion saama kokonaistuki oli noin 240 miljardia euroa ja sitä on verrattava ohjelmakauden 1993-1999 noin 208 miljardiin euroon (vuoden 1999 hinnoin). Rakenteellisten tukitoimien määrärahat supistuvat lievästi kaudella 2000-2006 kun rakenteelliset tukitoimet keskitetään tavoitteiden lukumäärää karsien, keskimäärin 1,4% vuodessa. Ne ovat 32,47 miljardia euroa vuonna 2006, kun vuoden 1999 perusmääräraha4 on 35,73 miljardia euroa. Ne ovat kuitenkin selvästi korkeammat kuin edellisellä kaudella (noin 22 miljardia vuonna 1993 vuoden 1999 hinnoin). Komissio ehdottaa, että otsakkeessa 2 "Rakenteelliset tukitoimet" erotetaan kolme alaotsaketta: valmistelun koheesiorahasto rakenneväline. Uusia asetuksia ehdotetaan kaikkien näiden osalta. rakennerahastot, liittymisen ja Perusmäärärahaan eivät sisälly edellisten varainhoitovuosien 3,294 miljardiin euroon nousevan vajaakäytön vuoksi varainhoitovuodelle 1999 siirretyt määrärahat ottaen huomioon tehdyt päätökset ja komission ehdotuksen rahoitusnäkymien mukauttamisesta vuoden 1997 talousarvion toteuttamisedellytyksiin. (Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 25. 2. 1998 esittämä ehdotus rahoitusnäkymien mukauttamisesta toteuttamisedellytyksiin, SEC(1998) 307 lopull. ). 2. Rakennerahastot • Kokonaismäärärahan jakautuma Tavoitteen 1 alueiden osalta on niin paljon tekemättä etenkin perusrakenteiden ja työttömyyden torjunnan osalta, että ehdotetaan tämän tavoitteen osuuden säilyttämistä edelleen kahtena kolmasosana kaikista rakennerahaston määrärahoista. Yhteisöaloitteille annettaisiin 5 % rakennerahastojen käytettävissä olevista varoista. Lisäksi 0,7% rakennerahastojen määrärahoista osoitettaisiin komission aloitteesta laadun käynnistetyille parantamiseksi. Edelleen teknisiin avustamistoimiin osoitetaan 0,3 % määrärahoista. innovaatiotoimille interventioiden tavoitteiden 1-3 • Tavoitteiden lukumäärän karsiminen Tavoitteiden lukumäärää ehdotetaan karsittavaksi seitsemästä kolmeen, joista kaksi olisivat alueellisia ja yksi laaja-alainen. Tavoitteella 1 tähdättäisiin kehityksestä jälkeenjääneiden alueiden kehittämiseen, uusi tavoite 2 koskisi taloudellisen ja sosiaalisen uudistamisen alueita ja tavoitteella 3 pyrittäisiin henkilövoimavarojen kehittämiseen tavoitteisiin 1 ja 2 kuulumattomilla alueilla. Lisäksi seuraavat vuosittaiselta määrältään 2 miljardin euron rakennerahastoista rahoitettavat toimet eivät kuuluisi enää otsakkeeseen 2, koska vastaavanlaisia toimia ehdotetaan rahoitettavan EMOTR-tuen kautta maatalouden menolinjauksessa. Näitä ovat rakennerahastojen tavoite 5a maatalous kokonaisuudessaan (tavoitteen 1 ulkopuolella), epäsuotuisten alueiden tuki tavoitteet 1 (ja 6), EMOTR-ohjauksen interventiot nykyisille tavoitteen 5b alueille, eräät tavoitteen 5a-kalastus interventiot, kuten kalastuslaivaston rakenneuudistus (tavoitteen 1 ulkopuolella) sekä muut kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvät rakenteelliset tukitoimet (tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolella). • Interventioiden maantieteellinen keskittyminen Komissio esittää tavoitteen 1 ja uuden tavoitteen 2 tukikelpoisuuden ulkopuolelle jäävien alueiden asteittaista karsiutumista. Näille alueille myönnetään 6 vuoden siirtymäkausi tavoitteen 1 osalta (7 vuotta tavoitteen 2 kelpoisuusehdot vuonna 1999 täyttäville alueille) ja 4 vuoden siirtymäkausi tavoitteen 2 osalta. Tavoitteen 1 tukikelpoisella alueella asuva väestö olisi noin 20 % unionin väestöstä, nykyisin 25 %. Tukikelpoisten alueiden tukea voitaisiin lisätä ja ne voisivat myös tulla EMOTR-tuen otsakkeesta 1 rahoittaman epäsuotuisten alueiden tuen piiriin. Samalla tavoin uusi tavoite 2 koskisi vain 18% unionin väestöstä (ottamatta huomioon sellaisia tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden vyöhykkeitä, jotka kuuluisivat tavoitteen 2 piiriin karsiutumisen vuoksi). Kuitenkin tukikelpoisten alueiden määrärahoja lisätään, etenkin tavoitteen 2 henkilövoimavarojen kehitystoimien osalta, joita ei voida enää rahoittaa näillä alueilla tavoitteella 3. Lisäksi nämä alueet voisivat saada EMOTR-tuen otsakkeen 1 mukaista epäsuotuisten alueiden tukea ja niihin voitaisiin soveltaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaisia muita maaseudun kehittämistoimenpiteitä. • Rakennerahastojen määrärahojen kehittyminen Rakennerahastojen määräraha olisi näin 28,43 miljardia euroa vuonna 2006, eli se supistuisi keskimäärin noin 2 % vuodessa varainhoitovuoden 1999 perusmäärärahaan nähden (32,73 miljardia euroa). Rakennerahastojen toimien rahoittamisesta ja EMOTR-tuen tullessa tilalle, supistuminen olisi olosuhteiden muuten pysyessä muuttumattomina keskimäärin 1 prosentin luokkaa vuosittain. luopuessa eräiden 3. Koheesiorahasto Koheesiorahasto, liikenteen perusrakenteiden rahoittamiseen, säilyy nykyisessä muodossaan. Sen määräraha pysyy 3 miljardina eurona koko kauden ajan. ympäristöhankkeiden tarkoitettu joka on ja Tukikelpoisia ovat ne jäsenvaltiot, joiden BKTL asukasta kohden on alle 90 % yhteisön keskiarvosta, riippumatta siitä osallistuvatko ne talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen. Kauden puolessa välissä tukikelpoisuusperustetta tarkastellaan uudelleen. tätä Talouspolitiikkaa koskeva ehto säilytettäisiin. Maat, jotka eivät osallistu EMUn kolmanteen vaiheeseen, toteuttavat lähentymisohjelmaa ja maat, jotka osallistuvat EMUn kolmanteen vaiheeseen, esittävät neuvostolle vakausohjelman. 4. Liittymisen valmistelun rakenneväline Liittymisen valmistelun rakenneväline saa 1,04 miljardia ecua koko tarkastelukautena. Sen avulla osallistutaan kahden alan hankkeisiin: • hankkeet liikenteen perusrakenteiden alalla, etenkin Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä ympäristöhankkeet, joilla edunsaajamaat voivat mukautua yhteisön ympäristöä koskevaan säännöstöön. 3. 3. Sisäiset politiikat (otsake 3) Sisäisten politiikkojen kokonaismääräraha kasvaa asteittain 6,39 miljardista 1. eurosta vuonna 1999 7,6 miljardiin euroon vuonna 2006, eli keskimäärin noin 2,5 % vuosittain. Komissio ei ehdota otsakkeen enimmäismäärän nostamista varainhoitovuodeksi 2000, koska vuoden 1999 talousarviossa jäänee käytettävissä olevaa marginaalia otsakkeen enimmäismäärään nähden. Jatkossa komissio ehdottaa otsakkeen 3 enimmäismäärän asteittaista kasvattamista runsaaseen 1,2 miljardiin, joka vastaa sitä mitä Edinburghin Eurooppa-neuvostossa on päätetty samanpituiselle jaksolle. 2. Uusissa rahoitusnäkymissä ehdotetaan otsakkeen 3 kasvavan voimakkaimmin, mikä heijastaa komission sisäisille politiikoille antamaa etusijaa, etenkin niiden kasvua ja työllisyyttä edistävän vaikutuksen vuoksi. Sisäisten politiikkojen kehittäminen kulkee yhdessä talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä seuraavan, todennäköisesti sangen huomattavan markkinoiden yhdentymisen kanssa. Sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta välttämättömät toimet, joissa yhteisön osallistuminen on yleisen edun mukaista, saavat yhteisössä etusijan ja niitä on jatkettava tulevaisuudessa. Oikeus- ja sisäasioiden aloihin kuuluvien toimien rahoittamista olisi erityisesti pohdittava, kun osa niistä on siirretty Amsterdamin sopimuksella ensimmäiseen pilariin ja kun samassa sopimuksessa määrätään yhteisörahoituksen koskevan - ellei toisin päätetä - asioita, jotka kuuluvat edelleen kolmanteen pilariin. Otsakkeen 3 määrärahojen kasvun tulisi tapahtua yhdessä sisäisten 3. politiikkojen tehostumisen kanssa. Toissijaisuusperiaatetta tiukasti noudattaen tämä merkitsee, että vältetään varojen hajoaminen liian moneen ohjelmaan, joista jotkut uhkaisivat jäädä liian pieniksi vaikuttaakseen - etenkään laajentuneen - yhteisön tasolla ja johtaisivat odotettaviin tuloksiin nähden suhteettomiin hallinnointikuluihin. Tämä edellyttää epäilemättä eri ohjelmien hallinnointimenetelmien mukauttamista ja etenkin luopumista pienten budjettikohtien moninkertaistumisesta. On ennen kaikkea määriteltävä selvästi yhteisön toiminnan painopisteet ja kohdennettava vastaavat määrärahojen lisäykset. Keskittymisen aikaansaamiseksi komissio oli esittänyt Agenda 2000 -tiedonannossa sisäisten politiikkojen rahoittamisen viisi suurta painopistealuetta: Euroopan laajuiset verkot, tutkimus ja innovaatio, koulutus, ympäristöä säästävä teknologia sekä pienet ja keskisuuret yritykset. 4. Nämä painopisteet oli määritelty sen mukaan, mikä on niiden suora tai epäsuora vaikutus työllisyyteen ja niiden lisäarvo yhteisön tasolla ottaen huomioon ulkoiset vaikutukset ja mittakaavaedut. Pelkkien yhteensovittamistoimien rajat tulevat toimiakseen nopeasti vastaan, jos yhteisön rahoitusosuus on katalysaattorina. liian pieni 10 Euroopan laajuiset verkot Yhteisön toimet Euroopan laajuisten verkkojen, energian ja teleliikenteen hyväksi, joiden nykyiset määrärahat ovat päämäärään nähden vaatimattomat, saavuttavat voimakkaan kasvun seuraavalla kaudella. Komissio esittää lisäksi uudet Euroopan laajuisia verkkoja koskevat varainhoitomääräykset. Valtaosa määrärahoista osoitettaneen edelleen liikenneverkkoihin. Euroopan laajuiset liikenneverkot tukevat merkittävästi kasvua ja työllisyyttä: paitsi että niiden rakentaminen tuo välittömästi työpaikkoja, ne edistävät kauppaa ja parantavat sisämarkkinoiden toimintakykyä. Lisäksi ne ovat tärkeitä alustoja uusiin tutkimustuloksiin perustuvan teknologian soveltamiselle. Toimien keskittämistä rajoitettuun määrään hankkeita ja turvatiimistä mahdollisuuksien mukaan yksityisen sektorin ja julkisen vallan kumppanuuteen on jatkettava tulevaisuudessa. Rahoitustarve kasvanee voimakkaasti kuluvina vuosina. Essenin Eurooppa-neuvoston ensisijaisiksi katsomista neljästätoista hankkeesta ainoastaan kolme tai neljä näet päättyvät rahoitusnäkymien uuden kauden alkuun mennessä. Sen sijaan useimmat aktiiviseen niistä siirtyvät toteutusvaiheeseen, yhteisöltä korkohyvityksinä tai avustuksina: jos yhteisön keskimääräinen rahoitus on jäänyt toteutuneista pieneksi nykyisellä kaudella (noin neljästä viiteen prosenttiin investoinneista), sen tulisi lähestyä kymmentä prosenttia hankkeiden kehitysvaiheiden mukaisesti, jotta komissio voisi vaikuttaa rahoitussuunnitelmien vahvistamisessa. toteutettavuustutkimusvaiheesta alustavasta jolloin lisärahoitusta saatetaan tarvitaan Näiden neljäntoista ensisijaisen hankkeen lisäksi on olemassa muita hiljan perustettuja tulevina vuosina. tärkeitä hankkeita, jotka voidaan katsoa ensisijaisiksi Samanaikaisesti nykyisten liikenteenhallintajärjestelmissä, perusrakenteiden tehokkaamman käytön etenkin siirtyvät älykäs Sellainen liikenneteknologia, jolla on vaikutusta Euroopan tasolla, kuten navigointisatelliitit tai rautatieliikenteen hallintajärjestelmä, vaatii huomattavaa yhteisön rahoitusta. pilottihankevaiheesta joka mahdollistaa toteutusvaiheeseen. liikenneteknologia, älykäs Näin ollen määrärahojen huomattava kasvu seuraisi ehdotetusta yhteisön rahoitusosuuden nostosta ja samanaikaisesta neljäntoista ensisijaisen hankkeen kokonaisinvestointien kiihtymisestä (suunniteltu lisäys on nimellisesti noin 50 % ajanjaksoon 1995-1999), mutta myös tarpeesta saada lisää rahoitusta muille tärkeille hankkeille ja liikenteenhallintahankkeille. Euroopan laajuiset energia-ja teleliikenneverkkoja koskevat hankkeet vauhdittunevat tulevina vuosina. • Euroopan laajuiset sähköverkkojen yhdentymiseen. Niiden avulla voidaan optimoida energian tarjontaa kysyntään nähden ja vaikuttaa näin kestävän kehityksen tavoitteen puolesta. tähtäävät kaasu- energiaverkot ja • Tietotekniikan yleistyminen vastaa yhteiskunnan tarpeita ei vain taloudellisesti vaan myös sosiaalisesti. Investointien keskeisyys alalla ei rajoitu vain suoraan 11 tietotekniikkaan sidoksissa oleviin aloihin vaan se vaikuttaa ratkaisevasti monilla aloilla, jotka käyttävät tietotekniikkaa ja joiden kilpailukyky riippuu siitä. Tekniikan kehityksen huomioon ottaen alun perin Euro-ISDN:n yhteyteen suunniteltuja toimia Euroopan laajuisten televerkkojen osalta laajennetaan ja keskitetään kolmeen uuteen painopistealueeseen: perusverkot, etenkin satelliitti- ja mobiiliverkot, uusien multimedia-sovellutusten perustana, Internetiin perustuvat palvelut, joilla mahdollisimman moni pk-yritys pääsee hyödyntämään Intranet- ja Extranet -tyyppisiä palveluja, yleishyödyllisten palvelujen kehittäminen (koulutus, lääketiede jne. ). Yhteisön tavoitteena on turvata toimillaan näiden verkkojen ja palvelujen yhteensoveltuvuus Euroopan laajuisesti. Näiden tavoitteiden mukaisesti Euroopan laajuisten verkkojen osuus otsakkeen 3 määrärahoista kasvanee seuraavalla kaudella vuonna 1999 saavutettua osuutta suuremmaksi. Tutkimus ja innovaatio Nyky-yhteiskunnassa uuden tiedon tuottaminen ja hyödyntäminen määräävät enemmän kuin koskaan teollisuuden kilpailukyvyn ja siten talouden ja työllisyyden kasvun. Ne vaikuttavat myös suoraan elämän laatuun monilla aloilla (viestintä, liikenne, energia, terveys, ympäristö,. ). Silti tuotekehitysmenot ovat vain 1,8 % Euroopan BKTL:sta, kun Yhdysvalloissa ne ovat 2,4 % ja Japanissa 2,9 %. Kun pääkilpailijat investoivat massiivisesti, Euroopan on vahvistettava tutkimustoimiaan ja sovitettava ne paremmin yhteen. Tutkimuksen puiteohjelma antaa mahdollisuuden toteuttaa yhteisön tasolla toimia tehokkaammin, joko kustannusten kannalta, tai sitten tarvittavan asiantuntemuksen monipuolisuuden tai ongelmien yleiseurooppalaisen luonteen kannalta, tai sitten huomioon ottaen niiden vaikutuksen sisämarkkinoiden kehitykseen. Viime vuosina on voitu edistää satojen rajat ylittävien yhteistyöverkkojen yhteistoimintaa, johon osallistuvat tuhannet niin yksityiset kuin julkisetkin laboratoriot ja kymmenettuhannet lujittaen näin useiden yritysten kilpailukykyä. Kun yhteisön osuus tutkijat toteutuneista tutkimusmenoista oli vajaat 4 % vuonna 1996, voidaan arvioida, että noin 8 % jäsenvaltioiden tutkimus- ja tuotekehityshenkilöstöstä osallistuu hankkeisiin, jotka saavat tukea puiteohjelmasta. Tämä osoittaa miten yhteisön tutkimuspolitiikka toimii katalysaattorina. Kuten komissio on ehdottanut viidennen tutkimuksen puiteohjelman osalta5, yhteisön on keskitettävä toimensa rajoitettuun ainemäärään; aiheiden on painotuttava tulosten 30. 4. 1997 esitetty ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002), KOM/97/0142 lopull. , EYVL C 173, 7. 6. 1997, s. 10, sellaisena kuin se on muutettuna 11. 8. 1997 annetulla asiakirjalla KOM/97/0439 lopull. , EYVL C 291,25. 9. 1997, s. 15 ja 14. 1. 1998 annetulla asiakirjalla KOM/98/0008 lopull. 30. 4. 1997 esitetty ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan (1998-2002), KOM/97/0142 lopull. , EYVL C 173, 7. 6. 1997, s. 30, sellaisena kuin se on muutettuna 11. 8. 1997 12 atomienergiayhteisön puiteohjelmasta viidennestä (Euratom) hyödyntämiseen ja teknologiansiirtoon unionissa. Tämä edellyttää määrärahojen lisäämistä, jotta saavutetaan tarvittava kriittinen massa. Näin ollen tutkimuksen osuus otsakkeen 3 määrärahoista säilynee ainakin entisellä tasollaan neljännessä tutkimuksen puiteohjelmassa saavutettuun osuuteen nähden. Koulutus tiedonannon Tietojen ja Komissio on viime marraskuussa esittänyt taitojen Eurooppaan 6, jossa se painottaa osaamisen kehittämisen kasvavaa merkitystä Euroopassa. Siitä riippuu enemmän kuin koskaan teollisuuden kilpailukyvyn tulevaisuus, työllisyyden taso ja elämänlaatu. Uusilla koulutus- ja nuorisotoimen alan ohjelmilla on kolme tärkeää tavoitetta: eurooppalaisen yhteistyön mahdollisuuksien hyödyntäminen elinikäisen koulutuksen lujittamiseksi, tarvittavien taitojen ja tietojen kehittäminen tietämyksen maailmanlaajuistumiseen perustuvassa yhteiskunnassa sekä unionin kansalaisuuden lujittaminen eurooppalaisen koulutusalueen ansiosta. Tavoitteet saavutetaan seuraavilla toimilla: • Lisäämällä opiskelijoiden, koululaisten, työskentelevien, nuorten koulutuksessa ja opettajien oppisopimuksella kouluttajien toimintojen, kuten Erasmuksen, Comeniuksen, Leonardon ja Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset - toimintaohjelman edunsaajien lukumäärä. liikkuvuutta kaksinkertaistamalla nykyisten ammatillisessa vapaaehtoisten, • Käyttämällä tietoyhteiskunnan koulutusmenetelmät saataisiin laajaan käyttöön. keinoja, jotta multimediaan perustuvat • Edistämällä virtuaaliliikkuvuutta luomalla verkkoja koulujen, yliopistojen, koulutuskeskusten ja nuorisolle suunnattujen hankkeiden välille. • Edistämällä kielitaitoa ja eri kulttuurien ymmärtämistä mahdollisimman monien unionin kansalaisten rohkaisemiseksi osallistumaan monikielisen Euroopan unionin toimintaan. • Kehittämällä innovaatiota eurooppalaisten pilottihankkeiden kautta, jotka voisivat toimia katalysaattorina tai koekenttänä uusille koulutuksen lähestymistavoille. • Edistämällä kokemusten ja taitotiedon vaihtoa ja luomalla siten eurooppalaisen tason koulutusperusteet. annetulla asiakirjalla KOM/97/0439 lopull. , EYVL C291, 25. 9. 1997, s. 16 ja 14. 1. 1998 annetulla asiakirjalla KOM/98/0008 lopull. 6 Komission 12. 11. 1997 antama tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle -Tietojen ja taitojen Eurooppaan, KOM/97/0563 lopull. 13 On keskityttävä rajattuun määrään toimia, joiden toteutustapa on yksinkertaistettu, mikä on sitäkin tärkeämpää hetkellä, jolloin ohjelmiin saattaa osallistua kasvava määrä maita, jotka eivät ole jäseniä, etenkin liittymisen valmistelun yhteydessä. Nämä tavoitteet huomioon ottaen koulutustoimien osuus lisääntynee otsakkeessa 3 suhteessa vuonna 1999 saavutettavaan osuuteen. Ympäristöystävällisen tekniikan käyttöönotto tulevaisuudessa kansalaisten Ympäristöpolitiikan merkityksen on kasvettava huolenaiheisiin ja kulutus- ja tuotantojärjestelmien kehitykseen vastaamiseksi. Tämän vahvistaa kestävän kehityksen ottaminen Amsterdamin sopimuksessa yhteisön tavoitteisiin. Vaikka ympäristöpolitiikan on tarkoitus olla ennen kaikkea kunkin yhteisöpolitiikan osa, olisi lisäksi ja erityisesti painotettava ympäristöystävällisen tekniikan edistämistä toimien ja toteuttamista. Tämä edellyttää LIFE-ohjelman alalla aloitettujen vahvistamista sekä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvien uutta luovien hankkeiden ja esittelytoimien sekä paikallisille yhteisöille suunnattavan teknisen avun osalta. Kyseeseen tuotantoprosessit saastuttavimmilla aloilla, uudet saasteiden ja teollisuusjätteiden käsittelymenetelmät sekä kotitalousjätteiden kierrätysmenetelmät. Ympäristöystävällisen tekniikan käyttöönoton avulla voidaan tuottaa uusia työpaikkoja, vaikka se ei olekaan päätavoite. saattaisivat erityisesti puhtaat tulla Pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) suosivat toimet Pk-yritysten keskeinen asema Euroopan talouden kehittämisen ja työllisyyden kannalta on kiistämätön. Tässä yhteydessä pk-yrityksille omistettujen ohjelmien tavoitteena on mahdollistaa, että pk-yritykset voivat käyttää kaikkia sisämarkkinoiden mahdollisuuksia ja toimia tehokkaammin eurooppalaisella tasolla tiedon ja kokemuksen levityksen ansiosta. Tavoitteena on myös edistää niiden pääsyä yhteisön ohjelmiin ja eurooppalaisen tason rahoituslähteisiin kuten Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR). Erityisesti uusien rahoitusjärjestelyjen kehittely pk-yritysten hyväksi on edelleen tärkeää kasvu- ja työllisyysaloitteiden yhteydessä. Parhaillaan toteutettavien toimien jatkamisen lisäksi seuraavassa pk- yritysten monivuotisessa ohjelmassa hyväksi kiinnitetään erityistä huomiota pienimpiin yrityksiin ja pyritään auttamaan yrittäjiä saamaan käytettäväkseen kaikki vaadittavat edellytykset pienen eurooppalaisen tason yrityksen perustamiseksi ja johtamiseksi. 14 3. 4. Ulkoiset toimet (otsake 4) 1. Ulkoisten toimien määräraha nousee asteittain 6,87 miljardista eurosta vuonna 1999 7,9 miljardiin euroon vuonna 2006, eli keskimäärin 2% vuodessa. Tähän liittymisen valmisteluun PHARE-ohjelman kautta enimmäismäärään kuuluvat osoitetut määrärahat, jotka esitetään omana alaotsakkeena (1,56 miljardia vuosittain koko jakson ajan). Laajentuminen ei vaikuta näihin enimmäismääriin. Komissio katsoo, kuten myös otsakkeen 3 osalta, ettei ole syytä nostaa otsakkeen 4 enimmäismäärää varainhoitovuonna 2000, koska vuoden 1999 talousarviosta jäänee ilmeisesti huomattava marginaali otsakkeen enimmäismäärään nähden. Jatkossa komissio ehdottaa otsakkeen enimmäismäärän kasvattamista asteittain noin miljardilla ts. summalla joka on noin puolet Edinburghin Eurooppa-neuvoston eurolla, vastaavalle ajanjaksolle päättämästä lisäyksestä (vuoden 1999 hinnoin). Tällä otsakkeen 4 enimmäismäärän kasvulla katetaan komission toisaalla jo ilmoittamat tarpeet ja lisätään ensisijaisesti yhteistyötä eräiden maapallon osien kanssa. Otsakkeelle 4 ehdotetussa enimmäismäärässä ei oteta huomioon Euroopan kehitysrahaston (EKR) ottamista talousarvioon. Kuten komissio ilmoitti Agenda 2000 -tiedonannossaan, kehitysyhteistyön Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT-) valtioiden kanssa ottaminen yhteisön talousarvioon voisi tapahtua vuoden 2005 paikkeilla. Uuden rahoituskehyksen 2. otsakkeen 4 rahoitustarpeen kasvuun: tasapainottamiseksi tehdyt ehdotukset johtavat • Seuraavan kauden alusta tarvitaan PHARE-ohjelman määrärahojen lisäämistä liittymisen valmistelun tukea saaville maille. Tarvitaan noin 200 miljoonan korotus Cannesin Eurooppa-neuvoston vuodelle 1999 edellyttämään rahamäärään. • Komissio ehdottaa lisäksi varauksen hätäapua varten pienentämistä noin 150 miljoonalla. Tämä ehdotus edellyttää samanaikaisesti vastaavien humanitaarisen toiminnan rahoittamisen operatiivisten budjettikohtien määrärahojen lisäämistä, jotta yhteisön toimintakyky säilyy tällä alalla, jolla yhteisön panos on perinteisesti ollut vahva. Yhteisöstä on tullut maailman suurin humanitaarisen avun antaja. 3. Amsterdamin sopimuksen seurauksena unionin on voitava lisätä panostaan kansainvälisessä politiikassa ja optimoitava budjettitoimet talouden samanaikaisen maailmanlaajuistumiseen ja alueellistumiseen nähden. Kuten komissio on jo ilmoittanut Agenda 2000:ssa, voidaan erottaa ensisijaisia toimintalinjoja, jotka on vahvistettava tuleville vuosille. • Ensisijaisesti yhteisön olisi kyettävä vahvistamaan seuraavalla tarkastelukaudella yhteistyötä lähimpien naapureiden kanssa, niin entisen Neuvostoliiton, entisen 15 Jugoslavian tasavaltojen kuin Albanian ja yhteisön ulkopuolisten Välimeren maiden kanssa. Tämä tulee entistä tärkeämmäksi ottaen huomioon, että osa näistä maista sijaitsee lähellä jäsenyyttä hakeneita maita. Yhteisön ulkoisten toimien kehitykseen selvästi vaikuttaa jo nyt unionin laajentuminen. - Välimeren maiden yhteistyö liittyy Barcelonan konferenssissa marraskuussa 1995 päätettyyn strategiaan ja sen tavoitteena on vapaakauppa-alueen perustaminen. Tätä varten unionin on tuettava taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia yhteisön ulkopuolisissa Välimeren maissa. - Turkki hyötyy edelleen MEDA-ohjelmasta. Lisäksi yhteistyötä syvennettäessä rahoitusyhteistyön erityistoimi jatkuu tai myönnetään vastaavansuuruista tukea. - Lisäksi Lähi-idän rauhanprosessin lisääntynyt tukeminen on suunnitelmissa, jos poliittiset olosuhteet niin vaativat ja sallivat. - Unioni on hiljan tehnyt kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia useimpien uusien itsenäisten valtioiden kanssa. Samanaikaisesti tämän laajennetun yhteistyön kanssa TACIS-ohjelmalla rahoitetaan teknistä apua ja sen määrärahoja lisätään niin, että sillä voidaan yhä enemmän vauhdittaa perusrakenteiden rahoittamista ja tukea investointeja pk-yrityksiin. Kaupan lisäämistä varten liikenneverkkoja ja ympäristönsuojelua on pidettävä keskeisinä. - Yhteisöllä on myös oltava käytettävissään tarvittavat rahoitusvarat yhteistyön entisen Jugoslavian maiden kanssa jatkamiseksi ja mukauttamiseksi olosuhteisiin. Tämän avun edellytyksenä on Daytonin sopimuksen periaatteiden noudattaminen ja sillä pyritään kolmiosaiseen päämäärään: jälleenrakennukseen sodan jälkeen, talouden uudistamiseen ja kansanvaltaisten instituutioiden luomiseen. • Humanitaarinen apu ja elintarviketurva ovat yhteisön keskeisiä toimintoja tulevina vuosina. Humanitaarisen avun osalta ei voida pitää hätäapua varten kirjatusta varauksesta operatiivisiin budjettikohtiin siirrettyjä määrärahoja yhteisön humanitaarisen toiminnan lisäämisenä. Yhteisön humanitaarisen toiminnan hajauttaminen, joka perustuu kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen puitesopimuksiin, on osoittautunut toimivaksi ratkaisuksi. Määrärahoja olisi lisättävä, jos halutaan yhteisön olevan aktiivisempi jälleenrakennus- ja kehitystoimissaan, jotka etäisesti liittyvät humanitaariseen toimintaan, jotta hätäaputoimien onnistuminen turvataan jatkossa. • Yhteisön talousarvion on myös annettava tarvittava ja jatkuva taloudellinen tuki yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) toteuttamiseksi, sillä Amsterdamin sopimuksessa on vahvistettu periaate, että yhteisö rahoittaa operatiivisia toimia, ellei neuvosto yksimielisesti toisin päätä. Kuten komissio on Agenda 2000 - tiedonannossa maininnut, otsakkeen 4 määrärahatarve ei ole voimakkaasti kasvamassa alan rahoittamisen vuoksi. Tämä ei sulje pois sitä, että YUTP aiheuttaa samanluontoisia menoja ensimmäisen pilarin osalta. 16 Edellä mainitut toimintalinjat eivät saa toteutua muiden maapallon osien ja 4. yhteisön muiden ulkoisten toimien kustannuksella. • Yhteistyölle Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa on annettava alueellisuutta korostava merkitys. Tämän vuoksi ja näiden alueiden viime vuosien taloudellisen kehityksen johdosta kehitysyhteistyöpolitiikan tulisi keskittyä vähiten kehittyneisiin maihin, ja taloudellisen ja poliittisen yhteistyön olisi lujituttava eri alueellisten ryhmittymien kesken osapuolten keskinäistä etua noudattaen. jatkettava yhteisen kalastuspolitiikan osalta osallistumista • Yhteisön on kansainvälisten kuin kalastussopimuspolitiikkaansa suuntautumalla samalla kohti yhteistyösopimuksia ja laajentamalla olemassa olevien sopimusten verkkoa. alueellisten toimintaan järjestöjen samoin ja • Lisäksi yhteisön on jatkettava aktiivisesti toimintaansa kansanvallan ja ihmisoikeuksien, ympäristön ja metsän, kansalaisjärjestöjen tukemisen, terveyden ja väestöpolitiikan sekä jälleenrakennus- ja miinanraivaustoimien osalta. Näiden toimien tulisi olla osana alueellisia yhteistyöohjelmia, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta eräiden laaja-alaisten ohjelmien säilyttämiseen, joka kerta, kun se katsotaan toimien hyödylliseksi johdonmukaisuus ja täydentävyys säilyy. ja mahdolliseksi, alueellisten jotta 3. 5. Hallintomenot (otsake 5) Hallintomenojen määräraha viidentoista 1. jäsenvaltion unionille kasvaisi asteittain 4,73 miljardista eurosta vuonna 1999 5,3 miljardiin euroon vuonna 2006, eli keskimäärin noin 1,7 % vuosittain. Komissio ehdottaa, että otsakkeiden 3 ja 4 tavoin otsakkeen 5 enimmäismäärä pidetään vuonna 2000 muuttumattomana ottaen huomioon vuoden 1999 talousarviossa jätetty marginaali otsakkeen enimmäismäärään nähden. Kauden lopulle tulisi asteittain korotusta runsaat 550 miljoonaa, eli kolme viidesosaa Edinburghin Eurooppa- neuvoston vastaavalla ajanjaksolle päättämästä korotuksesta. 2. Lähes puolet korotuksesta tulee eläkemenojen jyrkästä kasvusta. Järjestelmän pysyessä muuttumattomana eläkemenot kasvavat ennusteiden mukaan vuoden 2006 paikkeilla 260 miljoonalla, eli keskimäärin runsaat 6% vuodessa vuoteen 1999 nähden. Toimielinten muut menot eivät saisi kasvaa yli prosenttia vuodessa. Tämä rajoitus liittyvien eri edellyttää kaikilta budjettikohtien osalta. tiukkaa politiikkaa hallintoon toimielimiltä 17 • Vuodelle 1999 hyväksyttävien tointen määrään verrattuna henkilöstön määrä pysynee yleisesti ennallaan. Näin ollen henkilöstömenot kasvanevat kuitenkin ylennysten ja virka-aseman muutosten kautta. toimielinten on suunniteltava eräiden Eri lisäyksiä etenkin Amsterdamin sopimuksen johdosta. Nämä on katettava pääasiassa jakamalla henkilöstö sisäisesti uudelleen. Yleensäkin on aiheellista yksilöidä selkeämmin ne keskeiset toiminnot, joihin komission on keskityttävä. toimintojen Komissio aikoo myös jatkaa aktiivisesti hallintonsa uudistamisohjelmaa. Lisäksi tehokkuuteen. toimenpideohjelmien Ohjelmien toteutuksessa tulee erityisesti pitää huolta siitä, että rahoitettavat hankkeet ovat riittävän kokoisia, jotta hallintokulut pysyvät kohtuullisina. hallinnoinnissa suurempaan pyritään • Kiinteistöpolitiikan osalta neuvoston ja Euroopan parlamentin viime vuosina vahvistamat ohjelmat ovat päättyneet tai päättyvät vuonna 1999, ja niihin liittyvät menot siis lisämenot arvioidaan noin 50 miljoonaksi euroksi ja ne koostunevat ennen kaikkea seuraavista toimista: tasoittuvat. Kiinteistöpolitiikan - Komission osalta paluu Berlaymontiin ja siihen liittyvät kiinteistöpoliittiset toimet. - Yhteisöjen tuomioistuin uudistanee ja laajentanee kiinteistöään. Tilintarkastustuomioistuin suunnittelee myös laajennusta. • Näin ollen muut hallintomenot pysynevät reaalisesti ennallaan koko kauden ajan. 3. 6. Varaukset (otsake 6) Rahoitusvaraus Kuten Agenda 2000 -tiedonannossa mainittiin, komissio ehdottaa rahoitusvarauksen asteittaista poistamista, sillä yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen supistanee rajusti maatalousmenoihin kuuluvia vientitukia ja maatalousmenojen riippuvuus euron ja dollarin vaihtosuhteesta heikkenee. Kun maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutus alkanee tuntua vasta varainhoitovuoden 2001 aikana ja kun se tulee asteittain voimaan naudanliha- ja maitoalalle, ehdotetaan rahoitusvaraukselle vastaavaa menettelyä. Varaus vahvistetaan kuten nytkin 500 miljoonaksi euroksi käyvin hinnoin vuonna 2000 ja vuonna 2001, sitä pienennetään 250 miljoonaan vuonna 2002, ja se poistetaan vuodesta 2003 alkaen. Ehdotus edellyttää vastaavaa muutosta budjettikuria koskevaan päätökseen. Varaus hätäapua varten Kuten komissio toteaa toimielinten välistä sopimusta koskevassa kertomuksessaan, varaus hätäapua varten on osoittautunut erittäin hyödylliseksi vastaamaan äkillisiin humanitaarisen avun tarpeisiin. Sitä ei kuitenkaan ole aina käytetty alkuperäisen 18 tarkoituksen mukaisesti. Nimittäin kun kyseessä on suhteellisen merkittävä rahamäärä, sen käyttöä on ennakoitu talousarviota laadittaessa ja toiminnalliset budjettikohdat on alibudjetoitu. Varaus hätäapua varten onkin saatava alkuperäiseen käyttöönsä eli vastaamaan todella uusiin ja arvaamattomiin tarpeisiin. Näin ollen lienee mahdollista palauttaa varaus takaisin 200 miljoonaan euroon vuositasolla (vuoden 1999 hinnoin) vuodesta 2000 alkaen. Tämä kuitenkin edellyttää otsakkeen 4 toiminnallisten budjettikohtien määrärahojen vastaavaa lisäämistä. Takuuvaraus Takuuvarauksen tarkoituksena on kartuttaa takuurahastoa ja toissijaisesti suorittaa maksuja rahaston varojen osoittautuessa riittämättömiksi. Varaukseen vahvistettu rahamäärä on riittänyt kehittämään yhteisön lainatoimintaa ja takuurahasto on saavuttanut tavoitesummansa 10 % myönnetyistä taatuista lainoista. Kuten komissio toteaa takuurahaston toimintaa koskevassa kertomuksessaan, rahaston ei ole koskaan tarvinnut tulla väliin rahamäärillä, jotka olisivat ylittäneet 5 % taatusta lainakannasta. Komissio ehdottaa näin ollen samassa kertomuksessa uusista lainoista suoritettavan määrän ja laskemista 6 %:iin myönnetyistä samanaikaisesti varauksen määrärahan palauttamista 150 miljoonaan euroon (vuoden 1999 hinnoin) vuodesta 2000 alkaen sama lainakapasiteetti säilyttäen. lainoista taatuista 4. RAHOITUSNÄKYMIEN KOKONAISKATOT JA MARGINAALIT OMIEN VAROJEN ENIMMÄISMÄÄRÄÄN NÄHDEN 4. 1. Maksusitoumusmäärärahojen kokonaiskatto Maksusitoumusmäärärahojen kokonaiskatto nousee 103,4 miljardista eurosta vuonna 1999 105,2 miljardiin vuonna 2006, eli reaalikasvu on keskimäärin 0,2 % vuodessa. Tämä sisältää liittymisen valmistelun. Menojen enimmäismäärä, joka kasvaa hyvin sisältää menolinjauksen vähän kokonaismäärän, jolloin jää merkittävä käyttämätön marginaali yhteisölle sen nykyisessä muodossa. yhteisön osalta, jäsenvaltion viidentoista 4. 2. Maksumäärärahojen kokonaiskaton määritteleminen 1. Komissio ehdottaa seuraavalle kaudelle maksumäärärahojen enimmäismäärän nostamista vuosittain 1,2 %:lla eli maksusitoumusmäärärahoja nopeammin, mutta maksumäärärahojen alle maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän. enimmäismäärä kaudella koko jää 19 Maksusitoumusmäärärahat pyrkivät vakiintumaan seuraavalla kaudella voimakkaan kasvukauden jälkeen. Tästä seuraa, että tehtyjen sitoumusten rahoittaminen nousee enimmäismäärän määrittelemiseksi yhä keskeisemmäksi maksumäärärahojen verrattuna varainhoitovuoden uusiin sitoumuksiin. Näin ollen on johdonmukaista, että maksusitoumusmäärärahojen maksumäärärahojen enimmäismäärän enimmäismäärän erotus alkaa vähitellen kaventua seuraavalla kaudella. ja Uusi maksujen koskevassa lainsäädännössä on myös otettu huomioon maksumäärärahojen enimmäismäärää määritettäessä. rakennerahastoja ennakkojen järjestelmä ja että seuraavassa toimielinten Koska sitoumusten maksattamistahti helposti poikkeaa kaavaillusta, on 2. säilytetään tärkeää, avulla molemmat toteuttamisedellytyksiin mukauttamisen menettely. Sen budjettivallan käyttäjät voivat hyväksyä komission ehdotuksesta maksumäärärahojen kokonaiskaton toteutuneen maksattamistahdin mukaan, jotta varainhoitovuonna syntyvä viivästyminen voidaan ottaa kiinni myöhempänä varainhoitovuonna. Tässä saatetaan tarvita turvautumista odottamattomia tarpeita varten varattuun marginaaliin omien varojen enimmäismäärään nähden. sopimuksessa välisessä 4. 3. Omien varojen enimmäismäärään nähden käytettävissä olevat marginaalit Näiden toteamusten valossa tarvittavien maksumäärärahojen enimmäismäärä kasvanee vuoden 1999 kiintein hinnoin, 96,4 miljardista eurosta vuonna 1999 104,6 miljardiin euroon vuonna 2006. Komission omaksumien talousennusteiden mukaan enimmäismäärä vastaisi BKTL-prosenttiosuuden supistumista 1,23 %:sta vuonna 1999 l,12%:iin vuonna 2006. Maksumäärärahojen enimmäismäärä jättäisi siis merkittävän marginaalin omien varojen enimmäismäärään nähden, joka kasvaisi vähitellen 0,14 %:iin BKTL:sta vuonna 2006. Marginaalin käyttötarkoituksia ovat vuodesta 2002 yhtäältä odottamattomien tarpeiden ja toisaalta laajentumisen kattaminen. Komissio arvioi saadun kokemuksen perusteella, että odottamattomiin tarpeisiin on varattava marginaalia 0,03 % yhteisön BKTL:sta. Tämän marginaalin on tarvittaessa katettava omien varojen enimmäismäärässä arvioitua heikomman talouskasvun vaikutus. Sen avulla voidaan myös rahoittaa toteuttamisedellytyksiin mukauttaminen ja mahdolliset rahoitusnäkymien tarkistukset. Komissio ehdottaa, että toinen osa omien varojen enimmäismäärän jäävästä marginaalista, joka kasvaa asteittain 0,02 %:sta BKTL:sta vuonna 2002 0,11 %:iin vuonna 2006, eli 1,3 miljardista vuonna 2002 10,5 miljardiin vuonna 2006 (vuoden 1999 hinnoin), on laajentumista varten käytettävissä viidentoista jäsenvaltion yhteisön rahoitusnäkymissä. 20 5. LAAJENTUMISESTA JOHTUVIEN MENOJEN SUUNNITTELEMINEN JA NIIDEN RAHOITTAMINEN 5. 1. Laajentumiseen liittyvät menot taulukossa 2 Oheistetussa -tiedonannossa arvioidut laajentumisen kustannukset. Tämä kaavailu nivoutuu nykyiselle yhteisölle sovittuihin rahoitusnäkymiin laajentumista varten käytettävissä olevien varojen avulla. Se muodostaisi kaikkien viidentoista jäsenvaltion yhteisen kannan neuvotteluissa. toistetaan Agenda 2000 Otsake 1 arvioiden perusteella markkinatoimista aiheutuvat menot ovat Nykyisten 1,1 miljardista 1,4 miljardiin vuodessa kiintein hinnoin, kun suoraa tukea ei oteta huomioon. Niihin kuuluvat lisätyt liittymisenvalmisteluvälineestä maksettavien tukien kaltaiset nykyaikaistamistuet, arvoltaan 0,6 miljardista 2,5 miljardiin vuodessa. Arvioitu rahamäärä, joka vertailukelpoiseen muotoon saatettuna ja vuoden 1999 ohjeellisin hinnoin, kasvaa 1,6 miljardista vuonna 2002 3,4 miljardiin vuonna 2006. liitännäistoimet, lisättävä joihin on Otsake 2 Uusille jäsenvaltioille osoitettu kokonaismääräraha on lähes 40 miljardia euroa (vuoden 1999 hinnoin), joka kasvaa asteittain 3,75 miljardista eurosta vuonna 2002 12,08 miljardiin euroon vuonna 2006. Nykyisten talousennusteiden mukaan otsakkeen 2 kokonaiskatto, jota laajentumisen johdosta korotetaan, säilyy samansuuruisena prosenttiosuutena laajentuneen yhteisön BKTL:sta kuin otsakkeen 2 vuonna 1999 saavuttama taso. Otsake 3 Laajentuminen vaikuttaa merkittävästi moneen otsakkeen 3 ohjelmaan. Tämä koskee etenkin sellaisia politiikkoja, joissa väestö ja kieli (koulutus, kulttuuri, tiedottaminen jne. ) ovat keskeiset perusteet tai kaikkia sisämarkkinoiden toimivuuteen liittyviä ohjelmia (tilastointi, standardisointi, hallintoyhteistyö ja tarkastukset). Euroopan laajuisten verkkojen kehitys saa myös uuden ulottuvuuden laajentuneen unionin myötä niin uusissa jäsenvaltioissa kuin nykyisessä yhteisössäkin. Näin ollen voi kaavailla noin 800 miljoonan euron vuosittaista määrärahaa, eli noin 10 %:n nousua viidentoista jäsenvaltion yhteisöön nähden. Otsake 5 seuraa Laajentumisesta riippuvat laajentumisneuvotteluissa sovituista yksityiskohtaisista menettelyistä. Toimielinten on nimittäin toimittava uusilla kielillä, vastattava laajemmista tehtävistä ja palkattava uusien jäsenvaltioiden kansalaisia. Vertailun vuoksi komissio arvioi edellisen toimielimille merkittäviä lisäkuluja, jotka 21 laajentumisen kustannukset keskimäärin 400 miljoonaksi euroksi vuosittain, kauden alun 370 miljoonan muuttuvan 450 miljoonaksi kauden lopussa. 5. 2. Laajentumisen rahoittaminen tarvittavat Taulukossa 2 esitetään maksumäärärahat: ne nousevat asteittain jyrkästi sitä mukaa kuin uudet sitoumukset maksatetaan. Taulukossa esitetään myös tämän rahoituksen lähteiden jakauma. laajentumisen kustannusten kattamiseen ja ne eivät Maatalousmenot rahoitettaneen kokonaan maatalouden mcnolinjaukseen jätettävällä marginaalilla, enimmäismäärien johda korottamiseen. Laajentumisen tultua otetuksi huomioon maatalousmenoihin ei jääne huomattavaa marginaalia menolinjaukseen nähden ennen kauden loppua vuosien 2005-2006 vaiheilla. rahoitusnäkymien siis Muiden menojen rahoittamiseen tarvittavat maksumäärärahat katetaan suurelta osin viidelletoista jäsenvaltiolle määriteltyjä rahoitusnäkymiä kuvaavassa taulukossa käytettävissä olevilla varoilla sekä omien varojen lisäyksellä, joka saadaan kun unionin BKTL kasvaa laajentumisen seurauksena. Nykyisten BKTL-ennusteiden perusteella nämä käytettävissä olevat rahoituslähteet ylittäisivät kuitenkin maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen tarpeen. Käyttämättömät nettovarat kasvattavat tällöin odottamattomien tarpeiden varalle luotua marginaalia, joka kasvaa viidentoista jäsenvaltion yhteisön 0,03 %:n BKTL- osuudesta 0,05 %:iin ja sitten 0,06 %:iin laajentuneessa yhteisössä. 5. 3. Laajentumisen vaikutuksen huomioon ottaminen laajentuneen yhteisön rahoitusnäkymissä Kunkin liittymisen yhteydessä komissio ehdottaa rahoitusnäkymien mukauttamista ottaen huomioon laajenemisen osalta sovitut menettelyt ja nojautuen taulukossa 2 esitettyyn suunnitelmaan. Mukauttamisessa nostetaan otsakkeiden 2, 3 ja 5 enimmäismääriä laajentumisesta johtuvien menojen kattamiseksi. Sitä vastoin maatalouden menolinjausta ei nosteta laajentumisen yhteydessä, sillä uudet menot katetaan menolinjaan nähden jätetyllä marginaalilla. Se kuitenkin lasketaan tavanmukaisella menetelmällä laajentuneen yhteisön lukujen pohjalta, ja siinä otetaan huomioon vuodesta 2003 alkaen talouskasvun nopeutuminen KIE-maiden muita nopeamman kasvuvauhdin takia. 22 Taulukko 1 : Rahoitusnäkymiä koskeva taulukko Miljoonaa euroa - vuoden 1999 hinnat - maksusitoumusmaararahat 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 1. MAATALOUSD josta liittymisen valmistelun tukeminen 2. RAKENTEELLISETTUKITOIMET Rakennerahastot Koheesiorahasto Liittymisen valmistelun rakennevaiine aiemmat mukautukset (**) 3. SISAlSET POLITIIKAT 4. ULKOISET TOIMET josta liittymisen valmistelun tukeminen 5. HALLINTOMENOT 6. VARAUKSET Rahoitusvaraus Varaus hataapua varten Takuuvaraus 45 205 46 050 46 920 47 820 48 730 49 670 50 630 51610 520 520 520 520 520 520 39 025 36 640 37 470 36 640 35 600 32 600 3000 1040 33 430 3000 1040 32 600 3 000 1040 31560 3 000 1040 34 450 30 410 3000 1040 33410 29 370 3000 1 040 520 32 470 28 430 3000 1040 6 390 6 710 6 880 7 050 7 230 7 410 7600 6 870 1 560 4 730 850 500 200 150 7 070 1 560 4 820 850 500 200 150 7 250 1 560 4 910 600 250 200 150 7 430 1 560 5 010 350 0 200 150 7 610 1 560 5100 350 0 200 150 7 790 1 560 5 200 350 0 200 150 7900 1 560 5 300 350 0 200 150 32 731 3000 3 294 6386 6 870 4 723 1192 500 346 346 MAKSUSITOUMUKSIIN KAYTETTAVIEN MAARARAHOJEN ENIMMAISMAARA 103 401 101 530 103 840 104100 104170 104 410 104 790 105 230 MAKSUMAARAYKSIIN KAYTETTAVIEN MAARARAHOJEN ENIMMAISMAARA 96 380 98 800 101 650 102 930 103 520 103 810 104 170 104 560 Maksumaararahojen enimmaismaara (prosenttia BKTL:sta) 1,23% 1,24% 1,24% 1,22% 1,20% 0,04% 0,03% 0,03% 0,03% 0,02% 0,03% 0,04% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,18% 0,03% 0,06% 1,15% 0,03% 0,09% 1,13% 0,03% 0,11% 1,27% Marginaali Kaytettavissa laajentumista varten Omien varojen enimmSismiSrS (*) Enimmäismäärä vastaa maatalouden menolinjausta. (") mukaan lukien ETA:n rahoitusmekanismiin liittyvä määrä ja komission vuoden 1997 talousarvion toteuttamisedellytysten johdosta esittämä mukauttamisehdotus. Taulukko 2: Liittymistä koskevat menot ja niiden rahoitus Miijoonaa euroa - vuoden 1999 hinnat - 2002 2003 2004 2005 2006 Menot Otsake 1 (*) Otsake 2 Otsake 3 Otsake 5 1600 3 750 730 370 2 030 5 830 760 410 2 450 7 920 790 450 2 930 10 000 820 450 3 400 12 080 850 450 Maksusitoumuksiin kaytettavat maararahat yhteensa 6 450 9 030 11610 14 200 16 780 (1) Maksumaarayksiin kaytettavat maararahat yhteensa' 4 1 40 6 710 8 890 11440 14 220 Kaytettavissa olevat rahoituslahteet Maatalousmenojen rahoittaminen otolla menolinjaukseen nahden kaytettavissa olevasta marginaalista Laajentumiseen varatut kaytettavissa olevat varat viidentoista jasenvaltion yhteisdn rahoitusnakymissS (arvio) Laajentumisen seurauksena tapahtuvasta unionin BKTLn kasvusta johtuva omien varojen kasvu (arvio) 1 600 2 030 2 450 2 930 3 400 1 280 3 300 5 680 8 060 10 470 3 440 3 510 3 580 3 660 3 740 (2) Kaytettavissa oleva rahoitus yhteensa 6 320 8 840 11710 14 650 17610 Marginaalien kehitys omien varojen enimmaismaaraan nahden Marginaali (2)-(1) 2 180 2 130 2 820 3 210 3 390 Marginaali 15 jasenvaltion rahoitusnakymissa (0,03% BKTL:sta) 2 520 2 580 2 650 2 720 2 780 Kaytettavissa oleva kokonaismarginaali laajentuneessa yhteisossa (arvio) 4 700 4 710 5 470 5 930 6 170 Kokonaismarginaali prosentteina laajentuneen yhteison BKTL:sta 0,05% 0,05% 0,06% 0,06% 0,06% SL (*) Menot arvioitu vertailun vuoksi vuoden 1999 hintoina. Ainoastaan käyvin hinnoin lasketut arviot ovat merkitseviä. LIITE A Taloudelliset perustiedot Miljardia euroa - vuoden 1999 hinnat 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 BKTL(15jasenvaftiota) 7804,3 7999,4 8199,4 8404,4 8614,5 8829,8 9050,6 9276,9 Uusien jasenvaltioiden BKTL BKTL YHTEENSA 291,9 303,6 315. 7 328,4 341,5 8696,3 8918,1 9145,6 9378,9 9618,3 Kasvuennusteet 2000-2001 j 2002-2006 BKTL(15jasenvaltiota) Uusien jasenvaltioiden BKTL Laajentuneen yhteison BKTL Deflaatiokerroin 2,5% 4,0% 2,0% 2,5% 4,0% 2,6% 2,0% LIITE B Arvio maatalousmenojen kehityksestä (käyvin hinnoin) •1 Miijoonaa euroa 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Menolinjaus (kayvat hinnat) (*) 45 205 46 940 48 750 50 630 52 600 54 650 56 790 59 020. Maatalousmenot (kayvat hinnat) 40 400 42 650 45 710 47 515 49 040 49 250 49 270 49 360 \ 15 jasenen yhteiso (**) 40 400 42 120 45170 46 965 48 480 48 680 48 680 48 760 I Uudistettu YMP (markkinatoimenpiteet> 37 800 37 275 40 280 42 035 43 510 *3 670 43 620 43 670 lAluekehityksen liitannaistoimet ja kalastusalan laaja- ! alaiset toimet i S Elainlaakinta- ja kasvinsuojelutoimet 2 600 4 745 4 790 4 830 4 870 4 910 4 960 4 990 100 100 100 100 100 100 100 Liittymisen valmistelun tukeminen (***) 530 540 550 560 570 590 600 Marginaali 4 805 4 290 3 040 3115 3 560 5 400 7 520 9 660 Liittymista varten arvioidut menot (p. m. ) I (*) Viidelletoista jäsenvaltiolle määritelty menolinjaus. Oletuksena 2 prosentin vuosittainen deflaatiokerroin vuosina 2000 - 2006. 2 200 1 700 2 700 3 300 3 900 (**) Varainhoitovuoden 1999 osalta ilmoitettu määrä ei ennakoi ATE:ssa ehdotettavaa tarkkaa määrää. (**) Eli 520 miljoonaa vuoden 1999 kiintein hinnoin. ISSN 1024-4492 KOM(98) 164 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 01 10 Luettelonumero : CB-CO-98-187-FI-C ISBN 92-78-32449-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg fr


title: PERGUNTA ESCRITA n. 766/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Dotações dos Fundos Estruturais (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
Community budget
Community support framework
Structural Funds
budgetary power
closing of accounts
commitment of expenditure
financial year
payment appropriation
use of aid
validation of expenditure

formats: html pdf print

text: C 323/70 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 98 (98/C 323/92) PERGUNTA ESCRITA E-0766/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Dota(cid:231)o(cid:152)es dos Fundos Estruturais Segundo informa(cid:231)o(cid:152)es os montantes a liquidar dos Fundos Estruturais aumentaram, em 1997, de 2,8 milho(cid:152)es de ecus. Aquando da elabora(cid:231)a(cid:152)o do or(cid:231)amento da UE para 1997 a Comissa(cid:152)o subestimou as dota(cid:231)o(cid:152)es para pagamentos em 2. 000 milho(cid:152)es de ecus e a Autoridade Or(cid:231)amental reduziu em mais 1. 000 milho(cid:152)es de ecus as dota(cid:231)o(cid:152)es para pagamentos. Estas ac(cid:231)o(cid:152)es tiveram como resultado a suspensa(cid:152)o antecipada, no decurso de 1997, da liquida(cid:231)a(cid:152)o do pagamento de contas por escassez de dota(cid:231)o(cid:152)es para pagamentos. Segundo informa(cid:231)o(cid:152)es, relativamente a‘s dota(cid:231)o(cid:152)es para autoriza(cid:231)o(cid:152)es dos Fundos Estruturais para 1998 e 1999, na(cid:152)o transitara· para exerc(cid:14)·cios subsequentes e, portanto todas as dota(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o autorizadas sera(cid:152)o perdidas para sempre, reduzindo no mesmo montante as dota(cid:231)o(cid:152)es para as ac(cid:231)o(cid:152)es estruturais. Este assunto e· extremamente actual e em particular para os pa(cid:14)·ses do Sul da UE que te(cid:136)m absoluta necessidade das dota(cid:231)o(cid:152)es dos Fundos Estruturais para executar os trabalhos de infra-estrutura de que necessitam e por essa raza(cid:152)o pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o: 1. De que modo a escassez de dota(cid:231)o(cid:152)es para pagamentos contribuiu para o aumento dos montantes por liquidar dos Fundos Estruturais. 2. Qual e· a opinia(cid:152)o oficial da Comissa(cid:152)o sobre a transi(cid:231)a(cid:152)o das dota(cid:231)o(cid:152)es para autoriza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o atribu(cid:14)·das dos anos 1998 e 1999 para exerc(cid:14)·cios posteriores, do novo quadro das perspectivas financeiras 2000-2006. Resposta complementar dada por Erkki Liikanen em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Maio de 1998) No seu anteprojecto de or(cid:231)amento (AO) de 1997, a Comissa(cid:152)o propo(cid:136)s um montante de 24. 832 Mecus de 1. dota(cid:231)o(cid:152)es para pagamentos relativamente aos Fundos Estruturais. Este montante foi calculado a partir das necessidades dos Estados membros durante o ano de 1997. Aquando do processo or(cid:231)amental de 1997, a Autoridade Or(cid:231)amental reduziu em 1000 Mecus as dota(cid:231)o(cid:152)es para pagamentos, baixando o montante global destinado a‘s dota(cid:231)o(cid:152)es para 23823 Mecus. As dota(cid:231)o(cid:152)es para pagamentos inscritas no or(cid:231)amento de 1997 revelaram-se insuficientes para liquidar, durante o ano de 1997, todos os pedidos de pagamento apresentados pelos Estados membros a‘ Comissa(cid:152)o. Os pedidos de pagamento na(cid:152)o liquidados que correspondem aos quadros comunita·rios de apoio, elevaram-se a cerca de 1200 Mecus, tendo que ser adiados e pagos durante o ano de 1998. Estes elementos permitem concluir que as previso(cid:152)es feitas pela Comissa(cid:152)o para o AO de 1997 eram exactas e que se na(cid:152)o tivesse havido um corte nas dota(cid:231)o(cid:152)es para pagamentos, ter-se-ia melhorado a forma de pagamento dessas dota(cid:231)o(cid:152)es e limitado o crescimento dos montantes por liquidar. Segundo a regulamenta(cid:231)a(cid:152)o actual, todas as autoriza(cid:231)o(cid:152)es comunita·rias relativas aos Fundos Estruturais 2. devem ser efectivados ate· ao dia 31 de Dezembro de 1999. As informa(cid:231)o(cid:152)es que a Comissa(cid:152)o dispo(cid:152)e neste momento na(cid:152)o permitem prever uma execu(cid:231)a(cid:152)o incompleta das autoriza(cid:231)o(cid:152)es relativas aos Fundos Estruturais de 1999. (98/C 323/93) PERGUNTA ESCRITA E-0770/98 apresentada por Ge·rard Caudron (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Seguran(cid:231)a das crian(cid:231)as com menos de 2 anos nos avio(cid:152)es As crian(cid:231)as com menos de 2 anos viajam gratuitamente ou quase gratuitamente de avia(cid:152)o. Na(cid:152)o lhes e· reservado um lugar e viajam sentadas nos joelhos de um dos progenitores ou de um acompanhante