title: Rapport från kommissionen om tillämpningen av gemenskapsregler för statligt stöd till kolindustrin under 1995

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
coal industry
financial intervention
production aid

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 03. 1998 KOM(l998) 186 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN omjjllämpningen av gemen skapsrepler for statligt oföH till kolindustrin under 1QQS RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN om tillämpningen av gemenskapsregler för statligt stöd till kolindustrin under 1995 1. Inledning Enligt artikel 10 i kommissionens beslut nr 3632/93/EKSG1 av den 28 december 1993 om gemenskapsregler för statligt stöd till kolindustrin skall kommissionen varje år lägga fram en rapport om tillämpningen av detta beslut till rådet, Europaparlamentet och den rådgivande kommittén. I denna rapport granskas det ekonomiska stöd som Frankrike, Portugal, Spanien, Förenade kungariket och Tyskland har beviljat sina respektive kolindustrier under kalenderåret 1995. Alla medlemsstater som under 1995 avsåg att vidta åtgärder till förmån för företag inom kolsektorn skulle före den 30 september 1994 informera kommissionen om alla direkta eller indirekta stödåtgärder till kolindustrin som man hade för avsikt att vidta under 1995. Dessa åtgärder kan bara anses vara förenliga med den inre marknaden om de bidrar till att uppnå åtminstone ett av följande mål: Att utifrån världsmarknadspriset på kol åstadkomma nya framsteg mot ekonomisk lönsamhet och därigenom möjliggöra ett minskat stöd. Att lösa sociala och regionala problem som beror på en hel eller delvis avveckling av produktionsenheter. Att främja kolindustrins anpassning till gällande miljöskyddsregler. EGTL 329, 30. 12. 1993, s. 12. Enligt artikel 8 i nämnda beslut hade medlemsstaterna delgivit kommissionen sina moderniserings-, rationaliserings- och omstruktureringsplaner för kolindustrin. Efter att ha tagit del av dessa planer avgav kommissionen yttranden om deras förenlighet med de allmänna och särskilda målsättningar som fastställts i artikel 2-4 i beslut nr 3632/93/EKSG och i synnerhet besluten av den 13 december 19942 för Tyskland och Spanien, beslutet av den 19 juli 19953 för Frankrike, beslutet av den 3 november 19944 för Portugal samt beslutet av den 1 juni 19945 för Förenade kungariket. Genom dessa moderniserings-, rationaliserings- och omstruktureringsplaner hade medlemsstaterna precis som för 1994 och enligt artikel 9. 1 i beslut nr 3632/93/EKSG meddelat alla statliga stödåtgärder som planerades för 1995. Kommissionen fattade sitt avgörande om dessa ekonomiska stödåtgärder genom sina beslut av den 4 april 19956 och den 30 april 19967 för Tyskland, sitt beslut av den 30 april 19968 för Spanien, sitt beslut av den 26 juli 19959 för Frankrike, sitt beslut av den 29 maj 199610 för Portugal och sina beslut av den 3 november 199411 och den 7 februari 199612 för Förenade kungariket. De belopp för de ekonomiska stödåtgärderna som nämns i detta dokument utgör de slutgiltiga belopp som kommissionen godkänt för år 1995 enligt beslut 3632/93/EKSG. Detta dokument utgör den andra rapporten som avges enligt artikel 10 i beslutet efter att det trädde i kraft den 1 januari 1994. 2. Kolindustrin och marknaden 2. 1 Produktion Europeiska unionens kolproduktion uppgick 1995 till 136,1 miljoner ton, vilket innebär en ökning på 3,7 miljoner ton jämfört med 1994. Det rör sig om en konjunktureli ökning till följd av exceptionella omständigheter i Förenade kungariket och Tyskland. Den påverkar inte medlemsstaternas politiska åtgärder när det gäller omstrukturering, rationalisering och modernisering. Produktionen har åter vänt nedåt under 1996 och 1997. 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 EGTL 385, 31. 12. 1994. EGTL267, 9. 11. 1995, s. 46. EGTL 379, 31. 12. 1994, s. 3. EGTL 220, 25. 8. 1994,s. 12. EGTL 267, 9. 11. 1995,s. 42. EGTL 244, 25. 9. 1996, s. 15. EGT L 259, 12. 10. 1996, s. 14 EGT L 299, 12. 12. 1995, s. 18. EGTL 253, 5. 10. 1996,8. 20. EGTL 379, 31. 12. 1994, s. 6. EGTL 102,25. 4. 1996,8. 42. Tabell 1 Kolproduktion (i tusentals ton) B D E F P UK Ovriga EUR 15 EUR 12 1986 5625 87126 15895 14394 212 104635 95 227982 227970 1992 218 72153 18551 9478 221 83987 149 184757 184720 1993 0 64175 18402 8576 197 67463 15 158828 158824 1994 0 57623 18194 7538 147 48971 1 132474 132474 1995 0 58858 17627 7014 0 52630 0 136129 136129 1996 0 53105 17800 7335 o 50160 0 128400 128400 forandr. i % 1996/92 -100 -26 -4 -23 -100 -40 -100 -31 -30 2. 2 Sysselsättning När det gäller sysselsättningen har de fortsatta åtgärderna för rationalisering och produktionsminskning inom kolindustrin i de flesta produktionsländer lett till en minskning av antalet anställda. Antalet gruvarbetare uppgick sålunda till 97 600 i slutet av 1995, vilket innebär en minskning med 6 300 jämfört med 1994. Den största minskningen i absoluta tal skedde i Tyskland (6 300), följt av Spanien (2 100), medan man kunde notera en liten ökning i Förenade kungariket. Tabell 2 Antal anställda gruvarbetare i slutet av varje år (i tusental) B D E F IRL P UK EUR 15 1986 13,3 107,1 37,4 18,5 0,3 0,8 108,4 285,8 1992 0,8 78,3 30 7,5 0,3 0,5 36 153,4 1993 0,3 71,8 25 7 0 0 21 125,1 1994 0 64,7 23,7 6,4 0 0 9,1 103,9 1995 0 58,4 21,6 6,1 0 0 11,5 97,6 Forandring i % 1996/92 1996 0 55,3 21,3 5,3 0 0 11,8 93,7 -100 -29 -29 -29 -100 -100 -67 -39 2. 3 Efterfrågan på och handel med kol Under 1995 ökade den totala efterfrågan på energi i Europeiska unionen med 1,7 % jämfört med 1994. Den totala efterfrågan på festa bränslen fortsatte dock att minska, med den största minskningen för brunkol (-6,3 %) och stenkol (-4 %). EU: s inre handel med stenkol ökade dock tillfälligt under 1995 jämfört med föregående år efter att ha minskat avsevärt under 1994 och 1993. Denna ökning kan förklaras av en konjunkturmässig variation av stenkolslagren vid kraftverken likaväl som av en ökning av koksleveranserna till stålindustrin på ungefar 2,7 miljoner ton jämfört med 1994. Den senare berodde på en ökad produktion av råstål till följd av den mycket höga verksamhetsnivån inom de viktigaste stålförbrukande industrisektorerna. Även om leveranserna av koks till stålindustrin och av flamkol till den offentliga sektorns kraftverk ökade, fortsatte de totala leveranserna till övriga sektorer att minska. Detta gäller framför allt leveranserna till hushållen, som minskade med ungefär 1,2 miljoner ton (det vill säga med 16,2 %). Tabell 3 Inre handel med kol (i miljoner ton) Kraftverk* Koksverk Industri Hushall 6vriga 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 203 259 214 550 205 673 180 883 163 332 194 543 184 026 67 823 64 85S 60 196 52 869 50 571 52 402 50 191 34 292 35 957 34 935 32 794 31554 31961 29 822 11484 13 419 11 175 9 748 9 488 6 856 6 642 2 644 2 767 2 797 2 458 2 185 2 677 1695 * Offentliga kraftverk och kraftverk flgda av kolindustrin. Inklusive före detta Östtyskland från och med 1991 och EUR 15 från och med 1995. Under 1995 ökade importen av kol från tredje land avsevärt jämfört med föregående år. Den totala importen uppgick till 139,9 miljoner ton, vilket innebär en ökning på 9,5 miljoner ton jämfört med 1994. Denna stora ökning kan förklaras av att de flesta av gemenskapens kolgruvor till följd av sin svaga konkurrenskraft inte kunde dra full nytta av stålindustrins och kraftverkens ökade konsumtion. Tabell 4 Import av kol från tredje land (i tusentals ton) 1986 6792 11065 9401 1756 8688 13877 2025 18990 157 11550 3687 1477 0 4352 9759 1992 13147 11789 14248 2132 13729 21401 2737 17557 253 14661 3796 4445 4232 3001 19817 1993 11404 10319 12627 1337 12293 13900 2690 14287 251 14871 3178 4762 5932 3189 18078 1994 12087 11544 13896 1500 11395 11914 2243 15889 207 16746 2580 4990 7862 3024 14570 1995 13671 12975 13891 1409 13595 12790 2243 18481 107 17021 2995 5981 5711 3459 15612 Forandring i % 1996 1996/92 10520 13600 15300 1409 11575 14920 2572 17990 97 16500 2995 5150 6300 3177 15700 -20 15 7 -34 -16 -30 -6 2 -62 13 -21 16 49 6 -21 B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EUR 15 EUR 12 103576 146945 129118 130447 139941 137805 95537 135916 116819 116981 127776 125333 -6 -8 Tabell 5 Gemenskapens inre handel med kol (export) (i tusentals ton) Ar Belgien Tyskland Spanien Frank rike 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 668 606 622 620 924 818 1076 4 906 3 188 1510 915 1121 1260 666 Källa: Eurostat och marknadsrapport 2 0 0 0 0 0 0 460 490 444 426 397 360 220 Neder- landema 2 335 2 363 2 029 2 243 2 612 2 528 2 361 Forenade kungariket 6vr. Totalt 1559 1520 840 946 961 863 898 37 51 54 28 27 35 161 9 967 8 218 5 499 5 178 6 042 5 864 5 382 När det gäller Europeiska unionens inre handel med kol, så var handeln mellan medlemsstaterna inklusive den fria inre handeln med kol från tredje land så gott som oförändrad jämfört med 1994. inre marknaden Det bör understrykas att många medlemsstater sedan den förverkligades den 1 januari 1993 och tullkontrollerna avskaffades har svårt att avgöra den inre handelns volym. Kol producerad inom gemenskapen kan i princip handlas fritt mellan medlemsstaterna. Vissa nationella åtgärder, konsumtionsvanor och sedvänjor på prissättningsområdet främjar dock inte denna fria rörlighet. Dessutom är producenternas exportpriser i allmänhet jämförbara med priserna för importen från tredje land. Med tanke på produktionskostnaderna i gemenskapen är detta inte lönsamt och kan innebära konlairrensstömingar gentemot den gemenskapsproduktion som inte subventioneras. Det rör sig om en aspekt på användningen av det statliga stödet som kommissionen bör granska ingående. 2. 4 Den ekonomiska situationen hos Europeiska unionens kolproducenter i unionen För Europeiska genomsnittliga produktionskostnaden från 119 ecu/ton stenkolsekvfvalenter 1994 till 110 ecu/ton stenkolsekvfvalenter 1995, det vill säga med 7,5 %. De kostnadsökningar som skedde i Frankrike, Spanien och Tyskland kompenserades av en avsevärd minskning av produktionskostnaden i Förenade kungariket. helhet minskade den sin Tabell 6 Kolindustrins ekonomiska situation Tyskland Spanien Frankrike Portugal Forenade kungariket Genomsnitt EU Produktionskostnad13 ecu/ton stenkolsekvivalenter 1994 1992 154 143 147 127 125 100 121 107 71 52 1991 138 154 91 103 74 1993 151 131 110 112 62 Intakter ecu/ton stenkolsekvivalenter 1995 1993 1991 140 136 126 97 104 109 55 62 60 72 72 / 51 60 73 1992 131 109 56 78 71 1994 138 98 55 69 51 1995 159 133 134 / 43 Resultat ecu/ton stenkolsekvivalenter 1991 1995 1993 -12 -15 -19 -45 -29 -34 -32 -79 -49 -31 -40 / -0 +8 -2 1992 -12 -39 -45 -43 -0 1994 -16 -29 -70 -38 -1 109 112 114 119 110 97 101 99 101 97 -12 -12 -15 -18 -13 Totala kostnader, inklusive kapitalkostnader och avskrivningar. På intäktssidan noterades för hela Europeiska unionen en minskning på knappt 4 % under 1995. Eftersom minskningen av de genomsnittliga intäkterna var mindre än minskningen av den genomsnittliga produktionskostnaden förbättrades kolindustrins genomsnittliga resultat för 1995 jämfört med 1994. Denna förbättring beror dock uteslutande på den brittiska kolindustrins goda resultat. Man bör notera de stora intäktsskillnaderna mellan de olika producentländerna. Dessa skillnader beror till stor del på de indirekta stödformer på konsumentsidan som förekommer i vissa länder. Enligt artiklarna 2. 2 och 9. 7 i nämnda beslut skulle dessa stödformer avskaffas före den 31 december 1996. I många av Europeiska unionens kolgruvor kan man konstatera en ofta betydande produktivitetsförbättring, som till stor del beror på industrins onistrukturerings- och rationaliseringsinsatser. Dels har nedläggningarna i första hand rört de minst produktiva gruvorna, dels har man vid beslut att med relativt kort varsel stänga en gruva minskat det förberedande arbetet i gruvorna till ett absolut rninimum - vilket har frigjort arbetskraft för produktion - eller minskat antalet gruvarbetare. 1 bägge fallen har produktiviteten ökat. Tabell 7 Gruvverksamhetens avkastning per mantimme (kg^ Tyskland Spanien Frankrike Forenade kungariket Europeiska unionen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 673 341 634 704 628 681 315 727 801 665 698 328 743 919 703 706 402 824 1416 707 323 653 1857 749 338 649 1923 743 731 794 2. 5 Investeringar Trots en allmän utveckling som i de flesta fall utesluter en lönsam gruvverksamhet steg kolindustrins investeringar åter till den nivå som gällde 1992-93 efter en kraftig minskning 1994. Dessa investeringar, varav ungefär hälften gjordes i Tyskland, innebar dock inte att någon ny produktionskapacitet togs i bruk, utan handlade huvudsakligen om underhålls- och säkerhetsåtgärder. Mot bakgrund av de allmänt ofördelaktiga geologiska förhållandena hade investeringarna praktiskt taget inga effekter i form av produktivitetsförbättringar eller minskningar av produktionskostnaderna. Det kan noteras att investeringarna nästan alltid finansierades genom stödinsatser, vilket beskrivs i detalj i kommande avsnitt. Investeringar inom kolindustrin (i miljoner ecu)14 Tabell 8 1990 1991 1992 1993 1994 1995 EU 1 030,6 892,4 686,3 621,8 529,7 633,7 1996 (uppskattn. ) 636,9 3. Situationen inom Europeiska unionen kolutvinningsområden 31 Tyskland I Tyskland, som numera är Europeiska unionens största kolproducent, är kolindustrin huvudsakligen koncentrerad till två områden: Ruhr och Saarland. Produktionen sker vid 19 gruvor med totalt över 90 000 anställda, varav 55 000 gruvarbetare. Sysselsättningen har under senare år minskat i en ganska måttlig takt jämfört med vissa andra EU-länder, och har knappast överstigit 8 % per år. Med tanke på de berörda regionemas mycket varierade ekonomiska struktur - vilket är resultatet av att man sedan många år fört en frivillig oniställningspoHtik - har förlusten av arbetstillfällen inom kolindustrin hittills knappt märkts i arbetslöshetsstatistiken. 32 Spanien I Spanien är utvinningen av köl fördelad mellan flera områden: Asturien (centrala och västra delarna), Leon (Bierzo-Villablino, Sabero och i norr), Palencia (Guardo och Barruelo), Katalonien (Pirenaica), Teruel (Teruel-Mequinenza) och södra Spanien (Puertallano och Penarolla). Ett hundratal företag - huvudsakligen privata med undantag för de offentligägda företagen HUNOSA, Minas de Figaredo, Endesa och Encasur - står för produktionen och har tillsammans mer än 21 000 anställda. Bara fyra företag producerar mer än en miljon ton per år och 13 företag mer än 200 000 ton per år. 12,2 miljoner ton utvinns underjord och 5,4 miljoner ton i dagbrott. Det bör noteras att den spanska kolutvinningen sker i små och geografiskt avgränsade områden som är starkt beroende av gruvindustrin. Detta har en direkt inverkan på möjligheterna till omställning och industriell förnyelse, och följaktligen också på sysselsättningsnivån. 3. 3 Frankrike I Frankrike är utvinningen av kol numera koncentrerad till Lorraine och centrala Midi- Pyrénées. Utvnmingen ombesörjs av ett offentligägt företag: Charbonnages de France. Under en sedan många år pågående process att minska produktionskapaciteten, som huvudsakligen motiveras av geologiskt ofördelaktiga förhållanden, försvann 20 000 arbetstillfällen mellan 1986 och 1996. Det viktigaste inslaget i denna process var en total produktionsnedläggning i regionen Nord-Pas-de-Calais 1990. Genom en nationell Jfr Investeringar i kol- och stålindustrin - rapport EKSG 1996, SEK(97)1229 slutlig. "kolpakt" som 1995 slöts mellan arbetsmarknadsparterna skall denna utveckling fullföljas under kommande år med en total nedläggning av den franska kolutvinningen år 2005. 3. 4 Förenade kungariket inte längre Efter att privatiseringen av British Coal fullbordades den 31 december 1994 utgörs den brittiska kolindustrin uteslutande av privata företag, som sedan inledningen av budgetåret 1995/1996 stöd enligt beslut nr 3632/93/EKSG. De flesta av British Coals gruvor som fortfarande var i drift efter omstruktureringsprocessen övertogs av RJB Mining (totalt 19 gruvor). Drifträtten till 6 andra gruvor har sålts eller upplåtits till Coal Investments PLC. I Skottland och Wales har för övrigt en gruva överlåtits till Mining Scotland och fyra gruvor, nämligen Monktonhall, Hatfield Coal, Betws Anthracite och Tower, har övertagits av de anställda. får något statligt 4. Beskrivning av de ekonomiska stödåtgärderna till kolindustrin Denna rapport handlar om den typ av åtgärder som definieras i artikel 1 i beslut nr 3632/93/EKSG, nämligen: - Varje åtgärd eller direkt eller indirekt intervention från myndigheternas sida som rör produktion, försäljning eller extern handel och som - även om de inte belastar den offentliga budgeten - innebär en ekonomisk fördel för företag inom kolsektorn genom att minska de kostnader som de normalt skulle bära. - Tillämpning av avgifter, som direkt eller indirekt gynnar kolindustrin, och som genom offentligt ingripande gjorts obligatoriska, utan att man gör någon skillnad beroende på om stödet beviljas av staten eller av offentliga eller privata organisationer som av staten utsetts att förvalta avgifterna. - Eventuella stödinslag i ekonomiska åtgärder som vidtas av medlemsstaterna i fråga om företag inom kolsektorn och som inte kan betraktas som tillskjutande i en av riskkapital till ett marknadsekonomi. företag enligt ett normalt uppträdande Fördelningen av det totala stöd som beviljats av medlemsstaterna mellan dessa olika typer av stöd ger för övrigt en ganska klar bild av den politik som på nationell nivå har förts inom kolsektorn likaväl som av hur långt moderniserings-, rationaliserings- och omstruktureringsprocessen har kommit. Tabell 9 Beviljat stöd 1992-1995 Tyskland - till den lopande produktionen * - ej till den lopande produktionen ** Spanien - till den lopande produktionen * - ej till den lopande produktionen ** Frankrike - till den lopande produktionen * - ej till den lopande produktionen ** Portugal - till den lopande produktionen * - ej till den lopande produktionen ** Forenade kungariket - till den lopande produktionen * - ej till den lopande produktionen ** TOT ALT EU - till den lopande produktionen * - ej till den lopande produktionen ** Stod till den lopande produktionen i ecu/ton 1992 1993 1994 1995 4497,7 246,7 4462,6 256,3 ***4845,8 181,4 4784,2 106,7 463,3 108,9 373,3 0,0 730,8 145,3 731,9 135,0 186,9 774,6 190,2 818,1 298,0 614,8 56,9 612,3 5,8 0,0 0,0 13,1 6,4 1,0 1,8 3,6 0,0 0,9 1,9 12,4 20,1 870,0 0,0 1622,8 5153,7 1145,0 5034,4 1087,8 5896,6 1815,0 5572,9 2477,7 28,1 31,7 44,7 41,17 Stöd som beviljats enligt artiklarna 3, 4, 5 och 6 i beslut nr 2064/86/EKSG och enligt artiklarna 3 och 4 i beslut nr 3632/93/EKSG. Kostnader som härrör från tidigare åtaganden enligt beslut 2064/86/EKSG och stöd som beviljats enligt artiklarna 5, 6 och 7 i beslut nr 3632/93/EKSG. Exklusive kreditåtaganden på maximalt 5 350 miljoner DEM (2 779 miljoner ecu) för sanering av skulderna i den kompensationsfond som inrättats enligt en tysk lag av den 19 juli 1994 om garantier rörande kraftverkens kolförsörjning. 10 Jämfört med 1994 kan man notera en minskning av stödet till den löpande produktionen från 44,7 ecu/ton till 41,17 ecu/ton. Särskilt stora mmskningar kan noteras i Frankrike och Förenade kungariket. Samtidigt kan man konstatera en kraftig ökning av det stöd som inte går till den löpande produktionen i Förenade kungariket. I följande beskrivs situationen i de olika medlemsstaterna i detalj. 4. 1 Tyskland 1994 uppgick det ekonomiska stöd till den löpande produktionen som godkänts av kommissionen till totalt 14 677 700 000 DEM (7 624 800 000 ecu). I detta belopp ingick kreditåtaganden på maximalt 5 350 miljoner DEM (2 779 miljoner ecu) för sanering av skulderna i den kompensationsfond som inrättats enligt en tysk lag av den 19 juli 1994 om garantier rörande kraftverkens kolförsörjning. Dessa kreditåtaganden syftade till att täcka det underskott som kompensationsfonden uppvisade den 31 december 1993. Det handlade därmed om en sanering av fondens skulder, som byggts upp under tidigare budgetår. Det kan konstateras att stödet till den löpande produktionen sedan 1992 ligger på en mycket hög nivå och inget tyder på att det har gjorts något allvarligt försök att minska det. Den lilla minskning som uppvisas 1995 har här föga betydelse eftersom den följs av en kraftig ökning under 1996. Bakom det totala beloppet på 4 784200 000 ecu i verksamhetsstöd (enligt artikel 3 i beslut m 3632/93/EKSG) som beviljades 1995 döljer sig huvudsakligen två stora poster: - Ett stöd på 5 900 miljoner DEM inom ramen för den tredje lagen om kolproducerad el av den 13 december 1974 i form av betalningar till kompensationsfonden (Ausgleichsfonds) under 1994 motsvarande en avgift (Kohlepfennig) på 8,5 %. - Ett stöd på maximalt 2 708,5 miljoner DEM för kol och koks till gemenskapens stålindustri, till vilket skall läggas ett ekonomiskt stöd till företaget Saarbergwerke AG på maximalt 118,4 miljoner DEM. I sitt beslut nr 95/464/EKSG15 av den 4 april 1995 om Tysklands stöd till kolindustrin under 1995 påminde kommissionen om nödvändigheten att göra systemet för produktionsstöd förenligt med föreskrifterna i beslut m 3632/93/EKSG och beakta den tyska konstitutionsdomstolens utslag av den 11 oktober 1994 om att reglerna rörande avgiften "Kohlepfennig" stred mot den tyska grundlagen, och därmed skulle avskaffas från och med den 1 januari 1996. 15 EGTL 267, 9. 11. 1995, s. 42. 11 Det bör påpekas att de tyska myndigheterna efter domstolens utslag och enligt beslut nr 3632/93/EKSG den 12 december 199516 antog en ny lag där stödet budgeterades och avgiften "Kohlepfennig" avskaffades. När det gäller stödet till kol och koks avsett för gemenskapens stålindustri innebär det belopp som godkändes för 1995 inom ramen för beslut 96/560/EKSG17 av den 30 april 1996 om Tysklands stöd till kolindustrin under 1995 och 1996 en rmnskning jämfört med föregående år: 2 826,9 miljoner DEM jämfört med 3 232 miljoner för 1994. Denna minskning av stödet förklaras av en minskad kol- och koksproduktion till följd av den tekniska omvandlingen inom stålindustrin, som bland annat innebär att man i ökad omfattning använder sig av biltig flamkol av medelmåttig kvalitet i masugnarna. Huvudorsaken är dock att kol- och koksproduktionen i Tyskland inte erbjuder några möjligheter till lönsamhet och därmed är dömd till en gradvis tillbakagång. Övrigt verksamhetsstöd som godkänts för 1995 rör: Stöd inom ramen för det system som syftar till att vidmakthålla arbetskraften i underjordiska gruvor (Bergmannsprämie) på maximalt 95 miljoner DEM. Stöd för att täcka kompensation mellan gruvdistrikten på maximalt 92,8 miljoner DEM. Stöd för att täcka kompensation för kol som har låg halt flyktiga beståndsdelar på maximalt 50,8 miljoner DEM. I sin bedömning av dessa specifika stödinsatser understryker kommissionen framför allt att de två sistnämnda gradvis minskar - en niinskning som ligger i storleksordningen 10% per år. För det totala stödet till den löpande produktionen beaktade kommissionen för övrigt nödvändigheten att så lindra de sociala och regionala konsekvenserna av omstruktureringen enligt artikel 2. 1 i beslut nr 3632/93/EKSG. långt som möjligt Kommissionen har vidare genom sitt beslut 95/464/EKSG godkänt stöd för att täcka extraordinära kostnader till förmån för företagen Ruhrkohle AG, Saarbergwerke AG, Gewerkschaft Auguste Victoria, Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit på maximalt 200 miljoner DEM. Dessa extraordinära kostnader inbegriper framför allt särskilda kostnader för gruvpumpning till följd av produktionsstopp inom ramen för omstniktmeringsåtgärdema i gruvor som angränsar till gruvor som fortfarande är i drift. Stoppet eller mmskningen av vattentömningen i de gruvor som är föremål för nedläggning orsakar tillflöde av vatten som inte i något fall härrör från den löpande produktionen och som medför ytterligare kostnader. Denna typ av stöd beaktas i själva verket i bilagan till beslut nr 3632/93/EKSG, som innehåller beslutet om de kostnader 16 17 BGB1. IS. 1638. EGT L 244, 25. 9. 1996, s. 15. 12 som avses i artikel 5. 1 i nämnda beslut. Ökningen av detta stöd från 179,1 miljoner DEM följd av omstruktureringsplanens genomförande. till 200 miljoner 1995 kan som en direkt 1994 ses 4. 2 Spanien Verksamhetsstödet (artikel 3) och stödet till aktivitetsminskningen (artikel 4) som godkänts av kommissionen för 1995 uppgår till 731,9 miljoner ecu och är därmed praktiskt taget oförändrade jämfört med 1994. Det bör dock påpekas att de spanska myndigheterna i en skrivelse av den 22 juli 1996 begärde kommissionens godkännande av ytterligare stöd under 1995 till de företag som skrivit under programavtal med staten. Detta stöd uppgår till 11 010 miljoner ESP för aktmtetsmmskningar (artikel 4) och till 4 697 miljoner ESP för att täcka extraordinära kostnader till följd av nedläggningar (artikel 5), det vill säga totalt 15 707 miljoner ESP (96 miljoner ecu). Detta stöd har ännu inte, och mot bakgrund av den information som har inkommit från de spanska myndigheterna, fått kommissionens godkännande. I sitt beslut 96/591/EKSG18 av den 30 april 1996 om Spaniens ekonomiska stöd till kolindustrin under 1995 bedömde kommissionen enligt artikel 9. 6 i beslut m 3632/93/EKSG dessa åtgärders för modernisering, rationalisering, omstrukturering och aktivitetsminskning inom den spanska kolindustrin under perioden 1 januari 1994 till 31 december 1997, vilken var föremål för kommissionens beslut m 94/1072/EKSG19. förenlighet med planen Efter att ha fördelat det totala stödbeloppet till den löpande produktionen mellan verksamhetsstöd och stöd till aktivitetsminskningar konstaterar kommissionen att stöden fortfarande inte är förenliga med bestämmelserna i beslut m 3632/93/EKSG i den mån som det stöd som är avsett för elproduktion inte ingår i den offentliga budgeten eller i helt jämförliga strukturer, utan fortsätter att finansieras genom ett system med påslag på elräkningarna. Kommissionen noterar dock Spaniens åtagande att ändra på systemet för beviljande av stöd före utgången av den maximala övergångsperiod som föreskrivs av artikel 2. 2 i beslut nr 3632/93/EKSG. Kommissionen påpekar vidare att Spanien har föresatt sig att anpassa systemet för att fastställa försäljningspriset på kol till elproducenterna - ett pris som i Spanien för närvarande är avsevärt högre än världsmarknadspriset - genom en gradvis övergång till ett pris i linje med priset på importerad kol. Kommissionen noterar också att Spanien har åtagit sig att se till att försäljningspriset på spansk kol senast den 31 december 1996 sätts genom fria överenskommelser mellan avtalsparterna efter de villkor som gäller på världsmarknaden och enligt artikel 3. 1 i beslut m 3632/93/EKSG. 18 19 EGT L 259, 12. 10. 1996, s. 14. EGT L 385, 31. 12. 1994, s. 31. 13 I samma beslut godkände kommissionen för övrigt stöd avsett att täcka extraordinära kostnader (artikel 5), nämligen: Stöd på maximalt 14 723 miljoner ESP under 1995 avsett att täcka ersättning till de bland Spaniens 7 300 kolarbetare som skall förtidspensioneras efter som har förlorat sitt arbete till följd av genomförandet av planen för modernisering, inom den spanska rationalisering, ornstrukturering och alrti\dtetsmmskning kolindustrin. Stöd på maximalt 7140 miljoner ESP för 1995 avsett att delvis täcka värderninskningen på bundna tillgångar inom kolföretag som helt eller delvis måste lägga ned sin verksamhet inom ramen för planen för modernisering, rationalisering och ornstrukturering. Kommissionen noterar att dessa ekonomiska åtgärder motsvarar åtaganden som nödvändiggjorts av moderniserings-, rationaliserings- och orrjstruktureringsprocessen inom den spanska kolindustrin, och att de bör anses vara kostnader som härrör från tidigare åtaganden eftersom de inte rör den löpande produktionen. När kommissionen kontrollerade det stöd som faktiskt betalats ut och anmälts enligt artikel 9. 2 i beslut m 3632/93/EKSG tvingades man konstatera att, även om Spanien betalat ut allt stöd som godkänts för att täcka rörelseförluster (artiklarna 3 och 4), så hade bara 28 % av det stöd som godkänts för att täcka extraordinära kostnader (artikel 5) betalats ut. Detta innebär att Spanien inte har genomfört de insatser för omstrukturering eller aktivitetsmmskning som ingick i de godkända planerna. Kommissionen har därför begärt att de spanska myndigheterna skall motivera detta avsteg från de tidigare framlagda planerna. Kommissionen hade också godkänt ett stöd till forskning och utveckling enligt artikel 6 i beslut nr 3632/93/EKSG. Detta stöd, som fick uppgå till maximalt 50 miljoner ESP under 1995 (ett belopp motsvarande mindre än 20 % av den spanska kolindustrins totala FoU-kostnader), syftade till att lösa särskilda problem till följd av de spanska kolfyndigheternas egenheter likaväl som till att förbättra tekniken för användning av kol i miljömässigt hänseende. Kommissionen har för övrigt försäkrat sig om att detta stöd uppfyllde gemenskapens regler för statligt stöd till forskning och utveckling20. Kommissionen hade slutligen godkänt ett stöd på maximalt 100 miljoner ESP för miljöskydd enligt artikel 7 i beslut nr 3632/93/EKSG. Detta stöd syftade till att underlätta anpassningen i vissa av kolindustrins till nya miljöskyddsnormer anläggningar - under förutsättning att dessa tagits i bruk åtminstone två år före normemas ikraftträdande - genom att de inte behövde bekosta de installationer som de Jfr. EGT C 45, 17. 2. 1996, s. 5. 14 normalt behöver till följd av sin gruvverksamhet. I sin granskning av detta stöd försäkrade sig kommissionen också om att det uppfyllde gemenskapens regler för statligt stöd till miljöskydd21. 4. 3 Franjcrike För 1994 hade kommissionen godkänt ett stöd för att täcka rörelseförluster (stöd till den löpande produktionen) på maximalt 1 962 miljoner FRF (298 miljoner ecu). För 1995 minskade stödet till den löpande produktionen (aktivitetsminskning) dock kraftigt och uppgick bara till 371 miljoner FRF (56,9 miljoner ecu). Detta kan tolkas som ett bevis på de franska myndighetemas vilja att minska produktionsstödet inför det totala produktionsstopp som enligt "kolpakten" planeras år 2005. Det bör dock understrykas att det minskade stödet till den löpande produktionen tyvärr inte kan förklaras av en motsvarande minskning av rörelseförlusterna (tvärtom ökar dessa), och företaget Charbonnages de France tvingas följaktligen finansiera sina förluster genom att i en ökad omfattning ta upp lån, vilket i hög grad intecknar dess framtid. De utestående obligationslånen ökade därför kraftigt under 1995. Denna tendens måste granskas mycket ingående för att man skall kunna avgöra om det inte innebär att stödproblemet flyttas i stället för att lösas. I sitt beslut 95/519/EKSG22 av den 26 juli 1995, där kommissionen godkände Frankrikes stöd till kolindustrin under år 1995, konstaterade man att det belopp på 371 miljoner FRF som Frankrike avsåg att bevilja enligt artikel 4 i beslut nr 3632/93/EKSG M er inom ramarna för den aktivitetsrmnskningsplan för företaget som kommissionen godkänt. Med tanke på de särskilda sociala och regionala konsekvenserna planeras enligt denna plan en gradvis nedläggning fram till år 2005, vilket är längre fram än vad beslut nr 3632/93/EKSG gäller. Med andra ord har kommissionen inte några särskilda synpunkter på företagets försämrade ekonomiska och finansiella ställning och avsaknaden av några som helst utsikter till en återgång till lönsamhet eftersom principen om en fullständig nedläggning tillgodoses. Förutom stödet till aUrvitetsmmskningar hade kommissionen i samma beslut också godkänt ett stöd på maximalt 3 980 miljoner FRF för att täcka extraordinära kostnader enligt artikel 5 i beslut m 3632/93/EKSG och ett stöd på rriaximalt 15 miljoner FRF till forskning och utveckling enligt artikel 6 i nämnda beslut. Dessa belopp är praktiskt taget oförändrade jämfört med 1994. 21 22 EGTC72, 10. 3. 1994,8. 3. EGT L 299, 12. 12. 1995, s. 18. 15 Det stöd som är avsett att täcka extraordinära kostnader (kostnader som härrör från tidigare åtaganden) inbegriper de kostnader som uttryckligen nämns i bilagan till beslut m 3632/93/EKSG, nämligen: Maximalt 561 miljoner FRF för sociala avgifter till följd av förtidspensionering av arbetstagare. Maximalt 180 miljoner FRF för övriga extraordinära kostnader för de arbetstagare som förlorat sin anställning till följd av omstruktureringar och rationaliseringar. Maximalt 74 miljoner FRF för resterande kostnader till följd av fiskala, juridiska eller administrativa bestämmelser. Maximalt 219 miljoner FRF omstruktureringarna. Maximalt 42 miljoner FRF för miljöskador till följd av de utvinningsområden som är drift. Maximalt 44 miljoner FRF för extraordinära väsentliga nedskrivningar till följd av industrins omstrukturering. Maximalt 2 860 miljoner FRF för kostnadsökningar då omstruktureringarna minskar antalet personer som betalar olika avgifter utöver det obligatoriska systemet för sociala avgifter. för särskilda arbetsinsatser följd av till Stödet till forskning och utveckling, som motsvarar mindre än 20 % av företagets totala kostnader för forskning och utveckling, rör inom gruvverksamheten huvudsakligen en effektiviserad utvinning, en förbättring av säkerhet och arbetsvillkor, en utveckling av medlen för fjärrstyrning, fjärrövervakning och informationsöverföring samt miljön kring gruvorna, och inom området kolanvändning huvudsakligen olika kolkvaliteters egenskaper, användning av askan, analys av förorenande gaser och utveckling av fluidbäddanläggningar. Kommissionen har försäkrat sig om att detta stöd uppfyller gemenskapens regler för statligt stöd till forskning och utveckling. 4. 4 Förenade kungariket Under 1995 beviljades i Förenade kungariket inget stöd till den löpande produktionen. Godkänt stöd som inte var riktat till den löpande produktionen uppnådde dock en mycket hög nivå. Denna höga nivå förklaras emellertid av en enskild åtgärd i samband med privatiseringen av British Coal Corporation till följd av företagets speciella finansiella struktur. I sitt beslut 94/995/EKSG23 av den 3 november 1994 om Förenade kungarikets ekonomiska åtgärder för kolindustrin under budgetåren 1994-1995 och 1995-1996 hade kommissionen i själva verket godkänt en ekonomisk åtgärd till förmån för företaget British Coal Corporation. Denna åtgärd återspeglade de omstruktureringskostnader som finansierats genom lån och den minskning av företagets tillgångar som skett under senare år. Kostnaden för denna åtgärd fick inte överstiga skillnaden mellan lånen i företagets balansräkning i slutet av budgetåret 23 EGT L 379, 31. 12. 1994, s. 6. 16 1994-1995 och intäkterna från försäljningen av regionala kolbolag och av de bolag som lagts i malpåse. De brittiska myndigheterna beräknade sedermera detta belopp till 793 mujoner GBP. För att förstå denna åtgärd måste man först betänka att det nationella företaget British Coa| Corporations kapital uteslutande utgjordes av obligationslån. Följaktligen lånefinatuierades de ornstniktureringskostnader, framför allt bestående av ersättningar vid friställande av personal, som företaget burit sedan 1990 och som inte täcktes av något stdé Dessa kostnader och de minskade avkastningsmöjlighetema när det gäller företaga tillgångar hade förvärrat företagets skuldsättningsgrad till den grad att en ny finansiell omstrukturering hade varit nödvändig för att återskapa jämvikten mellan företagets skuldsättningsgrad och dess potentiella avkastning, även om någon privatisering inte hade skett. Kommissionen kunde därmed konstatera att överlåtelsen av fordringar, delvis genom en utförsåkning av företagets gruvverksamheter, utgjorde ett stöd som motsvarade en extraordinär nedskrivning av företagets tillgångar till följd av den omstrukturering som uttryckligen avses i bilagan till beslut nr 3632/93/EKSG. Övriga ekonomiska åtgärder under 1995 som godkänts i beslut 94/995/EKSG uppgick till ett belopp på 441 miljoner GBP fördelat enligt följande: - Ett stöd på maximalt 130 miljoner GBP till den offentliga organisationen The Coal som uppstått vid Authority produktionsverksamhet innan British Coal Corporation privatiserades. följd av miljöskador för kostnader till - Ett stöd på maximalt 2 miljoner GBP för att täcka skadeersättning för förlorad hörsel till tidigare och förtärande yrkesverksamma arbetstagare i British Coal Corporation för den del av deras yrkesverksamhet som utövades under perioden mellan den 26 mars 1989 och fram till privatiseringen samt ett stöd på maximalt 30 miljoner GBP för att täcka skadeersättning för olyckor och kroppsskador till tidigare och förtärande yrkesverksamma arbetstagare i British Coal Corporation för den del av deras yrkesverksamhet som utövades under perioden mellan 1947 och fram till privatiseringen. - Ett stöd på maximalt 1 miljon GBP för rätten till fria leveranser av kol eller rökfritt prinne eller - i vissa fall - för kontantbetalningar till anställda i British Coal Corporation som pensionerats eller förlorat sin anställning till följd av kolindustrins omstruktureringsåtgärder, eller till deras rättsinnehavare, för den del av deras yrkesverksamhet som utövades i företaget under perioden mellan den 31 mars 1990 och fram till privatiseringen. 17 - Ett stöd på maximalt 183 miljoner GBP för bidrag till pensionssystem för tidigare anställda i British Coal Corporation, inklusive anställda som förtidspensionerats till föjjd av den brittiska kolindustrins omstruktureringsåtgärder. - Ett stöd på maximalt 25 miljoner GBP till företaget British Coal Corporation för fttt ticka extraordinära sociala avgifter för arbetstagare som förlorat sin anställning eBer till arbetstagare som förflyttats till en annan produktionsenhet till följd av den brittiska kolindustrins omstruktureringsåtgärder. - Ett stöd på maximalt 70 miljoner GBP till företaget British Coal Corporation för att ticka kostnader för resterande verksamhet före företagets slutgiltiga upplösning eileirjfrtvistiseringen. Till dessa stödinsatser bör läggas det belopp på 111 miljoner GBP som godkändes genom kommissionens beslut 96/274/EKSG av den 7 februari 1996 om beviljande av ytterligare ekonomiskt stöd av Förenade kungariket till dess kolindustri under budgetftet 1995-1996. Detta belopp består av följande delar: - Ett stöd på maximalt 14 miljoner GBP till företaget British Coal Corporation för att ticka skadeersättning för olyckor och kroppsskador till tidigare arbetstagare och ett stöd på maximalt 2 miljoner GBP att betalas ut direkt till tidigare gruvarbetare skador, motsvarande «rSittamgsanspråk för perioden före privatiseringen. som ersättning typ av samma för - Ett stöd på maximalt 95 miljoner GBP för rätten till fria leveranser av kol eller rökfritt bränsle eller - i vissa fall - för kontantbetalningar till anställda i British Coa) Corporation som pensionerats eller förlorat sin anställning till följd av den brittiska kolindustrins omstruktureringsåtgärder, eller till deras rättsinnehavare, för den del av deras yrkesverksamhet som utövades i företaget fram till den 31 mars 1990. 5. Shrtsatser och framtidsutsikter Tillanqmingen av gemenskapsregler för statlig stöd till kolindustrin resulterar huvudsakligen i en rad undantag från artikel 4c i EKSG-fördraget. Den främsta politiska orsaken till detta är målsättningen att minimera de sociala och regionala konsekvenserna av omstruktureringen och aktivitetsminskningen inom Europeiska unionens kolindustri Utan dessa undantag skulle denna industri till stor del vara dömd att snabbt försvinna. Mot denna bakgrund medger analysen av tillämpningen av reglerna för statligt stöd under 1995 följande slutsatser: • De europeiska kolföretagens ekonomiska situation har inte förbättrats i någon följande trots en klar konjunkturuppgång och den därav högre grad konsumtionsökningen inom stål- och elindustrin. 24 EGTL 102, 25. 4. 1996, s. 42. 18 Importen av kol från tredje land överstiger numera den kvantitet som produceras i Förutom i Förenade kungariket tycks produktionskostnaderna för de flesta av Europeiska unionens kolföretag utesluta alla förhoppningar om att de åter skall kunna konkurrera tal rådande världsmarknadspriser. Den ekonomiska och sociala situationen i komtvinningsområdena påverkas i varierande grad av kolföretagen. I de flesta av dessa områden har man lyckats i sina strävanden efter ekonomisk dfvershlering, vilket gör att man kan konstatera att de sociala och regionala målsättningarna för de politiska insatserna inom kolsektorn i stört sett har uppnåtts. När det gäller bevfljade stödinsatser kan man konstatera en måttlig ökning av stödet till den löpande produktionen åtföljd av en ökning av det stöd som inte går till den löpande produktionen (kostnader som härrör från tidigare åtaganden). Stödets struktur, det vill säga dess fördelning mellan olika artiklar i beslut nr 3632/93/EKSG, varierar i hög grad mellan de olika kolproducerande länderna och återspeglar pi så sätt skillnaderna mellan de nationella kolplanerna. Då dessa planer hade lagts fram och godkänts under 1994 är det för tidigt att bedöma deras effektivitet redan i samband med granskningen av budgetåret 1995. 19 ISSN 1024-4506 KOM(98) 186 slutlig DOKUMENT SV 10 09 12 01 Katalognummer : CB-CO-98-200-SV-C ISBN 92-78-32583-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Zto