title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 575/98 tat-12 ta' Marzu 1998 dwar il-ħruġ tal-liċenzji ta' l-importazzjoni għar-ross u r-ross imkisser taħt l-applikazzjonijiet mibgħuta taħt l-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 327/98(lott addizzjonali għal Jannar 1998)

eurovoc_concepts:
import licence
rice
third country

text: 462 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 8 31998R0575 13. 3. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 76/29 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 575/98 tat-12 ta’ Marzu 1998 dwar il-ħruġ tal-liċenzji ta’ l-importazzjoni għar-ross u r-ross imkisser taħt l-applikazzjonijiet mibgħuta taħt l-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 327/98(lott addizzjonali għal Jannar 1998) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, għalihom immoltiplikati, tnaqqis skond id-disposizzjoniet ta’ l-Anness mehmuż, fejn ikun il-każ, b’persentaġġi tat- li kkunsidrat Wara (KE) ir-Regolament Nru 327/98 ta’ l-10 ta’ Frar 1998 li jiftaħ u jipprovdi għall- amministrazzjoni ta’ ċerti kwoti ta’ tariffa għall-importazzjoni tar- ross u ross imkisser (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 5(2) tiegħu, tal-Kummissjoni lott addizzjonali għall-ħruġ tal-liċenzji Billi l-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 327/98 li jipprovdu għall-ftuħ ta’ ta’ l-importazzjoni għal Jannar 1998; billi l-applikazzjonijiet għal- liċenzji ta’ dan il-lott addizzjonali għandhom jintefgħu matul fis-seħħ tar- l-ewwel 10 ġranet Regolament (KE) Nru 327/98; ta’ wara d-dħul tax-xogħol Billi, skond l-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 327/98, fi żmien 10 ġranet mid-data ta’ l-għeluq għan-notifika mill-Istati il-Kummissjoni trid Membri ta’ tiddeċidi sa liema punt l-applikazzjonijiet jistgħu jkunu aċċettati u tistabbilixxi l-kwantitajiet disponibbli taħt il-lott li ġej; l-applikazzjonijiet tal-liċenzji, Billi eżami tal-kwantitajiet li għalihom intefgħu l-applikazzjoni juri li l-liċenzji għandhom jinħarġu għall-kwantitajiet li applikaw ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 1. Il-liċenzji ta’ l-importazzjoni għar-ross u r-ross miksur kontra l-applikazzjonijiet mitfugħa taħt l-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 327/98 u nnotifikati lill-Kummissjoni għandhom jin- ħarġu għall-kwantitajiet li applikaw għalihom immoltiplikati, fejn ikun il-każ b’persentaġġi tat-tnaqqis ippreżentat fl-Anness meh- muż. 2. Il-kwantitajiet disponibbli taħt il-lott li ġej għandhom ikunu kif ippreżentati fl-Anness mehmuż. Artikolu 2 għandu jidħol tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali fis-seħħ fil-ġurnata tal-Komunitajiet ir-Regolament Dan tal-pubblikazzjoni Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussell, fit-12 ta’ Marzu 1998. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 37, tal-11. 2. 1998, p. 5. 02/Vol. 8 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 463 ANNESS Il-persentaġġi tat-tnaqqis li għandhom ikunu applikati għall-kwantitajiet li applikaw għalihom u l-kwantitajiet disponibbli tal-lott li ġej: (i) il-kwantità rriferuta fl-Artikolu 2(2)(i): ross parzjalment mitħun jew mitħun kollu li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1006 30 Oriġini Tajlandja (1) Ħarġa tal-kwantità li applikaw għaliha % ta’ tnaqqis 0 (1) Kwantità disponibbli għal-lott ta’ April 1998 (f’tunnellati metriċi) 7 875 (ii) il-kwantità riferuta fl-Artikolu 2(2)(ii): ross miksur li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1006 40 00 Oriġini % ta’ tnaqqis Kwantità disponibbli għal-lott ta’ April 1998 (f’tunnellati metriċi) Tajlandja Awstralja Guyana Stati Uniti ta’ l-Amerika Oriġini oħra (1) Ħarġa tal-kwantità li applikaw għaliha 0 (1) 75 0 (1) 0 (1) 90,7616 28 240 6 457 8 503 3 641 7 240


title: Reglamento (CE) n° 565/98 de la Comisión de 12 de marzo de 1998 por el que se fija el elemento corrector aplicable a la restitución para los cereales

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund
third country

formats: pdf print

text: L 76/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 3. 98 REGLAMENTO (CE) No 565/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 12 de marzo de 1998 por el que se fija el elemento corrector aplicable a la restituci(cid:155)n para los cereales LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 8 de su art(cid:146)culo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el apar- tado 8 del art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92, la restituci(cid:155)n que se aplica a una exportaci(cid:155)n que deba realizarse durante el per(cid:146)odo de validez del certificado ser(cid:145), si as(cid:146) se solicitare, la aplicable a las exportaciones de cereales el d(cid:146)a de la presentaci(cid:155)n de la solicitud de certifi- cado; que, en tal caso, puede aplicarse a la restituci(cid:155)n un elemento corrector; Considerando que el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se esta- blecen las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones por exportaci(cid:155)n y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2052/97 (4), permite la fijaci(cid:155)n de un elemento corrector para los productos a que se refiere la letra c) del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92; que elemento corrector debe calcularse atendiendo a los elementos que figuran en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; ese Considerando que la situaci(cid:155)n del mercado mundial o las exigencias espec(cid:146)ficas de determinados mercados pueden requerir la diferenciaci(cid:155)n del elemento corrector de acuerdo con su destino; mismo procedimiento y puede ser modificado en el inter- valo entre dos fijaciones; Considerando que los tipos representativos de mercado definidos en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 3813/ 92 del Consejo (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (6), se utilizan para convertir importe expresado en las monedas de los terceros el pa(cid:146)ses y sirven de base para la determinaci(cid:155)n de los tipos de conversi(cid:155)n agraria de las monedas de los Estados miembros; que las disposiciones de aplicaci(cid:155)n y de deter- minaci(cid:155)n de tales conversiones se establecen en el Regla- mento (CEE) no 1068/93 de la Comisi(cid:155)n (7), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1482/ 96 (8); Considerando que de las disposiciones anteriormente mencionadas se desprende que el elemento corrector debe fijarse con arreglo al Anexo del presente Regla- mento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se fija en el Anexo el elemento corrector aplicable a las restituciones fijadas por anticipado para las exportaciones de cereales, contemplado en las letras a), b) y c) del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, excepto para la malta. Art(cid:146)culo 2 Considerando que el elemento corrector debe fijarse al mismo tiempo que la restituci(cid:155)n y de acuerdo con el El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 13 de marzo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de marzo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (6) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (7) DO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (8) DO L 188 de 27. 7. 1996, p. 22. 13. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 76/15 del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 12 de marzo de 1998, por el que se fija el elemento corrector aplicable a la restituci(cid:155)n para los cereales ANEXO C(cid:155)digo de producto Destino (1) Corriente 3 1er plazo 4 2o plazo 5 3er plazo 6 4o plazo 7 5o plazo 8 6o plazo 9 (en ecus/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) –15,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –5,00 –5,00 (cid:190) –15,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Los destinos se identificar(cid:145)n como sigue: 01 todos los terceros pa(cid:146)ses. Nota: Las zonas ser(cid:145)n las que se delimitan en el Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisi(cid:155)n (DO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), modificado


title: Afgørelse om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (C4-0585/97 96/0025(COD))(Fælles beslutningsprocedure - andenbehandling)

eurovoc_concepts:
access to the courts
consumer protection
restriction on competition
right to justice

formats: html print


title: Verordnung (EG) Nr. 561/98 der Kommission vom 12. März 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: L 76/4 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 13. 3. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 561/98 DER KOMMISSION vom 12. M(cid:132)rz 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 2375/96 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 13. M(cid:132)rz 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 12. M(cid:132)rz 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 325 vom 14. 12. 1996, S. 5. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. 13. 3. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 76/5 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 12. M(cid:132)rz 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhr- werte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 204 212 624 999 052 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 052 81,7 108,9 188,3 126,3 139,4 139,4 166,6 166,6 122,2 103,0 112,6 53,0 36,5 39,2 55,3 50,8 47,0 79,4 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 999 052 388 400 512 528 999 74,9 77,2 52,0 39,9 129,2 98,0 101,8 96,3 110,6 97,0 104,2 139,0 96,8 136,1 76,5 95,1 77,2 73,9 91,8 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 919/98 von Carlo SECCHI an die Kommission. Beschwerde 97/4230/SG(97)A/4867 und entsprechende Mahnung des italienischen Staats wegen Verletzung der Richtlinie über die Koordinierung der Verfahren zur Vergabe öffentlicher Dienstleistungsaufträge im Falle der Gesellschaft Infomont aus<

eurovoc_concepts:
Italy
award of contract
confidentiality
disclosure of information
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
public contract

formats: html pdf print

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/45 Angesichts der zahlreichen Verz(cid:246)gerungen hat die Kommission ferner vor kurzem beschlossen, geben sieben Mitgliedstaaten (D(cid:228)nemark, Deutschland, Frankreich, Irland, Luxemburg, die Niederlande und Finnland) wegen mangelnder oder unvollst(cid:228)ndiger Listen von Gebieten f(cid:252)r das Netz Natura 2000 ein Gerichtsverfahren ein- zuleiten. Die Kommission weist jedoch nachdr(cid:252)cklich darauf hin, da(cid:223) in mehreren Mitgliedstaaten vor kurzem erhebliche Fortschritte erzielt wurden. So sind insgesamt bereits Gebiete (einschlie(cid:223)lich Meeresgebiete) mit einer Gesamt- fl(cid:228)che von 8 % des europ(cid:228)ischen Gebiets der Gemeinschaft f(cid:252)r die Habitat-Richtlinie vorgeschlagen worden. Um die Errichtung des Netzes Natura 2000 nicht weiter zu verz(cid:246)gern, zieht die Kommission die Annahme gemeinschaftlicher Gebietslisten nach biogeographischen Regionen in Erw(cid:228)gung. Die Liste der Region Makro- nesien k(cid:246)nnte noch dieses Jahr angenommen werden. (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (98/C 402/054) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0918/98 von Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) an die Kommission (26. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: Gelder der Gemeinschaft f(cid:252)r das Unternehmen Yazaki Saltano de Portugal Das japanische Unternehmen Yazaki Saltano de Portugal Lda › elektrische Kraftfahrzeugbauteile › mit Hauptsitz in Estrada da Rainha/Praia da Granja/Vila Nova de Gaia besteht seit zehn Jahren in Portugal und besch(cid:228)ftigte 1996 mehr als 7000 Arbeitskr(cid:228)fte. Wie ich annehme, hat sich die Gemeinschaft in Form der Mitfinanzierung im Rahmen des GFK I oder des GFK II an der Errichtung und/oder dem Ausbau und der Modernisierung dieses Unternehmens beteiligt. Die Kommission wird gebeten mitzuteilen, ob Yazaki Saltano de Portugal in dieser Weise mitfinanziert wurde, im Rahmen welches Programms bzw. welcher Programme, welche Teil- und/oder Gesamtbetr(cid:228)ge gezahlt wurden und welche allgemeinen vertraglichen Verpflichtungen dem Unternehmen aus dieser Mitfinanzierung er- wachsen? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (15. Mai 1998) Nach den Angaben des Mitgliedstaats wurde f(cid:252)r dieses Unternehmen keine Unterst(cid:252)tzung im Rahmen der beiden Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzepte f(cid:252)r Portugal gew(cid:228)hrt. (98/C 402/055) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0919/98 von Carlo Secchi (PPE) an die Kommission (12. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: Beschwerde 97/4230/SG(97)A/4867 und entsprechende Mahnung des italienischen Staats wegen Verletzung der Richtlinie (cid:252)ber die Koordinierung der Verfahren zur Vergabe (cid:246)ffentlicher Dienstlei- stungsauftr(cid:228)ge im Falle der Gesellschaft Infomont aus Aus der (cid:246)rtlichen Presse ist zu erfahren, da(cid:223) der italienische Staat wegen der Gesellschaft Infomont aus Borgotaro (PR/Italien) gemahnt wurde, da dieses Unternehmen offenbar ohne Beachtung der in der Richtlinie 92/50 (1) enthaltenen Verfahren den Zuschlag f(cid:252)r einen ausgeschriebenen Dienstleistungsauftrag erhalten hatte. Kann die Kommission angeben: › welche wesentlichen Elemente dieses Mahnverfahren im Lichte der durchgef(cid:252)hrten Ermittlungen enth(cid:228)lt;


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
competition law
import (EU)
tungsten

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 03. 1998 KOM(1998)1421opull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Neuvoston syyskuussa 1990 antamalla asetuksella (ETY) N:o 2737/90 otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Komissio hyväksyi kahden merkittävän viejän toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen osalta esittämät sitoumukset päätöksellä 90/480/ETY. 2. Kun kyseiset kiinalaiset viejät peruuttivat antamansa sitoumukset, neuvosto muutti asetuksen (ETY) N:o 2737/90 22. maaliskuuta 1995 antamallaan asetuksella (EY) N:o 610/95 ja otti käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen rullin volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. 3. Eurometaux-järjestö esitti kesäkuussa 1995 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/94 11 artiklan 2 kohdan mukaista uudelleentarkastelua koskevan pyynnön pääosaa yhteisön volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuotannosta edustavien tuottajien puolesta. Uudelleentarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että polkumyyntiä harjoitettiin edelleen ja että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuontia koskevan polkumyyntitullin voimassaolon päättyminen johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen. 4. Komissio ilmoitti asetuksen (ETY) N:o 2737/90 uudelleentarkastelun vireillepanosta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 21. syyskuuta 1995 julkaistulla ilmoituksella. CO 5. Uudelleentarkastelua ei saatu suoritettua tavanomaisessa yhden vuoden enimmäisaj assa tutkimuksen monimutkaisuuden j a erityisesti sopivaa vertailumaata koskevien luotettavien tietojen hankkimisessa ilmenneiden vaikeuksien vuoksi. Lisäksi samanaikaisesti pantiin vireille kaksi muuta volframituotteita koskevaa tutkimusta (tutkimus volframimalmien ja niiden rikasteiden tuonnista ja tutkimus volframioksidin ja -hapon tuonnista), ja nämä tutkimukset oli suoritettava rinnan tämän tutkimuksen kanssa, koska kaikki nämä tuotteet ovat osa volframin tuotantoketjua. 6. Tutkimus osoitti, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa volframikarbidia ja sulatettua volframikarbidia tuotiin yhteisöön 30,6 prosentin polkumyyntimarginaalilla ja että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon toistumiseen taloudellisina tappioina ja markkinaosuuksien jatkuva ja jopa kasvavana menetyksenä. 7. Tuotetta käyttävä yhteisön tuotannonala esitti näkökantansa asiasta. Asianomaisten osapuolten esittämiä väitteitä tarkasteltiin, minkä jälkeen päädyttiin siihen, että toimenpiteiden lakkauttamista puoltavia pakottavia syitä ei tässä tapauksessa ollut. Näin ollen näyttää siltä, että toimenpiteiden voimassaoloa on aiheellista jatkaa. 8. Tästä syystä komissio ehdottaa neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan luonnoksen asetukseksi Jolla otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa yhteisöön. Oi) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/962, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 6 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: ' 1 2 EYVLL56, 6. 3. 1996, s. 1. EYVL L 317, 6. 12. 1996, s. 1. A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet (1) Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2737/903 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Komissio hyväksyi päätöksellä 90/480/ETY4 toimenpiteiden kohteena olevaa tuotetta koskevat sitoumukset kahdelta merkittävältä tuotteen viejältä. Kun kyseiset kiinalaiset viejät peruuttivat antamansa sitoumukset, komissio otti 23 päivänä syyskuuta 1994 antamallaan asetuksella (EY) N:o 2286/945 käyttöön kyseistä tuotetta koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin. Neuvosto muutti asetuksen (ETY) N:o 2737/90 22 päivänä maaliskuuta 1995 antamallaan asetuksella (EY) N:o 610/956 ja otti käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen tullin volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. 3 E Y V LL 264, 27. 9. 1990, s. 7. 4 E Y V LL 264, 27. 9. 1990, s. 59. 5 E Y V LL 248, 23. 9. 1994, s. 8. 6 EYVL L 64, 22. 3. 1995, s. 1. 2. Uudelleentarkastelua koskeva pyyntö (2) Ilmoitus toimenpiteiden lähestyvästä voimassaolon päättymisestä7 julkaistiin helmikuussa 1995, minkä jälkeen komissio sai toimenpiteiden uudelleentarkastelua koskevan pyynnön, jonka oli jättänyt Eurometaux-järjestö edustaen kolmea yhteisön tuottajaa, jotka yhdessä vastasivat kyseisen tuotteen koko tuotannosta yhteisössä yhtä pientä tuottajaa lukuun ottamatta. Pyynnössä esitettiin todisteet kyseisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuotteen polkumyynnistä ja merkittävän vahingon todennäköisestä toistumisvaarasta siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. Näitä todisteita pidettiin riittävinä uudelleentarkastelun vireille panemiseksi. (3) Komissio ilmoitti neuvoston asetusta (ETY) N:o 2737/90 koskevan uudelleentarkastelun vireillepanosta Euroopan yhteisöjen virallisen lehdessä 21 päivänä syyskuuta 1995 julkaistulla ilmoituksella8. Uudelleentarkastelun vireillepano perustui tutkimuksen kuluessa asetuksella (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', korvatun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/949 11 artiklan 2 kohtaan. 7 8 9 EYVLC48, 25. 2. 1995, s. 3. EYVLC 244, 21. 9. 1995, s. 3-5. EYVLL349, 31. 12. 1994, s. 1. 3. Tutkimus (4) Komissio ilmoitti uudelleentarkasteluni vireillepanosta virallisesti niille tuottajille/viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. (5) Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi edellä mainitussa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (6) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille asianomaisille osapuolille ja sai vastauksen valituksen tehneiltä kolmelta yhteisön tuottajalta, kolmelta tuojalta, jotka olivat myös kyseisen tuotteen käyttäjiä, sekä kahdelta viejältä/tuottajalta ja yhdeltä viejiin/tuottajiin etuyhteydessä olevalta tuojalta. Yhteisön tuottajat, viejät/tuottajat ja eräät tuojat/käyttäjät esittivät kantansa kirjallisesti, ja niitä kuultiin asiassa. (7) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisön tuottajat - Wolfram Bergbau und Hûttengesellschaft m. b. H. , St Peter, Itävalta - H. C. Starck GmbH & Co KG, Goslar, Saksa - Eurotungstène Poudres, Grenoble, Ranska b) Yhteisön tuojat/käyttäjät - AB Sandvik Hard Materials, Ruotsi - Seco Tools AB, Ruotsi c) Etuyhteydessä oleva tuoja - Minmetals North-Europe AB, Ruotsi d) Vertailumaan tuottaja - Teledyne Advanced Materials, Yhdysvallat (8) Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 1994 ja 30 päivän syyskuuta 1995 välisen ajanjakson, jäljempänä 'tutkimusajanjakso'. Vahinkoa koskeva tarkastelu kattoi vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson. (9) Tätä uudelleentarkastelua ei saatu suoritettua perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdassa edellytetyssä yhden vuoden enimmäisajassa tutkimuksen monimutkaisuuden ja erityisesti sopivaa vertailumaata koskevien luotettavien tietojen hankkimisessa ilmenneiden vaikeuksien vuoksi. Lisäksi samanaikaisesti pantiin vireille kaksi muuta volframituotteita koskevaa tutkimusta (tutkimus volframimalmien ja niiden rikasteiden tuonnista ja tutkimus volframioksidin ja -hapon tuonnista), ja nämä tutkimukset oli suoritettava rinnan tämän tutkimuksen kanssa, koska kaikki nämä tuotteet ovat osa volframin tuotantoketjua. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (10) Uudelleentarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2737/90 tarkasteltu tuote ja kuuluu CN-koodiin 2849 90 30. Volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi ovat hiilen ja volframin yhdisteitä, jotka on valmistettu lämpökäsittelyllä (volframikarbidi hiiletyksellä ja sulatettu volframikarbidi sulattamalla). Ne ovat välituotteita, joita käytetään kovametalliosien kuten kovametallisten terätyökalujen ja kovaan kulutukseen tarkoitettujen osien valmistukseen sekä kulutusta kestävissä pinnoitteissa, öljyn- ja kallionporaukseen tarkoitettujen työkalujen terissä ja metallien vetämiseen ja takomiseen tarkoitetuissa muoteissa ja kärjissä. (11) Yksi tuoja väitti, että volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi ovat eri tuotteita. Perusteluina esitettiin lähinnä erilaiset valmistusmenetelmät ja erot kemiallisissa ominaisuuksissa. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että erilaisesta valmistusmenetelmästään huolimatta volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi ovat kemialliselta koostumukseltaan samanlaisia (molemmissa on 92-94 prosenttia karbidimetallia ja 4-6 prosenttia hiiltä), minkä lisäksi ne molemmat edustavat samaa vaihetta volframin tuotantoketjussa eli sijoittuvat volframimetallijauheen ja kovametallityökalujen sekä kulutusta kestävien materiaalien väliin. Lisäksi niiden teollinen loppukäyttö on sama eli niitä käytetään pintakarkaisuun. Tiettyihin rajoitettuihin, erityisen suurta kulumis- ja hankauskestävyyttä vaativiin tarkoituksiin käytetään ainoastaan sulatettua volframikarbidia, mutta yleensä ottaen volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi ovat korvattavissa toisillaan. Tästä syystä pääteltiin, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin, että volframikarbidia ja sulatettua volframikarbidia voidaan tutkimusta tehtäessä pitää yhtenä ja samana tuotteena. Niistä käytetään jäljempänä nimitystä 'karbidi'. 2. Samankaltainen tuote (12) Uudelleentarkastelu vahvisti alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä tehdyn päätelmän siitä, että Kiinan kansantasavallasta viedyt tuotteet ja yhteisön tuottajien ja vertailumaan tuottajien valmistamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ominaisuudet ja lopulliset käyttötarkoitukset ovat olennaisilta osiltaan samat. C. POLKUMYYNNIN JATKUMINEN JA SEN TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Alustavat huomiot (13) Tämän uudelleentarkastelun tarkoituksena on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritellä, johtaisiko polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen, missä yhteydessä tarkastellaan erityisesti sitä, jatkuiko polkumyynti toimenpiteiden käyttöönoton j aikeen. 2. Vertailumaa (14) Koska Kiinan kansantasavalta ei ole markkinatalousmaa, normaaliarvo oli määritettävä kolmatta markkinatalousmaata, jäljempänä 'vertailumaa', koskevien tietojen perusteella. Valituksen tekijät olivat ehdottaneet vertailumaaksi Etelä-Koreaa. Tämän maan valintaa vertailumaaksi esitettiin myös uudelleentarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa. Vaikka yhteistyön varmistamiseen pyrittiin kaikin keinoin, asianomaisen tuotteen eteläkorealaiset valmistajat kieltäytyivät toimimasta yhteistyöstä. (15) Valituksen tekijät olivat ehdottaneet Amerikan yhdysvaltoja vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi. Lisäksi harkittiin Israelin käyttöä vertailumaana, koska israelilainen tuottaja Metek Metal Technology Ltd oli halukas toimimaan yhteistyössä sekä volframioksidia ja -happoa koskevassa uudelleentarkastelussa10 että tässä uudelleentarkastelussa. Metek Metal Technology Ltd:n toimittamien tietojen tarkastelu kuitenkin osoitti, että yritys ei myynyt kyseessä olevaa tuotetta kotimarkkinoillaan. Tässä tapauksessa vain Yhdysvaltojen markkinoilla näytettiin myytävän riittävästi kotimaassa tuotettua karbidia tavanomaisessa kaupankäynnissä. Yksi merkittävä yhdysvaltalainen tuottaja, Teledyne Advanced Materials, jäljempänä 'Teledyne', tarjoutui toimimaan yhteistyössä. Amerikan yhdysvaltojen valinta sopivaksi vertailumaaksi perustui seuraaviin seikkoihin ja huomioihin: - Yhdysvalloissa tuotettu karbidi on ominaisuuksiltaan samanlaista kuin Kiinan kansantasavallassa tuotettu ja yhteisöön viety karbidi, 10 EYVL L yhteistyössä toimineen yhdysvaltaisen tuottajan karbidin valmistuksessa käyttämä menetelmä perustuu kotimaassa tuotetun tai maahantuodun ammoniumparavolframaatin kalsinointiin volframioksidiksi, josta sitten valmistetaan edelleen volframikarbidia hiilettämällä; vaihtoehtoisina menetelminä käytetään maahantuodun volframioksidin suoraa hiiletystä ja erilaisten volframia sisältävien jäteseosten uudelleenkäsittelyä. Tämä valmistusprosessi on yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta viejiltä/tuottajilta saatujen tietojen perusteella arvioituna samanlainen kuin kiinalaisten tuottajien käyttämä. Se on nykyaikainen ja tehokas ja on lisäksi osoittautunut kannattavaksi tutkimusajanjaksona, Teledynen karbidin tuotannossa käyttämien raaka-aineiden eli ammoniumparavolframaatin ja volframioksidin saanti oli esteetöntä, ja yritys hankki niitä tutkimusajanjakson aikana eri toimittajilta maailmanmarkkinahinnoin, asianomainen yhdysvaltalainen tuottaja myi noin 85 prosenttia tuotannostaan Yhdysvalloissa kilpaillen kuuden muun paikallisen karbidintuottajan kanssa näillä avoimilla ja edustavilla kotimarkkinoilla, joilla toimii huomattava määrä loppukäyttäjiä. Yhdysvaltojen markkinoiden kysyntä- ja tarjontarakenne osoittautui kilpailua edistäväksi ja kilpailua lisäsi vielä se, että karbidia tuotiin merkittävässä määrin eri maista (Kiinan kansantasavallasta, Etelä-Koreasta, Israelista jne. ). Mikään ei viitannut siihen, että kustannuksia ja hintoja ohjaisivat muut kuin sääntelemättömät ja vapaat markkinavoimat. 10 (16) Edellä selostettujen tekijöiden ja perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan perusteella Amerikan yhdysvaltoja pidettiin sopivana ja kohtuullisena valintana vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle. Kiinalaiset viejät/tuottajat tai Kiinan kansantasavallan viranomaiset eivät vastustaneet Yhdysvaltojen valintaa vertailumaaksi, kuten eivät muutkaan asianomaiset osapuolet. 3. Kotimaiseen myyntiin perustuva normaaliarvo (17) Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko Teledynen kotimarkkinoilla myymän karbidin määrä vähintään 5 prosenttia Kiinan kansantasavallan yhteisöön viemästä tuotemäärästä. Todettiin, että Teledynen samankaltaisen tuotteen kotimainen myynti oli moninkertainen kiinalaisten viejien yhteisöön viemään määrään verrattuna. n (18) Tämän jälkeen selvitettiin, voitiinko Teledynen myyntiä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Se, voitiinko kotimaista myyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tutkimusajanjakson koko myyntiin perustuvan painotetun keskimääräisen myyntihinnan todettiin olevan yhtä suuri tai suurempi kuin tuotannon painotettu keskimääräinen yksikkökustannus, ja yksikkökustannuksia alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneiden yksittäisten myyntitoimien määrän todettiin olevan vähemmän kuin 20 prosenttia normaaliarvon määrityksessä käytetystä myynnistä; tästä syystä kaikkea kotimaista myyntiä pidettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. (19) Normaaliarvo määritettiin tästä syystä perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti Teledynen riippumattomien kotimaisten asiakkaiden karbidista tutkimusajanjaksona Yhdysvaltojen markkinoilla maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. 4. Vientihinnat (20) Kahdelta kiinalaiselta tuottajalta/viejältä ja neljältä tuojalta saatiin kattavat tiedot vientihinnoista. Eurostatin lukujen mukaan nämä tiedot käsittivät lähes kaiken karbidin viennin Kiinan kansantasavallasta yhteisöön tutkimusajanjaksona. 12 Kiinan kansantasavallasta suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille vietäväksi myytyjen tuotteiden vientihinnat määritettiin tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Huomattava määrä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevasta viennistä toteutettiin etuyhteydessä olevan yrityksen (Minmetals North- Europe AB) välityksellä ja tämän viennin hinnat muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti ensimmäiseltä riippumattomalta yhteisön asiakkaalta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten, myös verojen ja tullien, ja voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. Voittomarginaali määritettiin saman toimialan riippumattomilta tuojilta saatujen tietojen perusteella. 5. Vertailu (21) FOB-tason keskimääräistä painotettua normaaliarvoa Yhdysvaltojen rajalla verrattiin FOB-tason keskimääräiseen painotettuun vientihintaan Kiinan kansantasavallan rajalla samassa kaupan portaassa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen ' 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa huomioon hintoihin ja niiden vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannuksissa sekä käsittely-ja liitännäiskustannuksissa. 13 Polkumyyntimarginaali Edellä selostettu vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän, ja polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin määrä, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan. Painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali on prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna 30,6 prosenttia. D. YHTEISÖN TUOTANNONALA (22) Kiinalaiset viejät/tuottajat ja eräät tuotteen käyttäjät esittivät joukon väitteitä, jotka liittyivät yhteisön tuotannonalan määritelmään ja uudelleentarkastelupyyntöä tukeneiden tuottajien asemaan. (23) Kiinalaiset viejät/tuottajat väittivät, että yksi uudelleentarkastelupyyntöä tukeneista tuottajista oli etuyhteydessä yhteen kiinalaisen karbidin tuojaan, mistä syystä se olisi jätettävä yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 2 kohdan nojalla. 14 Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka kyseiset kaksi yritystä olivatkin etuyhteydessä toisiinsa, niistä kumpikaan ei valvonut toista. Lisäksi näiden yritysten edut olivat vastakkaisia polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton osalta. Yrityksistä toinen valmisti karbidia, kun taas toinen harjoitti asianomaisen tuotteen maahantuontia. Yritysten todettiin toimineen itsenäisesti liikestrategiaansa määritellessään ja toteuttaessaan. Yleispäätelmänä oli se, että kyseisten yritysten välinen suhde ei vaikuttanut asianomaisen yhteisön tuottajan toimintaan eikä vaikuttanut vääristävästi sen taloudellisen tilanteen määrittämiseen kyseessä olevan tuotteen osalta, mistä syystä tuottajan jättämiseen yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle ei ollut mitään syytä. (24) Kuten johdanto-osan 2 kappaleessa mainittiin, uudelleentarkastelua koskevan pyynnön jättäneet tuottajat vastasivat vapailla markkinoilla myytäväksi tarkoitetun karbidin tuotannosta lähes kokonaisuudessaan, joten niiden voitiin katsoa muodostavan yhteisön tuotannonalan. Tämän päätelmän asettivat kyseenalaiseksi eräät volframista lopputuotteita (työkaluja, kovametalleja) valmistavat integroituneet yhteisön tuottajat, jotka valmistavat pieniä määriä karbidia yksinomaan sisäiseen käyttöön. Nämä tuottajat väittivät erityisesti, että uudelleentarkastelua tukevien tuottajien edustavuutta olisi arvioitava suhteessa asianomaisen tuotteen koko tuotantoon yhteisössä (niiden omatarvetuotanto mukaan lukien) ja että tällä perusteella uudelleentarkastelua tukevat tuottajat eivät edustaneet yhteisön tuottajia riittävässä määrin. 15 o (25) Asian tarkastelussa päädyttiin siihen, että väite oli virheellinen. Vaikka myös tuotetta pelkästään omaan käyttöönsä tuottavien yritysten tuotanto otettaisiin huomioon, uudelleentarkastelupyyntöä tukevien tuottajien osuus asianomaisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä olisi yhä 60 prosenttia, joten perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetty edellytys täyttyy tässäkin tapauksessa. Lisäksi saatiin vahvistus sille, että uudelleentarkastelua tukevat tuottajat vastasivat lähes kaikesta vapailla markkinoilla myytäväksi tarkoitetun karbidin tuotannosta yhteisössä. (26) Edellä selostetun perusteella voidaan todeta, että uudelleentarkastelupyyntöä tukevat tuottajat muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Käsitteellä "yhteisön tuotannonala" tarkoitetaan siten jäljempänä niitä yrityksiä, jotka ovat tukeneet uudelleentarkastelun vireillepanoa. E. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Alustavat huomiot (27) Vahingon tarkastelussa on huomattava, että karbidi on osa volframituotteiden tuotantoketjua ja että kyseisen tuotteen markkinoiden kehittymistä tarkasteltaessa olisi siksi otettava huomioon muut samaan tuotantoketjuun kuuluvat tuotteet. Vahingosta tehdyt päätelmät perustuvat tietoihin, jotka koskevat 15 jäsenvaltion yhteisöä eli yhteisöä sellaisena kuin se oli uudelleentarkastelun vireillepanon ajankohtana. 16 2. Yhteisön kulutus (28) Koska yhteisön tuotannonala tuotti karbidia ainoastaan vapaille markkinoille, yhteisön markkinoiden kulutuksen määrittämisessä käytettiin tässä tutkimuksessa yhteisön tuotannonalan tuotannon ja tuotujen tuotteiden yhteismäärää, josta vähennettiin viennin määrä ja jossa otettiin huomioon varaston muutokset. Tällöin ei otettu huomioon volframista lopputuotteita (esimerkiksi kovametalliosia) valmistavien myöhemmän jalostusasteen integroituneiden tuottajien omatarvetuotantoa, jonka ei katsottu kilpailevan suoraan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Näin laskien yhteisön kulutus kasvoi 2 801 tonnista 2 819 tonniin vuosina 1991-1992, väheni 2 706 tonniin vuonna 1993 ja lisääntyi jälleen 4 236 tonniin vuonna 1994 ja 4 703 tonniin tutkimusajanjaksona, mikä tarkoittaa sitä, että kasvu vuoteen 1991 verrattuna oli 68 prosenttia. Kulutuksen lasku vuoden 1993 loppuun saakka ja sen jälkeen tapahtunut kasvukehitys ovat yhdenmukaisia asianomaista tuotetta käyttävien tuotannonalojen markkinakehityksen kanssa. 17 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus (29) Tuonti Kiinan kansantasavallasta yhteisöön väheni 143 tonnista 68 tonniin vuosina 1991-1992 ja lisääntyi tämän jälkeen 83 tonniin vuonna 1993, 136 tonniin vuonna 1994 ja 234 tonniin tutkimusajanjaksona (63,6 prosentin kokonaiskasvu). Tuonnin markkinaosuus pieneni 5,1 prosentista 2,4 prosenttiin vuosina 1991- 1992, mutta kasvoi sen jälkeen jatkuvasti siten, että osuus oli tutkimusajanjaksona 5 prosenttia huolimatta arvotullien muodossa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä, jotka otettiin käyttöön vuonna 1994 kiinalaisten viejien peruutettua antamansa sitoumukset. 4. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat a) Yleissuuntaus (30) Käytettävissä olevien hintatietojen mukaan (Eurostat)^ kiinalaisten viejien hinnat (CIF-hinta ennen tullien ja polkumyyntitullien maksamista) pysyivät suhteellisen vakaina vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (+ 2 prosenttia). Karbidin hintoja tarkasteltaessa on kuitenkin otettava huomioon. tuotantoketjun alkupään tuotteiden, ammoniumparavolframaatin ja volframioksidin, hintojen nousu, joka oli samana ajanjaksona ammoniumparavolframaatin osalta 27 prosenttia ja volframioksidin osalta 25 prosenttia. b) Hinnan alittavuus (31) Yhteisön tuotannonalan keskimääräistä painotettua myyntihintaa verrattiin kuukausitasolla Kiinan kansantasavallasta yhteisöön tuodun volframin painotettuun keskimääräiseen hintaan. Yhteisön tuotannonalan hinnat olivat vapaasti tehtaalla -tason hintoja ja viejien hinnat vapaasti yhteisön rajalla -hintoja tullien ja polkumyyntitullien maksamisen jälkeen. Vertailu osoitti hinnan alittavuuden marginaalin olevan vähäpätöinen. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin huomattava, että ennen kuin arvotulli otettiin käyttöön syyskuussa 1994 kiinalaisten viejien peruutettua antamansa sitoumukset, kiinalaisten viejien hintojen todettiin olevan jatkuvasti yhteisön tuottajien hintoja alempia, eikä tuolloin voimassa olleita hintasitoumuksia näytetty noudattavan j ohdonmukaisesti. 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne (32) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. 19 a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja sen käyttöaste sekä varastot (33) Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä pysyi vakaasti noin 3 300 tonnissa vuosina 1991-1993 ja lisääntyi sitten 4 375 tonniin vuonna 1994 ja 4 641 tonniin tutkimusajanjaksona eli kasvu vuoteen 1991 verrattuna oli 40 prosenttia. Tätä kasvua tarkasteltaessa on otettava huomioon, että kulutus lisääntyi samana ajanjaksona 68 prosentilla. (34) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vuosina 1991-1993 vakaana (4 240 tonnia) lisääntyen sitten 4 740 tonniin vuonna 1994 ja 5 095 tonniin tutkimusajanjaksona (+ 20 prosenttia vuoteen 1991 verrattuna). (35) Kapasiteetin käyttöaste pysytteli noin 78 prosentissa vuosina 1991-1993 nousten sitten yli 90 prosenttiin vuonna 1994 ja tutkimusajanjaksona. (36) Varastot pienenivät kokonaisuutena katsoen koko tarkastellun ajanjakson ajan ja erityisesti vuonna 1994 ja tutkimusajanjaksona. b) Myyntimäärät ja markkinaosuus (37) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän karbidin määrä lisääntyi absoluuttisina määrinä mitattuna 1 873 tonnista 1 993 tonniin vuosina 1991 — 1992, väheni tämän jälkeen 1 828 tonniin vuonna 1993 ja lisääntyi 2 596 tonniin vuonna 1994 ja 2 994 tonniin tutkimusajanjaksona (60 prosentin kokonaislisäys). Tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoteen 1992 ajoittuneen kasvun jälkeen koko ajan. Sen kehitys oli seuraava: 66,9 prosenttia vuonna 1991, 70,7 prosenttia vuonna 1992, 67,6 prosenttia vuonna 1993, 61,3 prosenttia vuonna 1994 ja 63,7 prosenttia tutkimusajanjaksona. 20 c) Hintojen kehitys (38) Karbidin painotettu keskimääräinen myyntihinta laski jyrkästi (-20 prosenttia) vuosina 1991 -1994 ja nousi sitten voimakkaasti tutkimusajanjaksona. Tämä hintojen nousu ja 33 prosentin suuruisen arvotullin käyttöönotto Kiinan kansantasavallasta peräisin olevassa tuonnissa syyskuussa 1994 osuivat ajallisesti yksiin. Lisäksi hintojen nousua edelsi volframin tuotantoketjun alkupään välituotteiden eli ammoniumparavolframaatin ja volframioksidin hintojen nousu (katso myös johdanto-osan 31 kappale). Hintojen nousu osui lisäksi yksiin kysynnän kasvun kanssa. d) Kannattavuus (39) Yhteisön tuottajat kärsivät vuosina 1991-1994 suuria, keskimäärin 20 prosentin tappioita. Hintojen voimakkaan nousun ansiosta tutkimusaj anj akson myynnissä päästiin jälleen voitolliseen tulokseen (keskimäärin 13 prosenttia). e) Työllisyys (40) Työntekijöiden jako tuotekohtaisesti ei ollut mahdollista, koska asianomaiset työntekijät työskentelevät integroidussa tuotantoketjussa ja koska eri volframituotteet ovat tiiviissä yhteydessä toisiinsa. Volframialan työntekijämäärä väheni 14 prosentilla tarkastellun ajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonala työllisti tutkimusaj anj aksona volframintuotannossaan 580 henkilöä. 21 f) Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskeva päätelmä (41) Edellä selostettu tarkastelu on osoittanut, että eräät vahingon osoittimet kuten tuotanto, myynti ja kapasiteetin käyttöaste alkoivat pitkään kestäneen laskevan suuntauksen jälkeen kehittyä myönteiseen suuntaan markkinoiden yleistä myönteistä kehitystä vastaavasti, mikä tapahtui samaan aikaan, kun arvon perusteella kannettavat polkumyyntitullit otettiin käyttöön tämän tutkimuksen kohteena olevassa tuonnissa vuonna 1994. Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen osalta olisi huomattava, että toiminta oli voitollista ainoastaan tutkimusajanjaksona. Tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina (1991-1994) yhteisön tuotannonala kärsi edelleen merkittävää vahinkoa hintojen laskiessa ja tappioiden noustessa keskimäärin 20 prosenttiin. Lopuksi olisi huomattava, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoteen 1992 ajoittuneen kasvun jälkeen lähes 10 prosenttiyksiköllä vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tässä yhteydessä voidaan todeta, että Kiinan kansantasavalta vei aiemmin lähinnä ammoniumparavolframaattia ja vähäisempinä määrinä volframioksidia. On kuitenkin oletettavaa, että jos karbidin tuontiin ei kohdisteta toimenpiteitä, kiinalaiset viejät siirtyvät vähitellen karbidiin, joka on arvokkaampi tuote volframin tuotantoketjussa. 6. Hinnan alittavuus toimenpiteiden voimassaolon päättyessä (42) Hinnan alittavuudesta tehtiin toinen laskelma, jolla pyrittiin määrittämään alittavuustaso siinä tapauksessa, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Menetelmä oli muuten sama kuin johdanto-osan 31 kappaleessa selostettu, mutta tuontihintaan ei lisätty polkumyyntitullia. Tässä tapauksessa hinnan alittavuuden marginaalit olivat prosentteina yhteisön tuottajien hinnoista ilmaistuina keskimäärin 23 prosenttia. 22 7. Päätelmä (43) Yhteisön tuottajien tilanne parani tutkimusajanjaksona. Tutkimuksen perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin alhaisten hintojen johdosta yhteisön tuotannonalan ongelmat kasvoivat arvotullien käyttöönottoa edeltävänä aikana, kun kiinalaiset viejät/tuottajat eivät ilmeisestikään kunnioittaneet antamiaan sitoumuksia. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonala ei ole pystynyt täysin toipumaan aiempien polkumyyntikäytäntöjen vaikutuksista. Jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta, on erittäin todennäköistä, että tuonti Kiinan kansantasavallasta tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka ovat alhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan veloittamat hinnat. (44) Kiinalaiset viejät esittivät tässä yhteydessä joukon väitteitä, joissa kyseenalaistettiin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tilanteen välinen syy-yhteys. Yhteisön tuotannonalan elpymisen väitettiin johtuvan pelkästään karbidin kysynnän äkillisestä kasvusta vuonna 1994 ja tutkimusajanjaksona eikä arvotullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevassa tuonnissa. Kysynnän elpymisen vaikutusta hintatasoon ei tässä yhteydessä voidakaan kieltää. On kuitenkin korostettava, että yhteisön tuotannonalan myyntihinnat nousivat ja tuottajien taloudellinen tilanne koheni useiden tappiovuosien jälkeen vasta syyskuusta 1994 lähtien, jolloin arvon perusteella kamiettavat polkumyyntitullit otettiin käyttöön. 23 (45) Lisäksi väitettiin, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalla tuonnilla on o ollut vähemmän vaikutusta yhteisön markkinoihin kuin tuonnilla muista kolmansista maista kuten Yhdysvalloista tai Etelä-Koreasta. Olisi huomattava, että vaikka osa tarkastelujakson aikana tapahtuneesta kulutuksen kasvusta tyydytettiinkin Yhdysvalloista ja Etelä-Koreasta peräisin olevalla tuonnilla, jolloin myös kyseisten maiden markkinaosuudet kasvoivat, kyseisen tuonnin hintojen todettiin yleisesti ottaen olevan korkeampia kuin kiinalaisten viejien hintojen, eikä polkumyynnistä ollut mitään todisteita. Lisäksi on todettava, että vaikka muista maista tulevalla tuonnilla on saattanut olla vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, tämä ei vähennä sitä kielteistä vaikutusta, joka tuonnilla Kiinan kansantasavallasta edelleen saattaisi olla yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, jos lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, kuten käy ilmi edellä johdanto-osan 43 kappaleen esitetystä päätelmästä, jonka mukaan alihinnoittelu todennäköisesti jatkuisi. (46) Toimenpiteiden voimassa pitämisen tarvetta tarkasteltaessa on lisäksi otettava huomioon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien välituotteiden tuonnin mahdollisesti aiheuttama paine yhteisön tuotannonalan lopputuotteiden hintoihin. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että yhteisön tuotannonala on tuotantoketjun alkupään tuotteiden (lähinnä ammoniumparavolframaatin) suhteen'jossain määrin riippuvainen ulkopuolisista hankintalähteistä, koska. jäteaineisten uudelleenkäsittelyllä ei tällä hetkellä pystytä tyydyttämään tuotannonalan kokonaistarvetta. Jos karbidin tuontiin ei sovellettaisi polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, tuotannonala joutuisi ehkä alentamaan karbidin hintojaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden aiheuttaman paineen johdosta, ja jos kiinalaisten tuotantoketjun alkupään tuotteista veloittamat hinnat samalla nousisivat, tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vaarassa. 24 (47) Edellä selostetun perusteella pääteltiin, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta. I) F. YHTEISÖN ETU (48) Muistutettakoon, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmassa tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Lisäksi olisi huomattava, että tämä tutkimus on uudelleentarkastelu eli siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet käytössä. Näin ollen tämä tutkimus on luonteeltaan ja ajoitukseltaan sellainen, että siinä voidaan arvioida niitä mahdollisia kielteisiä ja kohtuuttomia vaikutuksia, joita käyttöön otetuilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on ollut asianomaisiin osapuoliin. 1. Yhteisön karbidia valmistava tuotannonala (49) Yhteisön tuotannonala muodostui tutkimusajanjaksona kolmesta yrityksestä, jotka sijaitsivat eri jäsenvaltioissa. Karbidi oli volframin tuotantoketjun viimeisenä tuotteena tämän ketjun tärkein tuote kaikille näille yrityksille. Karbidin osuus volframituotteiden kokonaismyynnin liikevaihdosta on enemmän kuin 60 prosenttia. Alalla on vuosien kuluessa tehty jatkuvasti; investointeja, joiden tarkoituksena on erityisesti ollut saattaa tuotantomenetelmät ympäristövaatimuksia vastaaviksi ja kehittää uusia käsittelymenetelmiä, joihin kuuluu etenkin volframia sisältävien jäteainesten uudelleenkäsittely. Tämän teknologian tarkoituksena on vähentää riippuvuutta raaka-aineista (rikasteet) tai välituotteista (ammoniumparavolframaatti ja volframioksidi ja -happo). 25 Yhteisön tuotannonala on kärsinyt tappioita neljän vuoden ajan, eikä sen taloudellinen tilanne ole vielä palautunut täysin entiselleen arvon perusteella kannettavan polkumyyntitullin äskettäisen käyttöönoton j aikeen. (50) Tutkimus on osoittanut, että jos volframin tuotantoketjun viimeinen ja vaikutuksille alttein lenkki eli karbidi jätetään suojatoimenpiteiden ulkopuolelle, tämä johtaisi todennäköisesti vahingon toistumiseen, mikä tarkoittaa sitä, että yhteisön tuotannonalan kärsisi tappioita ja menettäisi edelleen ja yhä kasvavassa määrin markkinaosuuksiaan. Yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuuden säilyttämiseksi olisi tästä syystä pyrittävä pitämään yllä oikeudenmukaisia kilpailuedellytyksiä. 2. Tuotetta käyttävä tuotannonala (51) Karbidin käyttäjiä yhteisössä ovat lähinnä kovametalliosien (karbidityökalujen ja kulutusta kestävien materiaalien) valmistajat. Tuotannonala muodostuu muutamasta suuresta yrityksestä ("suuret käyttäjät"), joiden tuotanto on osittain integroitu (eli ne aloittavat valmistuksen ammoniumparavolframaatista tai volframioksidista ja jalostavat sen lopputuotteeksi asti), ja noin sadasta pienemmästä yrityksestä ("pienet käyttäjät"), jotka käyttävät raaka-aineenaan lähinnä karbidia. (52) Yksi suurista käyttäjistä väitti, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava polkumyyntitulli lisäisi sen tuotannon kokonaiskustannuksia ja vaarantaisi sen aseman yhteisön markkinoilla suhteessa tärkeimpiin yhdysvaltalaisiin ja japanilaisiin kilpailijoihin, joiden hankintamarkkinoilla karbidiin ei sovelleta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Yritys väittää kilpailukykynsä heikkenevän tämän seurauksena. 26 Tämän käyttäjän, joka on karbidityökalujen ja kulutusta kestävien materiaalien integroitunut tuottaja, todettiin tarkastelujakson aikana käyttäneen tuotantonsa raaka-aineena lähinnä tuotantoketjun alkupään välituotteita kuten ammoniumparavolframaattia ja volframioksidia, joten se tarvitsi maahantuotua karbidia vain vähäisiä määriä. Kyseisen käyttäjän tuoma karbidi muodosti lähes neljänneksen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan karbidin kokonaistuonnista yhteisöön. Tämä oli kuitenkin vähemmän kuin neljä prosenttia sen karbidin kulutuksesta. Tehtyjen laskelmien mukaan 33 prosentin suuruisen tullin enimmäisvaikutus tämän käyttäjän volframituotteiden tuotantokustannuksiin olisi vähemmän kuin yksi prosentti. Tullin vaikutus tämän yrityksen volframin tuotantoketjuun vaikuttaa siten vähäiseltä. (53) Tusina pienempää käyttäjää on ilmoittanut kannattavansa toimenpiteiden voimassa pitämistä. Tärkeimpänä perusteluna oli se, että jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta, suurten käyttäjien vahva asema karbidityökalujen markkinoilla vain vahvistuisi. Nämä käyttäjät ovat paremmassa neuvotteluasemassa suhteessa kiinalaisiin tavarantoimittajiin kuin pienemmät yritykset ja niillä on tämän vuoksi mahdollisuus saada edullisemmat hinnat. (54) Käyttäjät eivät esittäneet muita perusteltuja huomautuksia toimenpiteiden käyttöönottoa vastaan. Koska toimenpiteet ovat jo olleet käytössä tietyn ajan ja koska niiden taso säilytettäisiin samana, voidaan päätellä, että käyttäjien tilanne ei yleensä ottaen heikkenisi. 27 3. Tehokas kilpailu (55) On myös väitetty, että polkumyyntitullin soveltamisen jatkaminen vaikuttaisi karbidimarkkinoiden kilpailutilanteeseen luomalla oligopolistiset markkinat. Kaikki käyttäjät olisivat riippuvaisia yhteisön tuottaj ista. (56) Tältä osin olisi huomattava, että kiinalaiset viejät ovat polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta olleet koko ajan läsnä yhteisön markkinoilla ja kasvattaneet markkinaosuuttaan tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi olisi huomattava, että karbidia tuodaan yhteisöön myös muista kolmansista maista, mikä takaa vaihtoehtoisten hankintalähteiden olemassaolon. Lopuksi voidaan todeta tutkimuksen osoittaneen, että koska volframin tuotantoketjun tuotteet ovat kiinteästi yhteydessä toisiinsa, kyseiseen ketjuun kuuluvien tuotteiden markkinoilla toimivat kilpailevat tuottajat aiheuttavat huomattavia paineita ketjun minkä tahansa yksittäisen tuotteen markkinoihin. 4. Yhteisön etua koskeva päätelmä (57) Edellä selostetun perusteella pääteltiin, että voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden lakkauttamiselle ei ollut pakottavia syitä ja että toimenpiteillä voitaisiin varmistaa tasapuoliset kilpailuedellytykset sekä estää yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistuminen, mikä epäilemättä seuraisi, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta. 28 G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET (58) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Osapuolille annettiin tämän ilmoituksen jälkeen tilaisuus esittää näkökantansa asetetussa määräajassa. Osapuolten esittämiä huomautuksia tarkasteltiin ja niiden perusteella tehtiin tarvittaessa muutoksia tehtyihin päätelmiin. (59) Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla voidaan todeta, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa asetuksella (ETY) N:o 2737/90 käyttöön otettu 33 prosentin suuruinen polkumyyntitulli on pidettävä voimassa. Asetus (ETY) N:o 2737/90 on pysynyt voimassa tämän uudelleentarkastelun johdosta ja sen voimassaolo päättyy tarkastelun päättyessä. Asetuksella käyttöön otettu polkumyyntitulli olisi tästä syystä otettava uudelleen käyttöön. 29 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan CN-koodiin 2849 90 30 kuuluvan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on 33 prosenttia. 3. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 30 ISSN 1024-4492 KOM(98) 142 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 12 11 09 Luettelonumero : CB-C0-98-147-FI-C ISBN 92-78-31914-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ii


title: Decisão referente à posição comum adoptada pelo Conselho tendo em vista a adopção de uma decisão do Parlamento Europeu e do Conselho que cria o programa comunitário de acção "Serviço voluntário europeu para jovens" (C4-0007/98 96/0318(COD))(Processo de co-decisão: segunda leitura)

eurovoc_concepts:
ACP countries
Central and Eastern European Countries
EU Member State
EU programme
European integration
action programme
associated country
citizens' Europe
education policy
geographical mobility
integration into employment
third country
young person


title: Komission asetus (EY) N:o 568/98, annettu 12 päivänä maaliskuuta 1998, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: 13. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 76/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 568/98, annettu 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksi- tyiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) el(cid:132)inten ruokintaan k(cid:132)ytett(cid:132)viin viljapohjaisiin rehuseoksiin sovellettavan tuonti- ja vienti- j(cid:132)rjestelm(cid:132)n osalta sek(cid:132) vilja- ja riisialan tuonti- ja vienti- todistusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista erityisist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetun asetuksen (EY) N:o 1162/95 muuttamisesta 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1517/95 (3) 2 artik- lassa m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n n(cid:132)iden tuotteiden tuen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet, laskemisessa on otettava huomioon my(cid:148)s viljatuotepitoi- suus; yksinkertaisuuden vuoksi tukea olisi maksettava kahdelle ”viljatuotteiden” luokalle, eli maissille, jota k(cid:132)yte- t(cid:132)(cid:132)n yleisimmin vientiin tarkoitettujen rehuseosten valmistuksessa, ja maissipohjaisille tuotteille, sek(cid:132) ”muille viljoille”, jotka muodostuvat tukeen oikeutetuista viljatuot- teista, lukuun ottamatta maissia ja maissipohjaisia tuot- teita; tukea on my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) rehuseosten sis(cid:132)lt(cid:132)m(cid:132)n vilja- tuotteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan, tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ss(cid:132) on lis(cid:132)ksi otettava huomioon kyseisten tuotteiden myyntimahdollisuudet ja -edellytykset maail- manmarkkinoilla, tarve v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) h(cid:132)iri(cid:148)it(cid:132) yhteis(cid:148)n markki- noilla ja viennin taloudelliset seikat, tuen laskemisen perusteena olisi t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) kuitenkin suotavaa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) rehuseoksissa yleisesti k(cid:132)ytettyjen raaka- aineiden hinnoissa yhteis(cid:148)n markkinoilla ja maailman- markkinoilla todettua eroa, mik(cid:132) mahdollistaa mainittujen tuotteiden viennin taloudellisten edellytysten selke(cid:132)mm(cid:132)n huomioon ottamisen, tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sit(cid:132) voidaan muuttaa muuna aikana, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallinto- komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (EY) N:o 1517/95 sovelta- misalaan kuuluvien rehuseosten vientituet vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukaisesti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 51 L 76/20 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 13. 3. 98 LIITE viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 annettuun komission asetukseen Vientitukea saavan tuotteen koodi (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Viljatuotteet (2) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (2) (ecua/tonni) Maissi ja maissipohjaiset tuotteet CN-koodit 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1104 23, 1904 10 10 1104 19 50, 1103 29 40, Viljatuotteet (2), lukuun ottamatta maissia ja maissi- pohjaisia tuotteita 20,28 9,23 (1) Tuotekoodit m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 5 jaksossa. (2) Tukea varten otetaan huomioon ainoastaan viljatuotteista l(cid:132)ht(cid:148)isin oleva t(cid:132)rkkelys. Viljatuotteina pidet(cid:132)(cid:132)n yhdistetyn nimikkeist(cid:148)n alanimikkeiden 0709 90 60 ja 0712 90 19, 10 ryhm(cid:132)n, nimikkeiden 1101, 1102, 1103 ja 1104 tuotteita, lukuun ottamatta alanimikkeen 1104 30 tuotteita ja alanimikkeisiin 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvien viljatuotteiden sis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132). Yhdistetyn nimikkeist(cid:148)n alanimikkeiden 1904 10 10 ja 1904 10 90 viljatuotesis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) suurena kuin valmiiden tuotteiden painoa. Tukea ei my(cid:148)nnet(cid:132) viljoille, joiden t(cid:132)rkkelyksen alkuper(cid:132)(cid:132) ei voida selv(cid:132)sti m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) analyyseiss(cid:132)