title: 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
protection of animal life

formats: html pdf print

text: 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 217 31998R0850 L 125/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 4 27 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 850/98 1998 m. kovo 30 d. dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (3), (1) (2) (3) kadangi Reglamentas (EB) Nr. 894/97 (4) sudaro Regla- mento (EEB) Nr. 3094/86, nustatančio tam tikras žuvininkystės išteklių apsaugos technines priemones, ne kartą ir iš esmės keisto, suvestinė redakcija; kadangi, taikant Reglamentą (EEB) Nr. 3094/86, paaiškėjo tam tikri trūkumai, kurie apsunkina taikymą ir vykdymą, ir turi būti pašalinti, ypač sumažinant techninius reikalavi- mus dėl tinklo akių dydžių, panaikinant saugomų rūšių sąvoką ir ribojant skirtingo akies dydžio tinklų, leidžiamų laikyti to Reglamentą (EEB) Nr. 894/97 tikslinga pakeisti nauju tekstu, išskyrus minėto reglamento 11, 18, 19 ir 20 straipsnius; laive, kiekį; kadangi dėl kadangi, nustatant technines apsaugos priemones Bendri- ir jos lygiu, būtina apibrėžti tam tikrus principus (1) OL C 292, 1996 10 4, p. 1 ir OL C 245, 1997 8 12, p. 10. (2) OL C 132, 1997 4 28, p. 235. (3) OL C 30, 1997 1 30, p. 26. (4) OL L 132, 1997 5 23, p. 1. procedūras, kad visos valstybės narės žvejybą galėtų tvar- kyti jų suverenitetui bei jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse; kadangi tarp techninių apsaugos priemonių pritaikymo žvejybos būdų įvairovei ir poreikio turėti suvienodintas lengvai taikomas taisykles turi būti nustatyta pusiausvyra; kadangi Sutarties 130r straipsnio 2 dalis nustato principą, kad į visas Bendrijos priemones turi būti įtraukti aplinkos reikalavimai, ypač atsižvelgiant į atsargumo principą; (4) (5) (6) kadangi jūrų gyvūnų grąžinimo į jūrą praktika turėtų būti kiek įmanoma sumažinta; (7) (8) kadangi, atsižvelgiant į konkrečias biologines sąlygas įvai- riose atitinkamose zonose, turėtų būti numatyta atsiga- nymo plotų apsauga; kadangi Taryba Direktyva 92/43/EEB (5) nustato natūralios buveinės, gyvūnijos ir augalijos apsaugos priemones; kadangi į jūros gyvūnų sąrašą, kuriam taikomas šis regla- mentas, įtraukti šios direktyvos reikalavimais saugomų rūšių pavadinimai; (9) kadangi 1996 m. spalio 25 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo apie techninių priemo- nių, skirtų bendrai žuvininkystės politikai, įgyvendinimą; (5) OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. 218 (10) ir į žvejų, ir į vartotojų interesus, kadangi siekiant užtikrinti jūrų biologinių išteklių apsaugą ir subalansuotą žuvininkystės išteklių naudojimą, atsižvel- giant turėtų būti nustatytos techninės apsaugos priemonės, inter alia, nuro- dančios tinklų akių dydį ir jų derinius, tinkamus žvejoti tam tikrų rūšių žuvis bei kitas žvejybos įrankių charakte- ristikas, ir verslinių jūros gyvūnų dydžius bei taip pat žve- jybos apribojimą tam tikrose zonose, tam tikru laiku bei naudojant tam tikrus įrankius ir priemones; (11) kadangi atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas turi būti priimtos nuostatos dėl traukiamųjų priemonių tinklo akių padidinimo, kai žvejojamos tam tikros jūros gyvūnų rūšys, ir turi būti priimtos nuostatos dėl privalomo tinklų kvadratinėmis akimis naudojimo, nes ši priemonė gali turėti didelės įtakos sumažinant sugaunamų jūrų gyvūnų jauniklių skaičių; (12) kadangi, siekiant užkirsti kelią galimybei panaudoti netgi statomuosius įrankius mažesnėmis tinklo akimis, dėl kurių didėja pagrindinių žuvies rūšių jauniklių mirtingumo koe- ficientas, turi būti nustatytas statomųjų įrankių tinklo akių dydis; (13) kadangi laimikių rūšinė sudėtis ir su ja susijusi žvejyba ski- riasi įvairiose geografinėse zonose; kadangi šie skirtumai pagrindžia skirtingų priemonių taikymą šiose zonose; (19) kadangi atsižvelgiant į tradicinę žvejybą tam tikrose zono- se, turi būti priimtos konkrečios nuostatos dėl ančiuvių bei tunų žvejybos ir laikymo laivuose; (20) kadangi siekiant užtikrinti laivų, atitinkančių konkrečias sąlygas, žvejybos veiklos kontrolę tam tikrose zonose, lai- vams įplaukti į tokias zonas išduodami specialūs žvejybos leidimai, kaip nurodyta 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1627/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos teisių (1); (21) kadangi gaubiamaisiais tinklais žvejojant žuvų būrius, kuriuose su žuvimis gali būti ir jūrų žinduolių, kurie gali būti pagauti ir žūti; kadangi gaubiamąjį tinklą deramai nau- dojant, juo veiksmingai galima žvejoti tik pagrindines žuvų rūšis; kadangi jūrų žinduolius apsupti gaubiamuoju tinklu turi būti uždrausta; (22) kadangi siekiant netrukdyti moksliniams tyrimams, dirbti- niam išteklių atkūrimui arba perkėlimui, šis reglamentas neturėtų būti taikomas veikloms, kurios būtinos atliekant šiuos procesus; (14) kadangi tam tikrų rūšių žuvis, kurios bus perdirbtos į žuvies miltus arba žuvies taukus, galima žvejoti mažų akių tinklu, jeigu toks žvejybos būdas nedaro neigiamos įtakos kitoms rūšims; (23) rugsėjo 22 d. Tarybos kadangi apsaugai būtinos tam tikros priemonės įtrauktos į 1986 m. reglamentą (EEB) Nr. 2930/86, nustatantį žvejybos laivų charakteristikas (2), ir į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendrajai žuvininkystės politikai taikomą kontrolės sistemą (3), taigi neturi būti atkartoja- mos; (15) kadangi taikant verslinius dydžius reikia atsižvelgti į rūšis, kurios sudaro Bendrijos laivynų iškrovimų didžiąją dalį, ir tas rūšis, kurios išlieka gyvos paleistos atgal į jūrą; (16) kadangi tam tikrų rūšių verslinis dydis turėtų atitikti tinklo akių dydžio selektyvumą, taikomą šioms rūšims; (17) kadangi turi būti apibrėžtas būdas, kuriuo išmatuojamas jūros gyvūnų dydis; (18) kadangi siekiant apsaugoti silkės jauniklius turi būti priim- tos konkrečios nuostatos dėl bretlingių žvejybos ir laikymo laive; (24) kadangi, jeigu apsaugai iškyla rimta grėsmė, Komisijai ir valstybėms narėms turi būti suteikti įgaliojimai imtis tin- kamų laikinųjų priemonių; (25) kadangi papildomos nacionalinės išimtinai vietinio pobū- džio priemonės gali būti palaikomos arba jos gali būti (1) OL L 171, 1994 7 6, p. 7. (2) OL L 274, 1986 9 25, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamente (EB) Nr. 3259/94 (OL L 339, 1994 12 29, p. 11). (3) OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamente (EB) Nr. 686/97 (OL L 102, 1997 4 19, p. 1). 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 219 patvirtinamos, Komisijai patikrinus, ar šios priemonės suderinamos su Bendrijos teisės aktais ir atitinka bendrąją žuvininkystės politiką; PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis (26) kadangi, jeigu reikėtų išsamių šio reglamento taikymo tai- syklių, turėtų būti priimtos Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 (1) 18 straipsnyje nustatyta tvarka, jos Šis reglamentas, nustatantis technines apsaugos priemones, taiko- mas, kai valstybių narių suverenitetui bei jurisdikcijai priklausan- čiuose vandenyse, esančiuose vienoje iš 2 straipsnyje nurodytų zonų, išskyrus, jei kitaip numatyta 26 ir 33 straipsniuose, žvejo- jami ir iškraunami žuvininkystės ištekliai. I ANTRAŠTINĖ DALIS APIBRĖŽIMAI 2 straipsnis 1. Šiame reglamente taikomi šie jūrų vandenų apibrėžimai: a) 1 regionas Visi vandenys į šiaurę ir į vakarus nuo linijos, nubrėžtos per taš- ką, kurio koordinatės 48° šiaurės platumos, 18° vakarų ilgu- mos, iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 5° rytų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 4° vakarų ilgumos. , iš ten tiesiai į šiaurę iki 64° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki Norvegijos pakrantės. b) 2 regionas Visi vandenys į šiaurę nuo 48° šiaurės platumos, tačiau išsky- rus 1 regiono ir ICES IIIb, IIIc ir IIId kvadratų vandenis. c) 3 regionas Visi ICES VIII ir IX parajonių vandenys. d) 4 regionas Visi ICES X parajonio vandenys. e) 5 regionas Visi rytų centrinės Atlanto dalies, apimančios 34. 1. 1, 34. 1. 2, 34. 1. 3 kvadratus ir CECAF regiono 34 žūklės zonos 34. 2. 0 parajonio vandenis. f) 6 regionas Visi Gajanos, Prancūzijos departamento, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai. g) 7 regionas Visi Martinikos ir Gvadelupos, Prancūzijos departamentų, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai. h) 8 regionas Visi Réunion, Prancūzijos departamento, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai. 2. Visi raidėmis „ICES“ ir „CECAF“ šiame reglamente pažymėti geografiniai rajonai – tai Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos ir Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto apibrėžti rajonai. Jie api- būdinti atsižvelgiant į visus vėlesnius keitimus, padarytus Komi- sijos komunikatuose Nr. 85/C 335/02 (2) ir Nr. 85/C 347/05 (3). 3. 1 dalyje nurodyti regionai, ypač remiantis 2 dalyje pateiktais apibrėžimais, 48 straipsnyje nustatyta tvarka gali būti skirstomi į geografines zonas. 4. Nepaisant 2 dalies, šiame reglamente: — Kattegat iš šiaurės ribojamas linija, brėžiama nuo Skagen švy- turio iki Tistlarna švyturio, o iš ten – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, ir iš pietų ribojamas linija, brėžiama nuo Hasenøre Head iki Gniben Point, nuo Korshage iki Spodsb- jerg ir nuo Gilbjerg Head iki Kullen, — Skagerrak iš vakarų ribojamas linija, brėžiama nuo Hanstholm švyturio iki Lindesnes švyturio, ir iš pietų ribojamas linija, brėžiama nuo Skagen švyturio ir Tistlarna švyturio, ir iš čia – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, — Šiaurės jūrai priskiriamas ICES IV parajonis, ICES IIa kvadrato gretima dalis į pietus nuo 64° šiaurės platumos, ir ICES IIIa kvadrato ta dalis, kuriai netaikomas antrojoje įtraukoje pateik- tas Skagerrak apibrėžimas. (1) OL L 389, 1992 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. (2) OL C 335, 1985 12 24, p. 2. (3) OL C 347, 1985 12 31, p. 14. 220 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Šiame reglamente: 3 straipsnis a) jūrų gyvūnai – tai visos jūrų žuvys, įskaitant anadromų ir katad- romų rūšis, kai pastarosios gyvena jūroje, vėžiagyvius ir moliuskus bei jų dalis; b) traukiamojo tinklo akių dydis – tai tralo maišo arba tinklui pail- ginti naudojamo tinklinio audeklo gabalų, turimų žvejybos laive ir pritvirtintų ar tinkamų pritvirtinti prie visų traukiamųjų tinklų, akių dydis. Jis nustatomas taikant Reglamente (EEB) Nr. 2108/84(1) tinklo akių apibrėžimas negalioja tinklams kvadratinėmis akimis; nurodytą procedūrą. Šis c) daugiagyslė tinklinė medžiaga – tai iš dvigijo arba didesnio vijų jeigu skaičiaus suvyto siūlo pagamintas tinklinis audeklas, siūlų gijas tarp mazgų galima vieną nuo kitos atskirti nepažei- džiant gijų; d) tinklas kvadratinėmis akimis – tai tinklo konstrukcija, kuri sumontuota taip, kad iš dviejų rinkinių lygiagrečių linijų, kurias sudaro akių vijos, vienas rinkinys yra lygiagretus ilgajai tinklo ašiai, o kitas su ja sudaro statų kampą; e) iš kvadratinėmis akimis tinklinio audeklo pagamintos tinklo sekcijos arba išėjimo lango akies dydis – tai šios sekcijos arba traukiama- jame tinkle įtaisyto lango, tinklinio audeklo akies didžiausias nustatomas dydis. Akies dydis nustatomas taikant Reglamente (EEB) Nr. 2108/84 nurodytą procedūrą; f) bemazgis tinklas – tai tinklas, sudarytas iš keturių pusių apytik- riai vienodo kraštinių ilgio akių, kurio akių kampai suformuoti supinant dviejų gretimų akių kraštines; g) statomieji dugniniai tinklai arba pinklūs tinklai – tai bet kuris sta- tomasis įrankis, pagamintas iš vieno tinklinio audeklo gabalo, pritvirtintas ar galintis būti pritvirtintas bet kokiomis priemonėmis prie jūros dugnos; h) sieniniai tinklai – tai visi statomieji tinklai iš dviejų ar daugiau tinklo gabalų, sukabintų lygiagrečiai ant vienos viršutinės tinklavirvės, pritvirtinti ar galintys būti pritvirtinti bet kokio- mis priemonėmis prie jūros dugno. (1) OL L 194, 1984 7 24, p. 22. II ANTRAŠTINĖ DALIS TINKLAI IR JŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS I SKYRIUS NUOSTATOS DĖL TRAUKIAMŲJŲ ĮRANKIŲ b) Tačiau Bendrijos laivuose, žvejojančiuose Bendrijos vande- nyse ir bet kurių žvejybos reisų metu, laivuose gali būti tinklų mažesnėmis kaip 120 milimetrų akimis, neatitinkan- čiomis VIII ir IX prieduose nustatytų reikalavimų, jeigu: 4 straipsnis — pateikiamas leidimas to žvejybos reiso metu žvejoti ne Bendrijos vandenyse, ir 1. Kiekviename iš regionų ar geografinių zonų, nurodytų I–V prieduose ir, kai taikoma, priklausomai nuo laikotarpio, pagrindinės rūšys, kiekvienam akių dydžio diapazonui nurodytos atitinkamame priede. 2. Kiekviename regione arba geografinėje zonoje, nurodytoje I–V prieduose, draudžiama žvejybos reiso metu naudoti arba turėti laive traukiamuosius tinklus kitokiomis akimis negu nustatyta ati- tinkamame priede. 3. a) Kiekvienam regionui arba geografinei zonai, nurodytiems VIII–IX prieduose ir, kai taikoma, priklausomai nuo laiko- tarpio, žvejybos reiso metu naudoti arba turėti laive bet kokį tralą, daniškus velkamuosius tinklus arba panašius traukiamuosius tinklus draudžiama, nebent laive turimų įrankių akių dydis atitinka atitinkamuose prieduose nusta- tytus reikalavimus. — laivui plaukiant Bendrijos vandenimis, visi tinklai aki- mis, neatitinkančiomis VIII ir IX prieduose nustatytų reikalavimų, turi būti surišti ir sukrauti laikantis Regla- mento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalies nuo- statų. 4. Laimikio, laikomo laivuose ir sužvejoto regionuose arba geografinėse zonose, nurodytose I–V, X ir XI prieduose, negalima iškrauti į krantą, jeigu laimikio sudėtis, išreikšta procentais, neati- tinka atitinkamame priede nustatytų sąlygų. 5. Pagrindinių rūšių ir kitų rūšių procentinis santykis apskaičiuo- jamas sudedant visus laive laikomus arba perkrautus pagrindinių rūšių ir kitų rūšių kiekius, kaip nustatyta I–V prieduose. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 221 5 straipsnis 7 straipsnis 1. I–V, X ir XI prieduose nurodytas procentinis santykis apskai- čiuojamas proporcingai visų jūros gyvūnų, surūšiuotų laive arba iškrautų, gyvam svoriui. 1. a) Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, kurių dydis ne mažesnis kaip 80 mm, sekcijos gali būti pritaisomos visiems traukiamiesiems tinklams. 2. Tačiau apskaičiuojant šio straipsnio 1 dalyje nurodytą procen- tinį santykį žvejybos laivui, iš kurio perkrauti jūros gyvūnai, pri- valu atsižvelgti į jų kiekį. 3. Iš laivų, kurių kapitonai neveda laivo žurnalo pagal Regla- mento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio nuostatas, į kitus laivus negalima perkrauti ir į šiuos laivus negalima priimti iš kitų laivų perkraunamų jūros gyvūnų. b) Visiems dugniniams tralams, daniškiems velkamiesiems tinklams ar panašiems traukiamiesiems tinklamas, kurių akių dydis yra 100 mm arba didesnis, gali būti pritaisomos sekcijos, apibūdintos 1986 m. birželio 12 d. Tarybos regla- mente (EEB) Nr. 1866/86, nustatančiame tam tikras tech- nines priemones žuvininkystės išteklių apsaugai Baltijos jūros, Beltų ir Zundo sąsiaurių vandenyse (1) nuostatomis. 2. Bet kuri tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija: 4. Straipsnio 1 dalyje nurodytą procentinį santykį galima apskai- čiuoti remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imti- mis. a) pritaisoma viršutinėje tinklo pusėje arba viršutinėje dalyje prieš visus tinklui pailginti naudojamus tinklinio audeklo gabalus arba taške tarp visų tinklui pailginti naudojamų tin- klinio audeklo gabalų priekio ir tinklo maišo galo; 5. Nepaisant straipsnio 1 dalies nuostatos, laive laikomų tobinių, sugautų tinklais mažesnėmis kaip 16 mm akimis, laimikio pro- centinis santykis gali būti apskaičiuojamas prieš išrūšiavimą. 6. Šiame straipsnyje ekvivalentinis viso norveginio omaro svoris apskaičiuojamas norveginio omaro uodegėlės svorį dauginant iš trijų. 6 straipsnis 1. a) Bet kuriuos dugninius tralus, danišką velkamąjį tinklą arba panašų traukiamąjį tinklą turėti laive arba naudoti drau- džiama, jeigu tralo maiše išskyrus audinio sujungimus ir jo kraštus suskaičiuojama daugiau kaip 100 tinklo akių. Ši nuostata galioja dugniniams tralams, daniškiems velkamie- siems tinklams arba panašiems traukiamiesiems tinklams, kurių akys ne mažesnės kaip 90 mm ir ne didesnės kaip 119 mm. b) Straipsnio 1 dalies nuostatos negalioja sijiniams tralams. 2. Visų tipų tralų vieno maišo, kalbant stricto sensu, apskritimo, bet kurioje vietoje tinklinio audinio akių skaičius negali didėti, maišo akis skaičiuojant nuo maišo pradžios galo link. Ši nuostata galioja visų tipų traukiamiesiems tinklams 55 mm dydžio arba didesnėmis akimis. 3. Tralui pailginti naudojamo tinklinio audeklo bet kurioje vie- toje paimto apskritimo akių skaičius išskyrus audeklo krašto akis privalo būti ne mažesnis kaip didžiausias akių skaičius tralo maišo stricto sensu priekio perimetre, išskyrus audeklo krašto akis. Ši nuostata galioja visiems traukiamiesiems tinklams, kurių tinkli- nio audeklo akys yra 55 mm arba didesnės. b) niekaip negali būti užtverta nei vidiniais, nei išoriniais įtaisais; c) turi būti ne mažiau kaip 3 m ilgio, išskyrus tuos atvejus, kai sekcijos pritaisytos tinklams, kuriuos traukia mažesnės kaip 112 kW galios laivas, kuomet ji privalo būti bent 2 m ilgio; d) gaminamos iš tinklinio audeklo be mazgų arba iš audeklo, pagaminto iš užsiveržiančių mazgų, ir pritaisomos taip, kad visą žvejojimo laiką akys būtų pilnai atviros; e) gaminamos taip, kad akių skaičius sekcijos tinklinio audeklo priekinėje eilėje būtų lygus arba didesnis negu akių skaičius sekcijos tinklinio audeklo užpakalinėje eilėje. 3. Tinkle, kurio ne kūginėje dalyje pritaisoma tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija, tarp visų jos kraštų ir gretimų tin- klinio audeklo šonų privalo būti ne mažiau kaip 5 nesutrauktos rombinės akys. Tinkle, kurio kūginėje dalyje pritaisoma tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija, visa arba jos dalis, tarp seėkcijos tin- klinio audeklo priešakinės eilės akių ir gretimų tinklinio audeklo kraštų privalo būti ne mažiau kaip 5 nesutrauktos rombinės akys. 4. Nepaisant 1 ir 2 straipsnio dalies a punktų, visiems dugni- niams tralams, daniškiems velkamiesiems tinklams arba pana- šiems traukiamiesiems tinklams, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm ir ne didesnis kaip 79 mm, prieš maišą privalo būti pritaisyta sekcija kvadratinėmis akimis, kurių dydis yra 80 mm arba didesnis. (1) OL L 162, 1986 6 18, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamente (EB) Nr. 1821/96/EEB (OL L 241, 1996 9 21, p. 8). 222 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. 5. Nepaisant 1 straipsnio dalies a punkto, draudžiama laikyti laive Pandalus genties vėžiagyvius, sužvejotus bet kokiais dugni- niais traukiamaisiais tinklais, kurių akių dydis yra ne mažesnis kaip 32 mm ir ne didesnis kaip 54 mm, nebent tinklui pritaisyta tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija arba išėjimo lan- gas, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm arba didesnis. 6. 4 ir 5 straipsnio dalių reikalavimai taikomi tik 1 ir 2 regione. 7. Nustatant traukiamojo tinklo akių dydį, į visų iš tinklinio aude- klo kvadratinėmis akimis pagamintų sekcijų, įterptų į tinklą, akių dydį neatsižvelgiama. 8 straipsnis 1. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš aude- klo, numegzto iš storesnio kaip 8 mm vienagijo siūlo. 2. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš aude- klo, numegzto iš kompleksinio siūlo, jeigu kompleksiniai siūlai yra maždaug vienodo storio ir jeigu sudėtų kompleksinių siūlų storis bet kurioje akių vietoje ne didesnis kaip 12 mm. 3. 1 ir 2 dalių nuostatos pelaginiams tralams negalioja. 9 straipsnis 1. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš bet kokios rūšies tinklinio audeklo kitokiomis negu rombinės arba kvadratinės akimis. 2. 1 straipsnio dalies nuostatos negalioja visiems traukiamiesiems tinklams, kurių maišo akių dydis yra 31 mm arba mažesnis. naudoti arba laikyti laive bet kokį dugninį žiauninį tinklą, pinklų tinklą arba sieninius tinklą, nebent: a) tikslinių rūšių žuvys šiais tinklais sugautuose ir laivuose laiko- muose laimikiuose sudaro ne mažiau kaip 70 %; ir b) — dugninių statomų žiauninių tinklų ir pinklių tinklų akių dydis atitinka vienos iš atitinkamame priede nustatytų kategorijų, — sieninio tinklo vienoje dalyje, kurioje akys mažiausios, jų dydis atitinka vienos iš atitinkamame priede nustatytų kategorijų. 2. Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis gali būti apskai- čiuojamas sudedant visų sugautų tikslinių rūšių kiekius. 12 straipsnis 1. 11 straipsnio 1 dalyje nurodytas procentinis santykis apskai- čiuojamas proporcingai visų jūros gyvūnų, surūšiuotų laive arba iškrautų, gyvajam svoriui. 2. 1 straipsnio dalyje nurodytas procentinis santykis gali būti apskaičiuojamas remiantis viena arba keliomis reprezentatyvio- siomis imtimis. 13 straipsnis 11 ir 12 straipsniai netaikomi lašišinių žuvų, nėgių arba miksinų laimikiams. III SKYRIUS 10 straipsnis BENDROSIOS NUOSTATOS DĖL TINKLŲ IR JŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS Dragoms 4 straipsnio nuostatos negalioja, jeigu laive laikomų ir šiais tinklais sugautų jūros gyvūnų, kitų nei dvigeldžiai moliuskai, kiekis ne didesnis kaip 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų svorio. 14 straipsnis Išrūšiavimas atliekamas nedelsiant, laimikį iškračius iš tinklo arba tinklų. II SKYRIUS NUOSTATOS STATOMIESIEMS ĮRANKIAMS 15 straipsnis 11 straipsnis 1. Sugauti jūros gyvūnų kiekiai, didesni už leistiną procentinį santykį, nurodytą I–VII, X ir XI prieduose, į jūrą paleidžiami iki lai- vui sugrįžtant į uostą. 1. VI ir VII prieduose nurodytuose regionuose arba geografinėse laikotarpį, draudžiama zonose ir, jei taikoma, atsižvelgiant į 2. Visą laiką iki laivui sugrįžtant į uostą, laive laikomų tikslinių rūšių procentinis santykis, nurodytas I–VII, X ir XI prieduose, 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 223 privalo būti ne mažesnis kaip pusė mažiausio tikslinių rūšių pro- centinio santykio, nurodyto minėtuose prieduose. 16 straipsnis 3. Per pirmas 24 valandas pasibaigus žvejybos reisui, mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis, nurodytas I–VII, X ir XI prie- duose, apskaičiuojamas kasdieninio laivo žurnalo pildymo metu pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio reikalavimus. Šia nuostata nedraudžiama naudoti tam tikras priemones, kurių sąrašas ir techninis aprašymas parengiamas 48 straipsnyje nustatyta tvarka. Nenaudotinos jokios priemonės, galinčios bet kurioje tinklo vie- toje užkimšti akį arba kitaip sumažinti jos matmenis. III DALIS JŪROS GYVŪNŲ VERSLINIS DYDIS 17 straipsnis 19 straipsnis Jūros gyvūnas laikomas per mažo dydžio, jeigu jo matmenys yra mažesni už XII priede atitinkamoms rūšims ir atitinkamoms geografinėms zonoms nustatytus minimalius matmenis. 1. Ne verslinio dydžio jūrų gyvūnų negalima laikyti laive, per- krauti, iškrauti, gabenti, sandėliuoti, parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti; juos nedelsiant reikia paleisti į jūrą. 18 straipsnis 2. 1 straipsnio dalis netaikoma: 1. Jūros gyvūnų dydis nustatomas remiantis XIII priede nurody- tomis nuostatomis. 2. Kai jūros gyvūnų dydžiui nustatyti numatytas daugiau kaip vienas būdas, gyvūnas laikomas verslinio dydžio, jeigu naudojant vieną iš numatytų būdų, gautas jūros gyvūno dydis lygus arba didesnis už atitinkamą verslinį gyvūno dydį. a) sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio. Ne verslinio dydžio sardi- nių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinis santy- kis, atlikus rūšiavimą arba iškrovus, apskaičiuojamas pagal visų laive laikytų jūros gyvūnų gyvąjį svorį. Procentinis santy- kis gali būti apskaičiuojamas remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, rodant arba parduodant. 3. Visų rūšių, kurių verslinis dydis pateiktas XII priede, omarus, laive ir langustus, dvigeldžius ir pilvakojus moliuskus laikyti iškrauti galima tik neišdarinėtus. 4. a) Valgomuosius krabus laikyti laive ir iškrauti galima tik neišdarinėtus. b) jūros gyvūnams, kitiems negu I–V prieduose apibrėžtos tikslinės rūšys, naudojant tinklus mažesnėmis kaip 16 mm akimis arba 16–32 mm, ir sužvejotiems traukiamaisiais įran- kiais, kurių tinklo akis mažesnė kaip 32 mm, jeigu minėti jūros gyvūnai nerūšiuojami, neparduodami, nerodomi arba nesiūlomi parduoti žmonėms vartoti. b) Daugiausia 5 % skaičiuojant pagal svorį, bendro valgomųjų krabų arba jų dalių laimikio, laikomo laive arba iškrauto, gali sudaryti nutrauktos žnyplės. 3. Tačiau ne verslinio dydžio sardinės, ančiuviai, skumbrės arba stauridės, sužvejotos naudoti kaip gyvas jaukas, gali būti laikomos laive, jeigu jos laikomos gyvos. 224 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. KONKREČIOS NUOSTATOS DĖL TAM TIKRŲ JŪROS GYVŪNŲ ŽVEJYBOS IV DALIS 20 straipsnis Apribojimai žvejojant silkes 1. Draudžiama laive laikyti silkes, sužvejotas toliau išvardytose geografinėse zonose nurodytais laikotarpiais: a) nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d. , geografinėjė zonoje į šiaurės rytus nuo linijos, nubrėžtos tarp Kintyre kyšulio ir Cor- sewall Point; b) nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. , geografinėjė zonoje, kurio koordinatės: — vakarinė Danijos pakrantė ties 55° 30′ šiaurės platumos, e) nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 15 d. , zonoje, nuo 6 iki 12 mylios Jungtinės Karalystės rytinės pakrantėje, matuojant nuo bazinės linijos tarp 54° 10′ ir 54° 45′ šiaurės platumos; f) nuo rugsėjo 21 d. iki gruodžio 31 d. , ICES VIIa kvadrato daly- se, apibrėžtose šiomis koordinatėmis: i) — Man salos rytinėje pakrantėje 54° 20′ šiaurės platu- mos, — 54° 20′ šiaurės platumos, 3° 40′ vakarų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 3° 50′ vakarų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 4° 50′ vakarų ilgumos, — Man salos pakrantė pietvakariuose 4° 50′ vakarų ilgu- — 55° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, mos, ir — vakarinė Danijos pakrantė ties 57° 00′ šiaurės platumos; ii) — Šiaurės Airijos rytinė pakrantė 54° 15′ šiaurės platu- mos, c) nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 15 d. , zonoje, nuo 6 iki 12 mylios Jungtinės Karalystės rytinės pakrantėje, matuojant nuo bazinės linijos tarp 55° 30′ ir 55° 45′ šiaurės platumos; — 54° 15′ šiaurės platumos, 5° 15′ vakarų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 5° 50′ vakarų ilgumos, d) nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 30 d. , geografinėjė zonoje, kurios ribos brėžiamos linijomis, jungiančiomis šiuos taškus: — rytinė Airijos pakrantė 53° 50′ šiaurės platumos; — the Butt of Lewis, — Wrath kyšulį, — 58° 55′ šiaurės platumos, 5° 00′ vakarų ilgumos, — 58° 55′ šiaurės platumos, 7° 10′ vakarų ilgumos, — 58° 20′ šiaurės platumos, 8° 20′ vakarų ilgumos, — 57° 40′ šiaurės platumos, 8° 20′ vakarų ilgumos, — vakarinę Šiaurės Uist pakrantę ties 57° 40′ šiaurės platu- mos, iš ten išilgai salos šiaurinės pakrantės iki 57° 40′ 36" šiaurės platumos, 7° 20′ 39" vakarų ilgumos, — 57° 50′ 3" šiaurės platumos, 7° 8′ 6" vakarų ilgumos, g) apskritus metus ICES VIIa kvadrate, geografinėje zonoje tarp vakarinių Škotijos, Anglijos ir Velso pakrančių ir linijos, išves- tos 12 mylių atstumu nuo pakrantės bazinės linijos, pietuose brėžiamos iki 53° 20′ šiaurės platumos ir šiaurės vakaruose brėžiamos iki linijos, Galloway kyšulį (Škotijoje) jungiančios su Point of Ayre (Man saloje); h) apskritus metus Logan Bay, apibrėžiamas kaip vandenys į rytus nuo linijos, brėžiamos nuo Longan kyšulio 54° 44′ šiaurės platumos ir 4° 59′ vakarų ilgumos link Laggantalluch Head, esančio 54° 41′ šiaurės platumos ir 4° 58′ vakarų ilgu- mos; i) 1997 m. ir kas trečiais metais po to, nuo sausio menėsio ant- rojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Airijos pietryčių pakrantė 52° 00′ šiaurės platumos, — 52° 00′ šiaurės platumos ir 6° 00′ vakarų ilgumos, — 52° 30′ šiaurės platumos ir 6° 00′ vakarų ilgumos, — šiaurės rytuose išilgai Lewis vakarinės pakrantės iki išeities taško (the Butt of Lewis); — Airijos pietryčių pakrantė 52° 30′ šiaurės platumos; 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 225 j) 1997 m. ir kas trečiais metais po to, nuo lapkričio mėnesio pirmojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: b) nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. , Moray įlankos vidaus vandenyse į vakarus nuo 3° 30′ vakarų ilgumos ir Forth įlankos vidaus vandenyse į vakarus nuo 3° 00′ vakarų ilgumos; — Airijos pietinė pakrantė 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 11° 00′ vakarų ilgumos, — 52° 30′ šiaurės platumos ir 11° 00′ vakarų ilgumos, — Airijos vakarinė pakrantė 52° 30′ šiaurės platumos; k) 1998 m. ir kas trečiais metais po to, nuo lapkričio mėnesio pirmojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Airijos pietinė pakrantė 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 9° 00′ vakarų ilgumos, c) nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. geografinėjė zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Danijos vakarinė pakrantė 55° 30′ šiaurės platumos, — 55° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — Danijos vakarinė pakrantė 57° 00′ šiaurės platumos. 2. Tačiau laive gali būti laikomi bretlingių, sužvejotų bet kurioje nurodytų zonų, kiekiai, jeigu jie neviršija 5 % bendro laive lai- komų jūros gyvūnų, sužvejotų atskirai kiekvienoje zonoje per vieną iš nurodytų laikotarpių, gyvojo svorio. 22 straipsnis — 51° 15′ šiaurės platumos ir 7° 30′ vakarų ilgumos, Apribojimai žvejojant skumbres — Airijos pietinė pakrantė 52° 00′ šiaurės platumos. 1. Draudžiama laive laikyti skumbres, sužvejotas geografinėse zonose, apibrėžtose šiomis koordinatėmis: 2. Laive gali būti laikomi silkių, sugautų bet kuriame iš nurodytų rajonų, kiekiai, jeigu jie neviršija 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sugautų atskirai kiekvienoje zonoje per vieną iš nurodytų laikotarpių, gyvojo svorio. 3. Nepaisant 1 dalies f punkto ii papunkčio ir h punkto, laivuo- se, kurių ilgis neviršija 12,2 m, stovinčiuose Airijos ir Šiaurės Airi- jos rytinės pakrantės tarp 53° 00′ ir 55° 00′ šiaurės platumos uos- tuose, gali būti laikomos silkės, sugautos 1 dalies f punkto ii papunktčiu ir h punktu nustatytose zonose. Leidžiama žvejoti tik dreifuojančiais tinklais 54 mm arba didesnėmis akimis. 21 straipsnis — Jungtinės Karalystės pietinės pakrantės taškas 2° 00′ vakarų ilgumos, — 49° 30′ šiaurės platumos ir 2° 00′ vakarų ilgumos, — 49° 30′ šiaurės platumos ir 7° 00′ vakarų ilgumos, — 52° 00′ šiaurės platumos ir 7° 00′ vakarų ilgumos, — Jungtinės Karalystės vakarinės pakrantės taškas 52° 00′ šiaurės platumos, išskyrus tuos atvejus, kai skumbrių svoris neviršija 15 % gyvojo svorio, skaičiuojant nuo skumbrių ir kitų jūros gyvūnų, laikomų laive ir sugautų šioje zonoje, bendro svorio. Apribojimai žvejojant bretlingius, kad būtų apsaugotos silkės 2. 1 straipsnio dalis netaikoma: 1. Draudžiama laive laikyti bretlingius, sužvejotus toliau nurody- tose geografinėse zonose per nurodytus laikotarpius: a) laivams, žvejojantiems rankinėmis ūdomis; tik žiauniniais tinklais ir (arba) a) nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. , ICES statistiniame rajone 39E8. Šiame reglamente ICES rajonas – tai rajonas, ribojamas linija, brėžiama iš Jungtinės Karalystės rytinės pakrantės taško 55° 00′ šiaurės platumos tiesiai į rytus iki taško 1° 00′ vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki taško 55° 30′ šiaurės platumos ir iš ten tiesiai į vaka- rus iki Jungtinės Karalystės pakrantės; b) laivams, žvejojantiems dugniniais tralais, daniškais velkamai- siais tinklais ar kitais panašiais traukiamaisiais tinklais, jeigu šiuose laivuose laikomų jūros gyvūnų mažiausiai 75 % gyvojo svorio, apskaičiuojamo kaip procentinis santykis nuo bendro visų jūros gyvūnų, laikomų laive, gyvojo svorio, sudaro ne ančiuviai, silkės, stauridės, skumbrės, pelaginiai galvakojai ir sardinės; 226 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. c) laivams, neturintiems įrankių skumbrėms žvejoti, ir laivams, į kuriuos skumbrės perkraunamos. 2. Pelaginius tralus ir gaubiamuosius tinklus 1 straipsnio dalyje nurodytame rajone vienu metu turėti laive draudžiama. 3. Visos skumbrės laive laikomos sužvejotomis 1 straipsnio dalyje nurodytoje zonoje, išskyrus tas skumbres, kurios, kituose papunkčiuose nustatyta tvarka, buvo deklaruotos kaip turėtos lai- ve, prieš jam įplaukiant į šią zoną. Laivo, kuriame laikomos skumbrės, ir kuris ketina įplaukti į šią zoną bei jame žvejoti, kapitonas valstybės narės, kurios zonoje jis ketina žvejoti, kontrolės institucijai ne anksčiau kaip 36 valandos ir ne vėliau kaip 24 valandos iki laivui įplaukiant į šią zoną pra- neša apie apskaičiuotą savo atplaukimo laiką ir vietą. Įplaukdamas į zoną, kapitonas kompetetingai kontrolės instituci- jai praneša apie laive turimus skumbrių kiekius, kurie įrašyti laivo žurnale. Gali būti reikalaujama, kad laivo kapitonas kompetetin- gos kontrolės institucijos nustatytu laiku ir jos nurodytoje vietoje savo sugavimus ir laivo žurnalą pateiktų patikrinti. Laikas patik- rinimui atlikti negali būti skiriamas vėliau kaip po šešių valandų nuo to momento, kada kompetetinga kontrolės institucija gauna pranešimą apie laive laikomų skumbrių kiekį, o vieta privalo būti kiek įmanoma arčiau to taško, ties kuriuo laivas įplaukia į zoną. į zoną, kad į Laivo, ketinančio įplaukti jį būtų perkrautos skumbrės, kapitonas valstybės narės, kurios zonoje skumbrės per- kraunamos, kompetetingai kontrolės institucijai ne anksčiau kaip 36 valandos ir ne vėliau kaip 24 valandos iki perkrovimo pra- džios praneša apie numatomą operacijos laiką ir vietą. Užbaigus perkrovimą kapitonas kompetetingai kontrolės institucijai nedels- damas praneša apie į jo laivą perkrautų skumbrių kiekį. Kompetetingos kontrolės institucijos: — Prancūzijoje: Mimer, teleksas: Paris 25 08 23, — Airijoje: Department of Marine, teleksas: Dublin 91798 MRNE, — Jungtinėje Karalystėje: Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, teleksas: London 21274. 23 straipsnis Apribojimai žvejojant ančiuvius 24 straipsnis Apribojimai žvejojant tunus 1. Laikyti laive dryžuotuosius, didžiaakius arba geltonuodegius tunus, gaubiamaisiais tinklais sužvejotus Portugalijos suverenite- tui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, esančiuose ICES X parajonyje į šiaurę nuo 36° 30′ šiaurės platumos arba CECAF rajonuose į šiaurę nuo 31° šiaurės platumos ir į rytus nuo 17° 30′ vakarų ilgumos arba žvejoti minėtų rūšių žuvis nurodytuose rajo- nuose nurodytomis priemonėmis draudžiama. 2. Laikyti laive tunus, dreifuojančiais tinklais sužvejotus Ispani- jos arba Portugalijos suverenitetui arba jurisdikcijai priklausan- čiuose vandenyse, esančiuose ICES VIII, IX arba X parajoniuose arba CECAF rajonuose aplink Kanarų salas ir Maderą arba žvejoti rajonuose nurodytomis minėtų rūšių žuvis nurodytuose priemonėmis draudžiama. 25 straipsnis Apribojimai gaudant krevetes, kad būtų apsaugotos plekšniažuvės 1. Draudžiama laikyti laive paprastąsias ir Aesop krevetes, sugau- tas dugniniais velkamaisiais tinklais, kurių akių dydis 16–31 mm, jeigu laive nesumontuotas veikiantis įtaisas, skirtas iš karto po sugavimo plekšniažuves atskirti nuo paprastųjų ir Aesop kreve- čių. 2. Paprastosios ir Aesop krevetės gaudomos selektyviniais tralais arba tinklais, kuriuose pritaisyti rūšiuojamieji tinkleliai. Išsamios šios sudaromos straipsnio dalies 48 straipsnyje nustatyta tvarka. įgyvendinimo taisyklės 3. Laive, neatitinkančiame 1 ir 2 straipsnio dalyse nurodytų nuo- statų, gali būti laikomos paprastosios arba Aesop krevetės, jeigu jų kiekis neviršija 5 % laive laikomų jūros gyvūnų bendro gyvojo svorio. 26 straipsnis Apribojimai žvejojant lašišas ir šlakius 1. Lašišų ir šlakių negalima laikyti laive arba perkrauti, iškrauti, gabenti, sandėliuoti, parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti, kadangi šias žuvis privalu nedelsiant paleisti atgal į jūrą, jeigu jos buvo sužvejotos: 1. Laive laikyti pelaginiais tralais ICES VIIIc kvadrate sužvejotus ančiuvius arba pelaginiais tralais ančiuvius šiame rajone žvejoti draudžiama. — vandenyse, esančiuose už šešių mylių juostos, matuojant nuo valstybių narių bazinės linijos 1, 2, 3 ir 4 regionuose, 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 227 — nukrypstant nuo 2 straipsnio 1 dalies, 1, 2, 3 ir 4 regionuose, kurie yra ne valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai pri- klausančiuose vandenyse, išskyrus Grenlandijos ir Farerų salų suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančius vandenis, — 43° 50′ šiaurės platumos, 8° 19′ vakarų ilgumos, — 43° 25′ šiaurės platumos, 9° 12′ vakarų ilgumos, — žvejojant visais traukiamaisiais tinklais. — Ispanijos vakarinėje pakrantėje kyšulys, vadinamas Cabo Villano (43° 10′ šiaurės platumos, 9° 12′ vakarų ilgumos); 2. 1 straipsnio dalis netaikoma lašišoms ir šlakiams, sužvejotiems Skagerrak ir Kattegat. b) nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. , geografinėje zonoje, kurios ribos nustatytos sujungus šias koordinates: 27 straipsnis — Ispanijos vakarinėje pakrantėje kyšulys, vadinamas Cabo Corrubedo (42° 35′ šiaurės platumos, 9° 05′ vakarų ilgu- mos), Apribojimai žvejojant norvegines menkenes, kad būtų apsaugotos kitos pailgosios žuvys — 42° 35′ šiaurės platumos, 9° 25′ vakarų ilgumos, 1. Draudžiama laikyti laive norveginę menkenę, sužvejotą bet kokiu traukiamuoju įrankiu zonose, kurių ribos nustatomos linija sujungiant šiuos taškus: — iš Jungtinės Karalystės rytinėje pakrantėje 56° šiaurės platu- mos iki 2° rytų ilgumos esančio taško, — į šiaurę iki 58° šiaurės platumos, į vakarus iki 0° 30′ vakarų ilgumos, į šiaurę iki 59° 15′ šiaurės platumos, į rytus iki 1° rytų ilgumos, į šiaurę iki 60° šiaurės platumos, į vakarus iki 0° 00′ vakarų ilgumos, — iš ten į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos, į vakarus iki Šet- lendų salų pakrantės, tada į vakarus nuo 60° šiaurės platumos vakarinėje Šetlendų pakrantėje iki 3° vakarų ilgumos, į pietus iki 58° 30′ šiaurės platumos, — 43° 00′ šiaurės platumos, 9° 30′ vakarų ilgumos, — Ispanijos vakarinėje pakrantėje kyšulys 43° 00′ šiaurės pla- tumos; c) nuo gruodžio 1 d. iki kitų metų paskutinės vasario mėnesio dienos, geografinėje zonoje, kurios ribos nustatytos sujungus šias koordinates: — Portugalijos vakarinėje pakrantėje taškas 37° 50′ šiaurės platumos, — 37° 50′ šiaurės platumos, 9° 08′ vakarų ilgumos, — 37° 00′ šiaurės platumos, 9° 07′ vakarų ilgumos, — ir galiausiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės. platumos. — Portugalijos vakarinėje pakrantėje taškas 37° 00′ šiaurės 2. Laive gali būti laikomi norveginės menkenės, sužvejotos 1 straipsnio dalyje nurodytoje zonoje ir nurodytais įrankiais, kie- kiai, jeigu jie neviršija 5 % laive laikomų jūros gyvūnų, sugautų minėtoje zonoje minėtais įrankiais, bendro svorio. 2. Draudžiama 1 straipsnio dalyje nurodytose zonose ir nurody- tais laikotarpiais turėti laive bet kokius tralus, daniškus velkamuo- sius tinklus arba panašius traukiamuosius tinklus, nebent šios priemonės laikantis Reglamento (EEB) sudėtos Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų. surištos ir 28 straipsnis 29 straipsnis Apribojimai žvejojant jūrų lydeką Apribojimai žvejojant jūrinę plekšnę 1. Draudžama žvejoti visais tralais, daniškais velkamaisiais tink- lais arba panašiais traukiamaisiais tinklais toliau nurodytose geografinėse zonose ir nurodytais laikotarpiais: 1. Laivams, kurių bendras ilgis viršija 8 m, dugninius tralus, daniškus velkamuosius tinklus arba panašius traukiamuosius įran- kius draudžiama naudoti šiose geografinėse zonose: a) nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d. , geografinėje zonoje, kurios ribos nustatytos sujungus šias koordinates: a) 12 mylių zonoje prie Prancūzijos pakrantės, į šiaurę nuo 51° 00′ šiaurės platumos, prie Belgijos ir Olandijos pakrančių iki 53° 00′ šiaurės platumos, matuojant nuo bazinių linijų; — Ispanijos šiaurinėje pakrantėje kyšulys, vadinamas Cabo Prior (43° 34′ šiaurės platumos, 8° 19′ vakarų ilgumos), b) zonoje, nustatytoje jungiant šias koordinates: 228 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. — Danijos vakarinėje pakrantėje taškas 57° 00′ šiaurės pla- tumos, kuri kiekvienai valstybei narei tenka 1998 m. sausio 1 d. , — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 15′ rytų ilgumos, — 55° 00′ šiaurės platumos, 7° 15′ rytų ilgumos, — laivo variklio galia yra ne didesnė kaip 221 kilovatas (kW) bet kokiu metu, o sumažintos galios variklių atve- ju, ne didesnė kaip 300 kW iki sumažinimo. — 55° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, d) Bet kurį į sąrašą įrašytą laivą galima pakeisti kitu laivu arba laivais, jeigu: — 54° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 54° 30′ šiaurės platumos, 7° 30′ rytų ilgumos, — 54° 00′ šiaurės platumos, 7° 30′ rytų ilgumos, — 54° 00′ šiaurės platumos, 6° 00′ rytų ilgumos, — po šio pakeitimo nepadidėja c punkto pirmoje įtraukoje nurodyta kiekvienai valstybei narei tenkanti bendroji variklių galia, — pakeičiamojo laivo variklio galia ne didesnė kaip 221 kW bet kokiu metu, — 53° 50′ šiaurės platumos, 6° 00′ rytų ilgumos, — pakeičiamojo laivo variklio galia nesumažinta, ir — 53° 50′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos, — pakeičiamojo laivo bendras ilgis neviršija 24 m. — 53° 30′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos, 4° 15′ rytų ilgumos, e) Į valstybės narės sąrašą įrašyto laivo variklis gali būti pakeis- tas, jeigu: — 53° 00′ šiaurės platumos, 4° 15′ rytų ilgumos, bet kokiu metu, — pakeitus variklį, laivo variklio galia neviršija 221 kW — Olandijos pakrantėje taškas 53° 00′ šiaurės platumos; — pakeičiamo variklio galia nesumažinta, ir c) 12 mylių zonoje Danijos vakarinėje pakrantėje nuo 57° 00′ šiaurės platumos iki Hirtshals švyturio šiaurėje, matuojant nuo bazinių linijų. — pakeičiamo variklio galia nėra tokia, kad po šio pakei- timo padidėtų c punkto pirmoje įtraukoje nurodyta tos valstybės narės bendroji variklių galia. 2. a) Tačiau kuriems laivams, pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnio 3 dalies nuostatas išduotas spe- cialus žvejybos leidimas, 1 straipsnio dalyje nurodytuose rajonuose leidžiama žvejoti sijiniais tralais. Draudžiama naudoti bet kokius sijiniais tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 9 m, arba visus sijinius tralus, su sijomis, kurių jung- tinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 9 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti daugiau kaip 9 m, išskyrus tuos tinklus, kurių akies dydis ne mažesnis kaip 16 mm ir ne didesnis kaip 31 mm. Tralo sijos ilgis matuo- tinas tarp kraštutinių tralo taškų, įskaitant visus tralo prie- dus. f) Žvejybinos laivams, neatitinkantiems šioje dalyje išdėstytų kriterijų, išduoti specialūs žvejybos leidimai panaikinami. 3. Nepaisant 2 dalies a punkto nuostatų, laivams, turintiems spe- cialius žvejybos leidimus ir kurių pagrindinė veikla yra gaudyti paprastąsias krevetes, leidžiama naudoti sijinius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gaunamas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, yra dides- nis kaip 9 m, kai naudojami tinklai ne mažesnėmis kaip 80 mm ir ne didesnėmis kaip 99 mm akimis, jeigu šiam laivui išduotas papildomas specialus žvejybos leidimas. Šis papildomas žvejybos leidimas peržiūrimas kiekvienais metais. b) Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1627/94 1 straipsnio 2 dalies, specialūs leidimai, nurodyti a punkte, gali būti išduoti laivams, kurių laivo bendras ilgis viršija 8 m. Laivą arba laivus, turinčius aukščiau nurodytą specialų žvejybos leidimą, galima pakeisti kitu laivu jeigu: c) Laivai, kuriems išduoti a ir b punktuose nurodyti specialūs žvejybos leidimai, atitinka šiuos kriterijus: — pakeičiamo laivo talpa ne didesnė kaip 70 GRT ir laivo bend- ras ilgis neviršija 20 m, arba — laivai turi būti įrašyti į kiekvienos valstybės narės Komi- sijai teiktinus sąrašus su bendrąja laivų variklių galia kiekviename sąraše, ne didesne už bendrą variklių galią, — pakeičiamo laivo galia ne didesnė kaip 180 kW ir jo bendras ilgis neviršija 20 m. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 229 Žvejybos laivams, nebeatitinkantiems šioje straipsnio dalyje išdėstytų kriterijų, išduotas papildomas specialus žvejybos leidi- mas visam laikui panaikinamas. 4. a) Nukrypstant nuo 1 straipsnio dalies: — laivams, kurių variklio galia bet kokiu metu ne didesnė kaip 221 kW, o sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW iki galios sumažinimo, leidžiama žvejoti toje straipsnio dalyje nurodytose zonose naudo- jant dugninį tralą su kėtoklėmis, — suporintiems laivams, kurių bendra variklių galia ne didesnė kaip 221 kW bet kokiu metu, o sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW iki galios sumažinimo, leidžiama žvejoti toje straipsnio dalyje nurodytose zonose naudojant porinius dugninius tra- lus. b) Tačiau laivams su didesne kaip 221 kW variklio galia lei- džiama naudoti dugninius tralus su kėtoklėmis ar suporin- tiems laivams su didesne kaip 221 kW variklių galia lei- džiama naudoti porinius tralus, jeigu: i) — laive laikomas tobių ir (arba) bretlingių laimikis, sužvejotas nurodytose zonose, sudaro ne mažiau kaip 90 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio, ir — laive laikomas jūros plekšnių ir (arba) jūros liežu- vių kiekis, sugautas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 2 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio, arba ii) — naudojamų tinklų akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm, ir — laive laikomas jūrinių plekšnių ir (arba) jūros liežu- vių kiekis, sužvejotas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio; arba iii) — naudojamų tinklų akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm, ir — šiuos tinklus draudžiama naudoti Prancūzijos pakrantėje 12 mylių zonoje į šiaurę nuo 51° 00′ šiaurės platumos, ir — laive laikomas jūrinės plekšnės ir (arba) jūros liežu- vių kiekis, sugautas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio. tralų su 5. Zonose, kuriose negalima naudoti sijinių tralų, kėtoklėmis arba dugninių porinių tralų, draudžiama laive turėti šiuos tinklus, nebent jie surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų. 6. Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės nustatomos 48 straipsnyje nustatyta tvarka. TAM TIKRŲ ŽVEJYBOS BŪDŲ IR SU JA SUSIJUSIŲ VEIKLŲ APRIBOJIMAI V DALIS 30 straipsnis 2. Laivams draudžiama naudoti visus sijinius tralus, kurių akių dydis yra nuo 32 mm iki 99 mm, šiose geografinėse zonose: Apribojimai naudojant dugninius traukiamuosius tinklus a) Šiaurės jūroje į šiaurę nuo šiuos taškus jungiančios linijos: 1. Draudžiama laivuose laikyti arba naudoti visus sijinius tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 24 m, arba sijinius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 24 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti daugiau kaip 24 m. Siji- nio tralo sijos ilgis matuojamas tarp kraštinių sijos taškų, įskai- tant visus priedus. — iš Jungtinės Karalystės rytinėje pakrantėje 53° šiaurės pla- tumos esančio taško, — iš ten į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5° rytų ilgumos, 230 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. — iš ten į šiaurę iki 56° šiaurės platumos, numatytus atvejus, grąžinama į jūrą; — ir galiausiai į rytus iki Danijos vakarinės pakrantės taško, esančio 56° šiaurės platumos; b) ICES Vb kvadrate, į šiaurę nuo 56° šiaurės platumos esančiame ICES VI parajonyje ir į šiaurę nuo 56° šiaurės platumos esan- čiame ICES XII parajonyje. Laivuose draudžiama laikyti a ir b punktuose nurodytus sijinius tralus, kurių akių dydis yra nuo 32 mm iki 99 mm, nebent jie surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straips- nio 1 dalyje nustatytų reikalavimų. 3. 2 dalies a punkte nustatytoje geografinėje zonoje laivams drau- džiama naudoti visus dugninius tralus su kėtoklėmis, dugninius porinio tralavimo tinklus arba daniškus velkamuosius tinklus, kurių akių dydis yra nuo 80 mm iki 99 mm. Šioje zonoje laive draudžiama laikyti visus dugninius tralus su kėtoklėmis, dugni- nius porinio tralavimo tinklus arba daniškus velkamuosius tink- lus, kurių akių dydis yra nuo 80 mm iki 99 mm, nebent šie tink- laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 lai surišti 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų. ir sudėti ir ii) įranga laive sumontuota ir išdėstyta taip, kad būtų užtik- rintas staigus jūros gyvūnų sušaldymas ir nebūtų leidžiama jūros gyvūnams patekti atgal į jūrą. 3. Visuose laivuose, turinčiuose leidimą žvejoti Baltijos jūroje, Beltų ar Zundo sąsiauriuose ir plaukiojančiuose Kattegat sąsiau- ryje, gali būti automatinė rūšiavimo įranga, jeigu išduotas specia- lus žvejybos leidimas ją naudoti. Specialiu žvejybos leidimu nustatomos rūšys, zonos, laikotarpiai ir visos kitos privalomos sąlygos, taikomos laive naudojant ir lai- kant įrangą žuvims rūšiuoti. 33 straipsnis Apribojimai naudojant gaubiamuosius tinklus 1. Gaubiamaisiais tinklais apsupti jūros žinduolių būrius arba jų grupes draudžiama. 31 straipsnis Netradiciniai žvejybos būdai 2. 1 straipsnio dalis, nepaisant 1 straipsnio, taikoma visuose van- denyse visiems laivams, plaukiojantiems su valstybės narės vėliava arba įregistruotiems valstybėje narėje. 1. Jūros gyvūnus gaudyti naudojant sprogmenis, nuodingas arba paralyžiuojančias medžiagas arba elektros srovę draudžiama. 34 straipsnis 2. Parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti jūros gyvūnus, sugautus naudojant visų rūšių mechanines svaidomąsias žvejybos priemo- nes, draudžiama. Žvejybos apribojimai 12 mylių zonoje aplink Jungtinę Karalystę ir Airiją 32 straipsnis Apribojimai naudojant automatinę rūšiavimo įrangą 1. Žvejybos laive laikyti arba naudoti įrangą, tinkamą automatiš- kai rūšiuoti silkes, skumbres arba staurides pagal dydį arba lytį, draudžiama. 2. Tačiau žvejybiniame laive laikyti arba naudoti tokią įrangą lei- džiama, jeigu: a) laive vienu metu nelaikomi ir nenaudojami arba velkamieji tinklai, kurių akių dydis mažesnis kaip 70 mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašūs žvejybos įrankiai; arba b) i) visas teisėtai laive laikyti leidžiamas laimikis saugomas sušaldytas, išrūšiuota žuvis, užbaigus rūšiuoti, nedelsiant sušaldoma ir neišrūšiuota žuvis, išskyrus 19 straipsnyje 1. 12 mylių zonoje prie Jungtinės Karalystės ir Airijos pakrančių, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys, esančiose zonose laivams draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus. 2. 1 straipsnio dalyje nurodytose zonose sijiniais tralais žvejoti leidžiama šių kategorijų laivams: a) b) c) laivams, pradėtiems eksploatuoti iki 1987 m. sausio 1 d. , kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW, ir, sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW, iki galios sumažini- mo; laivams su nesumažintos galios varikliais, pradėtiems eksploa- tuoti po 1986 m. gruodžio 31 d. , kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW ir kurių bendras ilgis neviršija 24 m; laivams, kurių variklis po 1986 m. gruodžio 31 d. buvo pakeistas nesumažintos galios varikliu, kurio galia ne didesnė kaip 221 kW. 3. Nepaisant 2 straipsnio dalies, draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 9 m, arba visus siji- nius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 9 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 231 daugiau kaip 9 m, išskyrus tuos atvejus, kai naudojami tinklai, kurių akių dydis yra nuo 16 mm iki 31 mm. sSijos ilgis matuo- jamas tarp tolimiausių sijos taškų, įskaitant visus priedus. 4. Žvejybos laivams, neatitinkantiems 2 ir 3 straipsnio dalyse nustatytų kriterijų, užsiimti žvejybine veikla, nurodyta šiose straipsnio dalyse, draudžiama. 5. Laivuose, kuriems neleidžiama naudoti sijinių tralų, šiame straipsnyje nurodytose zonose draudžiama turėti sijinius tralus, nebent šie tinklai yra surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų. 6. Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos 48 straipsnyje nustatyta tvarka. SPECIALIOS NUOSTATOS DĖL SKAGERRAK IR KATTEGAT SĄSIAURIŲ VI ANTRAŠTINĖ DALIS 35 straipsnis Nepaisant 19 straipsnio 1 dalies, Skagerrak arba Kattegat sąsiau- riuose sugautus ne verslinio dydžio jūros gyvūnus galima laikyti laive arba perkrauti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, rodyti ar siūlyti parduoti, jeigu šie jūros gyvūnai sudaro ne dau- giau kaip 10 % bendro laive laikomo laimikio gyvojo svorio. 36 straipsnis Lašišų arba šlakių, kai šios žuvys sužvejojamos bet kurioje Ska- gerrak ir Kattegat sąsiaurių dalyje, esančioje už keturių mylių zonos, nuo valstybių narių bazinių linijų, negalima laikyti arba perkrauti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, rodyti ar siūlyti parduoti, kadangi jos turi būti nedelsiant paleistos atgal į jūrą. 37 straipsnis 1. Nuo liepos 1 d. iki rugsėjo 15 d. 3 mylių zonoje, matuojant nuo Skagerrak ir Kattegat sąsiaurių bazinių linijų, esančiuose van- denyse naudoti tralus, kurių akių dydis mažesnis kaip 32 mm, draudžiama. 2. Tačiau 1 straipsnio dalyje nurodytuose vandenyse ir nustaty- tais laikotarpiais traluojant: — paprastąją šiaurinę krevetę (Pandalus borealis) galima naudoti tinklus, kurių minimalus akių dydis 30 mm, — gyvavedes vėgėles (Zaorces viviparus), grundalus (Gobiidae) arba paprastuosius kūjagalvius (Cottus ssp. ), naudojamas masalui, galima naudoti tinklus, neatsižvelgiant į jų akių dydį. 38 straipsnis Draudžiama laikyti laive bet kokį silkių, skumbrių arba bretlin- gių, sužvejotų naudojant tralus arba gaubiamuosius tinklus, kiekį nuo šeštadienio vidurnakčio iki sekmadienio vidurnakčio Skager- rak sąsiauryje bei Kattegat sąsiauryje nuo penktadienio vidurnak- čio iki sekmadienio vidurnakčio. 39 straipsnis Kattegat sąsiauryje naudoti bet kokius sijinius tralus draudžiama. 40 straipsnis Jeigu tralų arba sijinių tralų šio reglamento 37, 38 ir 39 straips- niuose nurodytose zonose ir nustatytais laikotarpiais naudoti negalima, laikyti laive šiuos tinklus draudžiama, nebent šie tinklai yra surišti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų. ir sudėti 41 straipsnis Nepaisant 31 straipsnio, elektros srovę arba harpūnines patran- kas naudoti galima Skagerrak ir Kattegat sąsiauriuose žvejojant tunus ir milžinryklius (Cetorhinus maximus). VII DALIS TECHNINĖS NUOSTATOS 42 straipsnis Apdorojimo operacijos 1. Žvejybos laivuose draudžiama atlikti fizinį ar cheminį žuvies apdorojimą, susijusį su žuvies miltų, žuvies taukų ar panašių pro- duktų gamyba, arba šiuo tikslu perkrauti žuveis laimikį. Šis drau- dimas negalioja apdorojant arba perkraunant subproduktus. 2. 1 straipsnio dalis nustatyti reikalavimai netaikoma žvejybi- niame laive gaminant surimi ir žuvieną. 43 straipsnis Moksliniai tyrimai 1. Šis reglamentas netaikomas, kai žvejojama atliekant moksli- nius tyrinėjimus, kuriems išduotas atinkamos valstybės narės arba 232 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. valstybių narių leidimas arba įgaliojimas, ir kai apie juos Komisi- jai bei valstybei narei arba valstybėms narėms, kurių vandenyse tyrinėjimai atliekami, iš anksto pranešama. 44 straipsnis Dirbtinis išteklių atkūrimas ir perkėlimas 2. Jūros gyvūnai, sužvejoti siekiant 1 straipsnio dalyje nurodytų tikslų, gali būti parduoti, sandėliuojami, rodomi arba siūlomi par- duoti, jeigu: — jūros gyvūnai atitinka šio reglamento XII priede nustatytus standartus ir prekybos standartus, priimtus laikantis 1992 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3759/92 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos orga- nizavimo (1) 2 straipsnio, arba — jūros gyvūnai parduodami tiesiogiai kitais tikslais nei žmonėms vartoti. 1. Šis reglamentas netaikomas, kai žvejojama siekiant jūros gyvūnų išteklius dirbtinai atkurti arba perkelti ir kai šiai veiklai vykdyti išduotas atitinkamos valstybės narės arba valstybių narių leidimas arba įgaliojimas. Jeigu išteklių dirbtinis atkūrimas arba perkėlimas atliekamas kitos valstybės narės arba valstybių narių vandenyse, Komisijai ir visoms atitinkamoms valstybėms narėms pranešama iš anksto. 2. Jūros organizmai, sužvejoti siekiant šio straipsnio 1 dalyje nurodytų tikslų ir vėliau gyvi paleisti atgal į jūrą, gali būti par- duoti, sandėliuojami, rodomi arba siūlomi parduoti, jeigu atitinka laikantis Reglamento (EEB) prekybos Nr. 3759/92 2 straipsnio. standartus, priimtus VIII DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 45 straipsnis 46 straipsnis 1. Jeigu dėl reikia imtis jūros gyvūnų išteklių apsaugos neatidėliotinų veiksmų, Komisija, papildydama arba nukrypdama nuo šio reglamento, 48 straipsnyje nustatyta tvarka gali priimti visas reikalingas priemones. 2. Jeigu tam tikrų rūšių arba žvejybos plotų apsaugai iškyla didelė grėsmė ir jeigu delsiant bus padaryta žala, kurią būtų sunku ati- taisyti, valstybė narė, jos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, gali imtis atitinkamų nediskriminacinių apsaugos priemonių. 1. Valstybės narės gali imtis priemonių ištekliams apsaugoti ir valdyti: a) tik dėl išimtinai vietinės reikšmės išteklių, kuriais suinteresuoti tik atitinkamos valstybės narės žvejai; arba b) nustatydamos sąlygas ar išsamius susitarimus, skirtus riboti žvejybą techninėmis priemonėmis: 3. Pranešimas apie 2 straipsnio dalyje nurodytas priemones kartu su paaiškinamuoju dokumentu Komisijai ir kitoms valstybėms narėms perduodamas iškart šias priemonės priėmus. Komisija, gavusi nurodytą pranešimą, per 10 darbo dienų šias priemones patvirtina arba reikalauja jas atšaukti, arba pakeisti. Apie Komisijos sprendimą nedelsiant pranešama valstybėms narėms. Valstybės narės, gavusios Komisijos sprendimą, per 10 darbo dienų gali perduoti jį Tarybai. Taryba kvalifikuota dauguma per vieną mėnesį gali priimti kitokį sprendimą. (1) OL L 388, 1992 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3318/94 (OL L 350, 1994 12 31, p. 15). i) papildydamos Bendrijos žuvininkystės teisės aktus; arba ii) keisdamos būtiniausius reikalavimus, nustatytus minėtuose teisės aktuose; jeigu šios priemonės, taikomos tik atitinkamos valstybės narės žvejams, atitinka Bendrijos teisės aktus ir bendrąją žuvininkystės politiką. 2. Komisijai pranešama apie bet kuriuos ketinimus nustatyti ar keisti nacionalines technines priemones taip, kad Komisija turėtų laiko pateikti savo pastabas. Jeigu per mėnesį nuo šio pranešimo įteikimo Komisija to reika- lauja, atitinkama valstybė narė numatytų priemonių įsigaliojimą atideda trims mėnesiams, skaičiuojant nuo nurodyto pranešimo įteikimo tam, kad per šį laikotarpį Komisija galėtų nuspręsti, ar aptariamos priemonės atitinka 1 straipsnio dalies nuostatas. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 233 Jeigu Komisija sprendime, kuris perduodamas visoms valstybėms narėms, nustato, kad numatomos priemonės neatitinka 1 straips- nio dalies nuostatų, atitinkama valstybė narė, neatlikusi reikalingų pakeitimų, jų taikyti negali. Atitinkama valstybė narė, atlikusi visus reikalingus pakeitimus, apie priimtas priemones nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. 48 straipsnis Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės priimamos Regla- mento (EEB) Nr. 3760/92 18 straipsnyje nustatyta tvarka. Į šias taisykles, inter alia, gali būti įtraukta: — techninės taisyklės siūlo storiui nustatyti, — techninės taisyklės tinklo akių dydžiui nustatyti, 3. Komisijos prašymu, valstybės narės jai pateikia visus aprašus, reikalingus įvertinti, ar nacionalinės techninės priemonės atitinka 1 straipsnio dalies nuostatas. — mėginių atrankos taisyklės, 4. Komisijos iniciatyva arba bet kurios valstybės narės prašymu, dėl klausimo, ar nacionalinės techninės priemonės atitinka šio straipsnio 1 dalies nuostatas, 48 straipsnyje nustatyta tvarka, gali būti priimtas sprendimas. Jeigu šis sprendimas priimamas, laiko- masi 2 straipsnio dalies 3 ir 4 punkto nuostatų. — priemonių, kurios gali būti tvirtinamos prie tinklų, sąrašai ir techniniai aprašymai, — techninės taisyklės variklių galiai matuoti, — tinkliniam audeklui kvadratinėmis akimis skirtos techninės taisyklės, 5. Apie priemones, skirtas žvejybai nuo kranto, atitinkamos valstybės narės Komisiją tik informuoja. — tinkliniam audeklui skirtos techninės taisyklės, — taisyklių, skirtų naudojant iš skirtingo dydžio akių padarytus derinius, pakeitimai. 47 straipsnis 1. Vėliausiai po metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, priima sprendimą dėl taisy- klių, skirtų tinklų akių deriniams, naudotiniems šio reglamento taikymo metu, nustatymo. Nuo 2000 m. sausio 1 d. panaikinami šie Reglamento (EB) Nr. 894/97 straipsniai ir priedai: 49 straipsnis Vėliausiai po trijų metų nuo šio reglamento taikymo pradžios Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, priima sprendimą dėl I–XI prieduose nustatytų sąlygų pakeitimų ir papildymų, tai- kytinų vienus metus po šio sprendimo priėmimo. — 1–10 straipsniai, — 12–17 straipsniai, — I–VII priedai. 2. Valstybės narės, 1998, 1999 ir 2000 metais prašydamos Komisijos skirti lėšų bandomiesiems projektams, teikia pirme- nybę bandomiesiems projektams, skirtiems sekcijų, pagamintų iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, arba kitų priemonių, geri- nančių selektyvines traukiamųjų tinklų savybes, naudojimui. Komisija, vertindama bandomųjų projektų finansavimą, pirme- nybę teikia šiems projektams. Nuorodos į minėtą reglamentą laikomos nuorodomis į šį regla- mentą ir skaitomos pagal XV priede nustatytą koreliacijos lentelę. Šiame reglamente minėtų jūros gyvūnų moksliniai pavadinimai pateikti XIV priede. Komisija, vėliausiai po keturių metų nuo šio reglamento priėmimo, pateikia Tarybai pranešimą apie išvadas, padarytas iša- nalizavus minėtus eksperimentinius projektus ir kartu pateikia ati- tinkamus pasiūlymus. Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 50 straipsnis Taryba sprendimą dėl šių pasiūlymų priima vėliausiai po metų nuo jų įteikimo. Šis reglamentas taikomas nuo 2000 m. sausio 1 d. , išskyrus 32 straipsnio 3 dalį ir 47 straipsnį, taikomus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. 234 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1998 m. kovo 30 d. Tarybos vardu Pirmininkas Lord SIMON of HIGHBURY 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 235 I PRIEDAS TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: 1 ir 2 regionai, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius Tinklo akių dydžių diapazonas, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą akies dydį Tinklo akių dydžių diapazonas (milimetrais) < 16 16–31 32–54 55–69 70–79 80–99 ≥ 100 Tikslinės rūšys Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 95 × Tobiniai (Ammodytidae) (1) Tobiniai (Ammodytidae) (2) Norveginė menkenė (Trisopterus esmarkii) Aterinos ir stintos (Atherina spp. ir Osmerus spp. ) Mažoji menkenė (Trisopterus minutus) Sidabrinė menkė (Gadus argenteus) Europinė kaspinuotė (Cepolidae) Atlanto šprotai (Sprattus sprattus) Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Europinis ančiuvis (Engraulis encrasicholus) Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) Argentinės (Argentinidae) Europinė sardinė (Sardina pilchardus) Krevetės (Pandalus montagui, Crangon spp. , Palaemon spp. ) Skumbrės (Scomber spp. ) Stauridės (Trachurus spp. ) Atlanto silkės (Clupea harengus) Kalmarai (Loliginidae, Ommastrephidae) Vėjažuvės (Belone spp. ) Prancūzinė menkenė (Trisopterus luscus) Krevetės, giliavandenė rožinė krevetė (Pandalus spp. , Parapenaeus longirostris) Atlanto jūros unguriai (Conger conger) Jūrų drakonai (Trachinidae) Kregždiniai jūrgaidžiai (Triglidae) Aštuonkojis (Octopus vulgaris) Šoklieji krabai (Galatheidae) Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) Jūrų liežuvis (Solea vulgaris) Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluccius) Megrimai (Lepidorhombus spp. ) Merlangas (Merlangius merlangus) Rombas (Scophthalmus rhombus) Ø Ø Ø Ø Ø Ø ÿ Ø ÿ ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ (1) Kitose zonose ir kitu metų laiku negu nurodyta 2 išnašoje. (2) Šiaurės jūroje, nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario mėnesio dienos. (3) Laive laikomas laimikis turi būti sudarytas iš: 90/60 (3) (5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Nenus- tatyta × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × — ne mažiau kaip 90 % bet kokio mišinio, sudaryto iš dviejų ar daugiau tikslinių rūšių, arba — ne mažiau kaip 60 % bet kurios vienos tikslinės rūšies ir ne daugiau kaip iš 5 %. menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių mišinio ir ne daugiau kaip iš 15 % mišinio, sudaryto iš simboliu „Ø“ pažymėtų rūšių. (4) Laive laikomas laimikis turi būti sudaryti: — iš ne mažiau kaip 90 % mišinio, sudaryto iš dviejų ar daugiau tikslinių rūšių, arba — iš ne mažiau kaip 60 % vienos tikslinės rūšies ir ne daugiau kaip iš 5 % menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių mišinio ir ne daugiau kaip iš 15 % mišinio, suda- ryto iš simboliu „ÿ“ pažymėtų rūšių. (5) Nuostatos dėl silkių laimikių, leidžiamų laikyti laive sugautų tinklais, kurių akių dydis nuo 16 mm iki 31 mm, yra nurodytos Bendrijos teisės aktuose, nustatančiuose tam tikrų žuvininkystės išteklių ir žuvininkystės išteklių grupių bendrus leistinus sugavimus ir tam tikrus reikalavimus, kurių laikantis šie kiekiai gali būti sužvejojami. (6) Pirmaisiais metais po šio reglamento taikymo pradžios 2 regione, išskyrus Šiaurės jūrą, ICES Vb kvadratą, VI parajonį į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos ir XII parajonį į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos, laimikiuose gaudomų rūšių žūvys turi sudaryti ne mažiau kaip 50 %. 236 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Tinklo akių dydžių diapazonas (milimetrais) < 16 16–31 32–54 55–69 70–79 80–99 ≥ 100 Tikslinės rūšys Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 95 90/60 (1) (3) 60 30 90/60 (2) 90 35 30 70 (4) Nenus- tatyta Polakas (Pollachius pollachius) Gelsvapelekė plekšnė limanda) Sepija (Sepia officinalis) (Paprastoji limanda) (Limanda Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) Europinė upinė plekšnė (Platichthys flesus) Europinė mažažiotė plekšnė (Microstomus kitt) Katrykliai (Scyliorhinidoe) Atlantinė raudonoji plekšnė (Glyptocephalus cynoglossus) Saulėžuvė (Zeus faber) Karališkosios šukutės (Chlamys opercularis) Margosios šukutės (Chlamys varia) spp. , Trachyrhynchus spp. , Barzdotės (Mullidae) Kefalės (Mugilidae) Grenadieriai Malococephalus spp. ) (Nezumia Durklažuvė (Trichiuridae) Jūrų velniai (Lophiidae) Rajos (Rajidae) Jūrų karosai (Sparidae) Paprastasis uotas (Psetta maxima) Visi kiti jūros organizmai (1) Laive laikomas laimikis turi būti sudarytas iš: Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × — ne mažiau kaip 90 % bet kokio mišinio, sudaryto iš dviejų ar daugiau tikslinių rūšių, arba — ne mažiau kaip 60 % bet kurios vienos tikslinės rūšies ir ne daugiau kaip iš 5 %. menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių mišinio ir ne daugiau kaip iš 15 % mišinio, sudaryto iš simboliu „Ø“ pažymėtų rūšių. (2) Laive laikomas laimikis turi būti sudaryti: — iš ne mažiau kaip 90 % mišinio, sudaryto iš dviejų ar daugiau tikslinių rūšių, arba — iš ne mažiau kaip 60 % vienos tikslinės rūšies ir ne daugiau kaip iš 5 % menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių mišinio ir ne daugiau kaip iš 15 % mišinio, suda- ryto iš simboliu „ÿ“ pažymėtų rūšių. (3) Nuostatos dėl silkių laimikių, leidžiamų laikyti laive sugautų tinklais, kurių akių dydis nuo 16 mm iki 31 mm, yra nurodytos Bendrijos teisės aktuose, nustatančiuose tam tikrų žuvininkystės išteklių ir žuvininkystės išteklių grupių bendrus leistinus sugavimus ir tam tikrus reikalavimus, kurių laikantis šie kiekiai gali būti sužvejojami. (4) Pirmaisiais metais po šio reglamento taikymo pradžios 2 regione, išskyrus Šiaurės jūrą, ICES Vb kvadratą, VI parajonį į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos ir XII parajonį į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos, laimikiuose gaudomų rūšių žūvys turi sudaryti ne mažiau kaip 50 %. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 237 II PRIEDAS TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: 3 regionas, išskyrus ICES IXa rajoną į rytus nuo 7° 23′ 48" vakarų ilgumos Tinklo akių dydžių diapazonas, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą tinklo akies dydį Tikslinės rūšys Tobiniai (Ammodytidae) Norveginė menkenė (Trisopterus esmarkii) Atlanto šprotai (Sprattus sprattus) Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Ančiuviai (Engraulis encrasicolus) Aterinos ir stintos (Atherina spp. ir Osmerus spp. ) Mažoji menkenė (Trisopterus minutus) Sidabrinė menkė (Gadus argenteus) Europinė kaspinuotė (Cepolidae) Europinė sardinė (Sardina pilchardus) Krabai (Polybius henslowi) Krevetės (Pandalus montagui, Crangon spp. , Palaemon spp. ) Skumbrės (Scomber spp. ) Stauridės (Trachurusw spp. ) Atlanto silkės (Clupea harengus) Žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) Argentinos (Argentinidae) Kalmarai (Loliginidae, Ommastrephidae) Vėjažuvės (Belone spp. ) Prancūzinė menkenė (Trisopterus spp. ) Jūrų liežuvėlis (Dicologoglossa cuneata) Krevetės (Pandalus spp. ) Jūrų karšiai (Bramidae, Berycidae) Atlanto jūros unguriai (Conger conger) Jūrų karosai (Sparidae, išskyrus daugiadantį karosą Spondyliosoma cantharus) Jūrų ešeriai (Scorpaenidae) Jūrų liežuviai (Microchirus azevia, Microchirus variegatus) Siūlapelekė vėgėlė (Phycis spp. ) Jūrų drakonai (Trachinidae) Jūrų gaidžiai (Triglidae) Smaridinės (Centracanthidae) Aštuonkojai (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) Lūpažuvės (Labridae) Krevetės (Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris) Sepija (Sepia officinalis) Grenadieriai (Malacocephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. ) Katrykliai (Scyliorhinidae) Paprastoji mora (Mora moro) Šoklieji krabai (Galatheidae) Saulėžuvė (Zeus faber) Barzdotės (Mullidae) Visi kiti jūros gyvūnai Tinklo akių dydžių diapazonas (milimetrais) 16–31 32–54 55–59 60–69 ≥ 70 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 50 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Nenus- tatyta × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × s × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × 238 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. III PRIEDAS TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: ICES IXa kvadratas į rytus nuo 7o 23′ 48" vakarų ilgumos Tinklo akių dydžių diapazonas, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą tinklo akių dydį Tikslinės rūšys Kefalės (Mugilidae) Jūrų karosai (Sparidae) Barzdotinės (Mullidae) Jūrų gaidžiai (Triglidae) Jūrų drakonai (Trachinidae) Lūpažuvės (Labridae) Siūlapelekė vėgėlė (Phycis spp. ) Jūrų liežuvėlis (Dicologoglossa cuneata) Paprastoji citara (Citharus linguatula) Atlanto jūrų ungurys (Conger conger) Vėžys maldininkas (Squilla mantis) Krevetės (Parapenaeus longirostris, Pandalus spp. ) Kalmarai (Ommastrephidae, Loliginidae, Alloteuthis spp. ) Paprastasis aštuonkojis (Octopus vulgaris) Sepijos (Sepia spp. ) Skumbrės (Scomber spp. ) Stauridės (Trachurus spp. ) Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Aterinos (Atherina spp,. Osmerus spp. ) Vėjažuvės (Belone spp. ) Visi kiti jūros gyvūnai Tinklo akies dydžio diapazonas (milimetrais) 40–45 ≥ 55 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis san- tykis 60 % (1) (1) Nenustatyta × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Mišinių, sudarytų iš XII priede nurodytų rūšių laikomi laive kiekiai negali sudaryti daugiau kaip 10 % viso laikomo laive laimikio svorio. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 239 IV PRIEDAS TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: Skagerrak ir Kattegat sąsiauriai Tinklo akių dydžių diapazonas, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą tinklo akies dydį Tinklo akių dydžių diapazonas (milimetrais) < 16 16–31 32–69 70–89 ≥ 90 Žuvų rūšys Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Nenus- tatyta Tobiniai (Ammodytidae) (3) × Tobiniai (Ammodytidae) (4) Norveginė menkenė (Trisopterus esmarkii) (3) Šiaurinis poutassou) žydrasis merlangas (Micromesistius Jūros drakonas (Trachinus draco) (1) Moliuskai (išskyrus Sepia) (1) Vėjažuvė (Belone belone) (1) Pilkasis jūrų gaidys (Eutrigla gurnardus) (1) Argentinos (Argentinida spp. ) Bretlingiai (Sprattus sprattus) Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Paprastosios krevetės/Baltijos krevetės (Crangon spp. , Palaemon adspersus) (2) × × × × × × × × × × × × × Skumbrės (Scomber spp. ) Stauridės (Trachurus spp. ) Atlanto silkė (Clupea parengus) Šiaurinė krevetė (Pandalus borealis) Krevetės/Baltijos krevetės (Crangon spp. , Palaemon adspersus) (1) Merlangas (Merlangius merlangus) Norveginis omaras (Nephropsnorvegicus) Visi kiti jūros gyvūnai (1) Tik keturių mylių zonoje, skaičiuojant nuo bazinės linijos. (2) Už keturių mylių zonos, skaičiuojant nuo bazinės linijos. (3) Kattegat sąsiauryje nuo kovo 1 d. iki liepos 31 d. × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (4) Skagerrak sąsiauryje nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario mėnesio dienos. Kattegat sąsiauryje nuo rugpjūčio 1 d. iki paskutinės vasario mėnesio dienos. 240 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. V PRIEDAS TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: 4, 5 ir 6 regionai A. 4 ir 5 regionai Žuvų rūšys Tinklo akių dydis (milimetrais) 20–39 40–64 ≥ 90 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 50 % 80 % Nenustatyta Dryžasis jūrų karosas (Boops boops) Europinė sardinė (Sardina pilchardus) * * Skumbrės (Scomber spp. ) Stauridės (Trachurus spp. ) Visi kiti jūros gyvūnai * * * * * * * * * B. 6 regionas Žuvų rūšys Krevetės (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) Visi kiti jūros gyvūnai Tinklo akių dydis (milimetrais) 45–50 ≥ 100 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 30 % * Nenustatyta * * 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 241 VI PRIEDAS STATOMIEJI ĮRANKIAI: 1 ir 2 regionai Rūšys Tinklo akis 10–30 mm 50–70 mm 90–99 mm 100–119 mm 120–219 mm ≥ 220 mm * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * Europinė sardinė (Sardina pilchardus) Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Bretlingiai (Sprattus sprattus) Stauridės (Trachurus spp. ) Atlanto silkė (Clupea harengus) Skumbrės (Scomber spp. ) Barzdotės (Mullidae) Vėjažuvė (Belone spp. ) Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) Kefalės (Mugilidae) Gelsvapelekė plekšnė (Paprastoji limanda) (Limanda limanda) Juodalopė menkė (Melanogrammus aeglefinus) Merlangas (Merlangius merlangus) (2) Upinė plekšnė (Platichthys flesus) Paprastasis jūrų liežuvis (Solea vulgaris) Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) Sepija (Sepia officinalis) Menkė (Gadus morhua) Polakas (Pollachius pollachius) (3) Paprastoji molva (Molva molva) Ledjūrio menkė, amerikinis polakas (Pollachius virens) Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluccius) (3) Paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias) Katrykliai (Scyliorhinus spp. ) Megrimai (Lepidorhombus spp. ) Jūrų rupūžė (Cyclopterus lumpus) Visi kiti jūros gyvūnai * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) (1) CES VI ir VII parajoniuose sužvejoti ir laive laikomi jūrų velniai (Lophius spp. ), 30 % viršijantys bendrą laimikį, sužvejotą nuro- dytuose parajoniuose, privalo būti sužvejoti naudojant tinklus, kurių akies dydis 250 mm arba didesnis. (2) ICES VIIe ir VIId kvadratuose nuo 1999 m. gruodžio 31 d. mažiausias tinklo akies dydis 90 mm. (3) ICES VIIe ir VIId kvadratuose nuo 1999 m. gruodžio 31 d. mažiausias tinklo akies dydis 110 mm. 242 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. VII PRIEDAS STATOMIEJI ĮRANKIAI: 3 regionas Rūšys Tinklo akis < 40 mm 40–49 mm 50–59 mm 60–79 mm 80–99 mm ≥ 100 mm × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × Europinė sardinė (Sardina pilchardus) Krevetės (Palaemon spp. ) Paprastasis jūrų junkeris (Coris julis) Dryžasis jūrų karosas (Boops boops) Krevetės (Penaeus spp. ) Vėžys maldininkas (Squilla mantis) Barzdotės (Mullidae) Jūrų liežuvėlis (Dicologoglossa cuneata) Lūpažuvė (Labridae) Paprastosios stauridės (Trachurus spp. ) Paprastosios skumbrės (Scomber spp. ) Prancūzinė menkenė (Trisopterus luscus) Sepija (Sepia officinalis) Paprastieji jūrų gaidžiai (Triglidae) Paprastasis jūrų karosai (Sparidae) Jūrų ešerys (Scorpaenidae) Spygliuotasis jūrų liežuvis (Microchirus acevia) Trumpačiuptuviai kalmarai (Ommato- strephidae) Atlanto jūrų ungurys (Conger conger) Siūlapelekė vėgėlė (Phycis spp. ) Rombas (Scophtalmus rhombus) Jūrų drakonai (Trachinidae) Smaridinės (Centracanthidae) Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) Merlangas (Merlangius merlangus) Paprastasis otas (Psetta maxima) Polakas (Pollachius pollachius) Plekšninės (Pleuronectidae) Paprastasis jūrų liežuvis (Solea vulgaris) (1) Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluc- cius) (1) Visi kiti jūros gyvūnai (2) × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) ICES VIIIc ir IX kvadratuose naudojamų tinklų minimalus akių dydis 60 mm. Tačiau nuo 1999 m. gruodžio 31 d. šiuose parajo- niuose naudojamų tinklų akių minimalus dydis nuo 80 mm iki 90 mm. (2) Sužvejoti ir laive laikomi jūrų velniai (Lophius spp. ), 30 % viršijantys bendrą laimikį, turi būti sužvejoti naudojant tinklus, kurių akies mažiausias dydis yra 220 mm arba didesnis. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 243 Leidžiami tinklo akių dydžių deriniai, 1 ir 2 regionams, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius VIII PRIEDAS Milimetrai < 16 + nuo 16 iki 31 nuo 16 iki 31 + nuo 32 iki 54 nuo 16 iki 31 + nuo 70 iki 79 nuo 16 iki 31 + nuo 80 iki 99 nuo 16 iki 31 + ≥ 100 nuo 32 iki 54 + nuo 70 iki 79 nuo 32 iki 54 + nuo 80 iki 99 nuo 32 iki 54 + ≥ 100 nuo 70 iki 79 + nuo 80 iki 99 nuo 70 iki 79 + ≥ 100 nuo 80 iki 99 + ≥ 100 244 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. IX PRIEDAS Leidžiami tinklo akių dydžių deriniai, 3 regionui, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7o 23′ 48" vakarų ilgumos Milimetrainuo 16 iki 31 + nuo 32 iki 54 nuo 16 iki 31 + ≥ 70 nuo 32 iki 54 + ≥ 70 nuo 55 iki 59 + ≥ 70 nuo 70 iki 79 + ≥ 70 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 245 Sąlygos tinklo akių dydžių derinių naudojimui 1 ir 2 regionuose, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius X PRIEDAS Įrašams. 246 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. XI PRIEDAS Sąlygos tinklo akių dydžių derinių naudojimui 3 regione, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23′ 48" vakarų ilgumos Įrašams. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 247 XII PRIEDAS VERSLINIS DYDIS Rūšys Menkė (Gadus morhua) Juodadėmė menkė (Melanogrammus aeglefinus) Amerikinis polakas, ledjūrio menkė (Pollachius virens) Polakas, sidabrinė saida (Pollachius pollachius) Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluccius) Megrimai (Lepidorhombus spp. ) Jūrų liežuvis (Soleq spp. ) Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) Merlangas (Merlangius merlangus) Paprastoji molva (Molva molva) Melsvoji molva (Molva dipterygia) Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) (1) Norveginio omaro uodegėlės Paprastosios skumbrės (Scomber scombrus) Atlanto silkė (Clupea harengus) Paprastosios stauridės (Trachurus spp. ) Europinė sardinė (Sardina pilchardus) Omaras (Homarus gammarus) Didysis krabas voras (Maia squinado) Karališkosios šukutės (Chlamys spp. ) Didžioji venera (Ruditapes decussatus) Mažoji geldutė (Venerupis pullastra) Filipininė venera (Ruditapes philippinarum) Geldutė (Venus verrucosa) Rudoji geldutė (Callista chione) Peiliakriaunė geldutė (Ensis spp. , Pharus legumen) Didžioji maktra (Spisula solidissima) Donaksai (Donax spp. ) Verslinis dydis 1–5 regionai, išskyrus Skagerrak/Kattegat sąsiaurius Skagerrak/Kattegat sąsiaurius 30 cm 27 cm 30 cm — 30 cm 25 cm 24 cm 27 cm 23 cm — — — 130 (40) mm (1) 20 cm (2) 18 cm 15 cm — 220 (78) mm (1) — — — — — — 35 cm 30 cm 35 cm 30 cm 27 cm 20 cm 24 cm 22 cm 27 cm 63 cm 70 cm 36 cm 20 cm 15 cm 11 cm 85 cm (3) 120 mm 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 5 cm 10 cm 25 cm 25 cm 248 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Rūšys Bukcina (Buccinum undatum) Paprastasis aštuonkojis (Octopus vulgaris) Kardžuvė (Xiphias gladius) (4) Paprastasis tunas (Thunnus thynnus) (5) Dygliuotasis langustas (Palinurus spp. ) Verslinis dydis Skagerrak/Kattegat sąsiaurius — 1–5 regionai, išskyrus Skagerrak/Kattegat sąsiaurius 45 cm 750 gramų 25 kg arba 125 cm (apatinis žandikau- lis) 6,4 kg 110 mm Rūšis Verslinis dydis; 1–5 regionai, išskyrus Skagerrak/Kattegat sąsiaurius Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) Visa zona, išskyrus 3 regioną ir ICES VIa, VIIa: visas ilgis 85 mm, kiaukuto ilgis 25 mm ICES VIa, VIIa; 3 regionas: visas ilgis 70 mm, kiaukuto ilgis 20 mm Norveginio omaro uodegėlės Visa zona, išskyrus 3 regioną ir ICES VIa, VIIa: 46 mm Atlantinė skumbrė (Scomber scombrus) Visa zona, išskyrus Šiaurės jūrą: 20 cm ICES VIa, VIIa; 3 regionas: 37 mm Ančiuviai (Engraulis encrasicolus) Šiaurės jūra: 30 cm Visa zona, išskyrus ICES IXa į rytus nuo 7o 23′ 48" vakarų ilgumos: 12 cm ICES IXa į rytus nuo 7o 23′ 48" vakarų ilgumos: 10 cm Paprastasis krabas miegalius (Cancer pagarus) 1 ir 2 regionai į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos: 140 mm 2 regionas į pietus nuo 56o šiaurės platumos, išskyrus ICES VIId, e, f rajonus ir ICES IVb, c rajonus: 130 mm ICES IVb, c rajonai į pietus nuo 56o šiaurės platumos: 115 mm ICES VIId, e, f rajonai: 140 mm 3 regionas: 130 mm Visa zona, išskyrus ICES VIIa į šiaurę nuo 52o 30′ šiaurės platumos, VIId: 100 mm ICES VIIa į šiaurę nuo 52o 30′ šiaurės platumos, VIId: 110 mm Didžioji šukutė (Pecten maximus) (1) Visas ilgis (kiaukuto ilgis). (2) 30 cm tik pramoniniams tikslams. (3) Nuo 2002 m. sausio 1 d. kiaukuto ilgis yra 87 mm. (4) Draudžiama iškrauti durklažuves, kurių daugiau nei 15 %, skaičiuojant vienetais, sudaro mažesnio kaip 25 kg svorio arba trumpesnės kaip 125 cm žuvys. (5) Draudžiama iškrauti melsvuosius tunus, kurių daugiau nei 15 %, skaičiuojant vienetais, sudaro mažesnio kaip 6,4 kg svorio arba trumpesnės kaip 70 cm žuvys. Be to, draudžiama iškrauti mažesnio svorio kaip 1,8 kg melsvuosius tunus. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 249 XIII PRIEDAS JŪRŲ GYVŪNŲ DYDŽIO MATAVIMAS 1. Žuvies dydis matuojamas, kaip parodyta 1 pavyzdyje, nuo žuvies snukio galiuko iki uodegos peleko. 2. Norveginio omaro dydis matuojamas kaip parodyta 2 pavyzdyje: — per visą kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai arba nuo užpakalinio akiduobių krašto iki kiaukuto išorinio krašto, — per visą ilgį, nuo rostrumo galiuko iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių, ir (arba) — matuojant atskirtas norveginio omaro uodegėles: nuo pirmo uodegos segmento priešakinio krašto iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių. Uodega matuojama plokščia, neištempta ir iš viršaus. 3. 1–5 regionuose, išskyrus Skagerrak/Kattegat sąsiaurius, sužvejotų omarų ir langustų dydis matuojamas kaip parodyta 3 pavyzdyje, per kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo akiduobės užpakalinio krašto iki kiaukuto išorinio krašto. 4. Skagerrak arba Kattegat sąsiauriuose sugautų langustų dydis matuojamas kaip parodyta 3 pavyzdyje: — per kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo akiduobės užpakalinio krašto iki kiaukuto išorinio krašto, ir (arba) — per visą ilgį, nuo rostrumo galiuko iki telsono užpakalinio krašto neįtraukiant šerelių. 5. Didžiojo krabo voro arba valgomojo krabo dydis matuojamas kaip parodyta 4A ir 4B pavyzdžiuose, per mažiausią kiaukuto plotį, matuojamas statmenai kiaukuto vidurio priešakinei užpakalinei linijai. 6. Visų dvigeldžių moliuskų dydis matuojamas kaip parodyta 5 pavyzdyje, skersai per ilgiausią kiaukuto vietą. 7. Šiaurinės jūrų sraigės dydis matuojamas kaip parodyta 6 pavyzdyje, per sraigės kiaukuto ilgį. 250 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. 1 pavyzdys 2 pavyzdys 3 pavyzdys a) Kiaukuto ilgis b) Visas ilgis 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 251 4A paveikslas 4B paveikslas 5 paveikslas 6 paveikslas 252 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. XIV PRIEDAS NEMOKSLINIS IR MOKSLINIS PAVADINIMAI NEMOKSLINIS PAVADINIMAS MOKSLINIS PAVADINIMAS Rausvosios krevetės Ančiuviai Velniažuvinės Sidabrinės stintos, argentinos Baltijos krevetė Prancūzinė menkenė Didžiaakis tunas Dvigeldžiai moliuskai Mėlynoji krevetė Melsvoji molva Šiaurinis žydrasis merlangas Paprastasis tunas Dryžasis jūrų karosas Jūrų karšiai Otas Mažosios geldutės Geldutės Atlanto menkė Paprastoji mora Paprastosios krevetės Krevetės Atlanto jūrų ungurys Langustas Paprastoji sepija; sepijos Gelsvapelekė plekšnė (paprastoji limanda) Gilavandenė rožinė krevetė Katrykliai Donaksai Paprastasis krabas miegalius Europinis upinis ungurys Keturakis trumpapelekis liežuvis Europinė upinė plekšnė Plekšniažuvės Siūlapelekės vėgėlės Paprastosios vėjažuvės Pilvakojai moliuskai Raudonoji krevetė Gerklapelekiai grenadieriai Kefalės Pilkoji triglė, pilkasis jūrgaidis Didžioji venera Paprastieji jūrų gaidžiai Juodadėmė menkė Miksinos Durklažuvės Europinė jūrų lydeka Kietoji venera Atlanto silkė Paprastosios stauridės Pandalus montagui Engraulis encrasicolus Lophiidae Argentinidae Palaemon adspersus Trisopterus luscus Thunnus obesus Bivalvia Aristeus antennatus Molva dipterygia Micromesistius poutassou Thunnus thynnus Boops boops Bramidae, Berycidae Scophthalmus rhombus Venerupis pullastra Venus verrucosa Gadus morhua Mora moro Pandalus spp. Crangon spp. Conger conger Palinurus spp. Sepia officinalis, Sepia spp. Limanda limanda Parapenaeus longirostris Scyliorhinidae Donax spp. Cancer pagurus Anguilla anguilla Microchirus ocellatus Platichthys flesus Pleuronectidae Phycis spp. Belone spp. Gastropoda Aristaeomorpha foliacea Malacocephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. Mugilidae Eutrigla gurnardus Ruditapes decussatus Triglidae Melanogrammus aeglefinus Myxinidae Trichiuridae Merluccius merluccius Mercenaria mercenaria Clupea harengus Trachurus spp. Paprastoji saulėžuvė, jūrų kalvis Zeus faber Jūrinės nėgės Mažažiotė plekšnė Paprastoji molva Paprastasis omaras Ciegorius jūrų rupūžė (rupūžė, kiškis, žvirblis) Petromyzonidae Microstomus kitt Molva molva Homarus gammarus Cyclopterus lumpus 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 253 NEMOKSLINIS PAVADINIMAS MOKSLINIS PAVADINIMAS Paprastosios skumbrės Vėžys maldininkas Megrimai Paprastoji šiaurinė krevetė Norveginis omaras Norveginė menkenė Paprastasis aštuonkojis Smaridinės Paprastasis dygliaryklis Europinė sardinė Jūrinė plekšnė Polakas Mažoji menkenė Prancūzinė menkenė Krevetės Karališkosios šukutės Paprastasis jūrų junkeris Peiliakriaunės šukutės Kaspinuotinės, kaspinuotės, cepolinės Paprastosios barzdotės Skorpeninės, skorpioninės Amerikinis polakas, ledjūrio menkė Atlanto lašiša Lašišinės Tobiniai Europinė sardinė Didžiosioji šukutė Paprastasis vilkešeris Paprastieji jūrų karosai, dorados, sparai Jūros šlakys Filipininė venera Krevetės Sidabrinė menkė Paprastosios rombinės rajos Dryžuotasis tunas Paprastosios aterinos ir stintos Paprastasis jūrų liežuvis Didysis krabas voras Paprastoji citara (didžiažvynė plekšnė), melaginė limanda Atlanto šprotas Šoklieji krabai Kalmarai Didžioji maktra Krabas Kardžuvė Scomber spp. , Scomber scombrus Squilla mantis Lepidorhombus spp. Pandalus borealis Nephrops norvegicus Trisopterus esmarkii Octopus vulgaris, Eledone cirrosa Centracanthidae Squalus acanthias spp. Sardina pilchardus Pleuronectes platessa Pollachius pollachius Trisopterus minutus Trisopterus luscus Palaemon spp. Chlamys opercularis Coris julis Ensis spp. , Pharus legumen Cepolidae Mullidae Scorpaenidae Pollachius virens Salmo salar Salmonidae Ammodytidae Sardina pilchardus Pecten maximus Dicentrarchus labrax Sparidae Salmo trutta Ruditapes philipinarum Penaeus spp. Gadus argenteus Rajidae Katsuwonus pelamis Atherina spp. , Osmerus spp. Solea solea/vulgaris Maja squinado Citharus linguatula Sprattus sprattus Galatheidae Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp. Spisula solidissima Polybius henslowi Xiphias gladius Trumpapelekis jūrų liežuvis Skumbriniai tunai, auksiai Paprastasis otas Microchirus variegatus Auxis spp. , Euthynnus spp. , Katsuwonus spp. , Thunnus spp. Psetta maxima Margosios jūrų šukutės Chlamys varia Geldutės Paprastasis jūrų liežuvis Drakoniukės, jūrų drakoniukai Bukcina Merlangas Raudonoji (atlantinė ilgoji) plekšnė Lūpažuvės Venus verrucosa Dicologoglossa cuneata Trachinidae Buccinum undatum Merlangius merlangus Glyptocephalus cynoglossus Laridae Gelsvapelekis tunas Thunnus albacares 254 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. XV PRIEDAS ATITIKTIES LENTELĖ Reglamentas (EB) Nr. 894/97 Šis reglamentas 1 straipsnis 2 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 2 dalis 2 straipsnio 3 dalis 2 straipsnio 4 dalis 2 straipsnio 5 dalis 1 ir 2 straipsnis 4 straipsnis 10 straipsnis 5 straipsnis 14 ir 15 straipsniai — 2 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa 5 straipsnio 1 dalis ir 12 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 6 dalies antra pastraipa 5 straipsnio 6 dalis 2 straipsnio 7 dalis 2 straipsnio 8 dalis 2 straipsnio 9 dalies pirma pastraipa 2 straipsnio 9 dalies antra pastraipa — — 6 straipsnis 7 straipsnis 2 straipsnio 9 dalies 00 pastraipa 3 straipsnio d dalis 2 straipsnio 10 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktai 11 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 10 dalies pirmos pastraipos d punktas 3 straipsnio g ir h dalys 2 straipsnio 10 dalies pirmos pastraipos e punktas 13 straipsnis 2 straipsnio 10 dalies antra pastraipa 48 straipsnis 3 straipsnis 4 straipsnis 5 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 2 dalis 48 straipsnis 16 straipsnis 17 straipsnis ir 18 straipsnio 2 dalis XIII priedas 5 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa 19 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 3 dalies antros pastraipos a punktas 19 straipsnio 2 dalies b punktas 5 straipsnio 3 dalies antros pastraipos b punktas pirmoji ir antroji įtraukos 19 straipsnio 2 dalies a punktas 5 straipsnio 3 dalies antros pastraipos b punktas, trečioji įtrauka 35 straipsnis 5 straipsnio 3 dalies antros pastraipos c punktas 19 straipsnio 3 dalis 5 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa 19 straipsnio 2 dalies a punkto trečias sakinys 5 straipsnio 4 dalis 5 straipsnio 5 dalis 6 straipsnio 1 dalis 6 straipsnio 2 dalis 7 straipsnis 8 straipsnio 1 dalis 8 straipsnio 2 dalis 9 straipsnis 18 straipsnio 3 ir 4 dalys — 26 straipsnis 36 straipsnis 20 straipsnis — 21 straipsnis 22 straipsnis 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 255 Reglamentas (EB) Nr. 894/97 Šis reglamentas 10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalies a punktas 10 straipsnio 2 dalies b punktas 10 straipsnio 3 dalis 10 straipsnio 4 dalis 10 straipsnio 5 dalis 10 straipsnio 6 dalis 10 straipsnio 7 dalis 10 straipsnio 8 dalis 10 straipsnio 9 dalis 10 straipsnio 10 dalis 10 straipsnio 11 dalis 10 straipsnio 12 dalies pirma pastraipa 10 straipsnio 12 dalies antra pastraipa 10 straipsnio 13 dalis 10 straipsnio 14 dalis 10 straipsnio 15 dalis 10 straipsnio 16 dalis 10 straipsnio 17 dalis 10 straipsnio 18 dalis 10 straipsnio 19 dalis — 30 straipsnio 1 dalis 39 straipsnis 29 straipsnis 34 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys 34 straipsnio 4 dalis 29 straipsnio 6 dalis ir 34 straipsnio 5 dalis — — 37 straipsnis 23 straipsnis 28 straipsnio 2 dalis, 29 straipsnio 5 dalis, 30 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, 30 straipsnio 3 dalis, 34 straips- nio 5 dalis ir 40 straipsnis 31 straipsnis 41 straipsnis — 30 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys 28 straipsnio 1 dalis 32 straipsnis 33 straipsnis 38 straipsnis 24 straipsnio 1 dalis 11 straipsnis 12 straipsnis 13 straipsnis 14 straipsnis 15 straipsnis 16 straipsnis 17 straipsnis 18 straipsnis 19 straipsnis 20 straipsnis I priedas II priedas III priedas IV priedas V priedas VI priedas VII priedas — 24 straipsnio 2 dalis 42 straipsnis 43 straipsnis 44 straipsnis 45 straipsnis 46 straipsnis 48 straipsnis 49 straipsnis 50 straipsnis I, II, III, IV ir V priedai XII priedas XII priedas XIII priedas VI priedas VII priedas XV priedas


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 942/98 von Allan MACARTNEY an die Kommission. Schwimmende Anlagen für die Erschließung von Ölvorkommen

eurovoc_concepts:
EU aid
OECD
agreement (EU)
export credit
extraction of oil
offshore drilling
offshore oil structure

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/61 (98/C 386/078) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0941/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (30. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: (cid:220)berh(cid:246)hte Besteuerung gebrauchter Lastkraftwagen in Griechenland Die griechischen Beh(cid:246)rden beabsichtigen, die Einfuhr gebrauchter Lastkraftwagen (cid:252)berm(cid:228)(cid:223)ig zu besteuern, selbst wenn es sich um ganz neue Modelle mit einem EURO-II-Motor handelt. Mit den vorgesehenen Regelungen steigen die Kosten f(cid:252)r gebrauchte Kfz. , weil eine neue hohe Steuer eingef(cid:252)hrt wird ((cid:132)Sonderzulassungssteuer(cid:147)), die dazu f(cid:252)hrt, da(cid:223) die Preise f(cid:252)r Lastkraftwagen (cid:252)ber 3,5 t (cid:252)berm(cid:228)(cid:223)ig steigen. Der griechische Staat bestimmt den Wert des eingef(cid:252)hrten Automobils nicht anhand des Einfuhrpreises, sondern anhand des Listenpreises f(cid:252)r neue Lastwagen, mit einer j(cid:228)hrlichen Wertminderungsrate, die nach sechs Jahren 52% erreicht. Kann die Europ(cid:228)ische Kommission ihren offiziellen Standpunkt zu dieser neuen hohen Besteuerung gebrauchter Lastkraftwagen mitteilen, und dazu, da(cid:223) die griechischen Beh(cid:246)rden nicht die Einfuhrpreise der Lastwagen anerkennen wollen (die ganz eindeutig amtliche gemeinschaftliche Steuerangaben sind), sondern vielmehr die Absicht haben, den Listenpreis f(cid:252)r neue Lastkraftwagen zugrunde zu legen? Antwort von Herrn Monti in Namen der Kommission (29. Mai 1998) Die Kommission hat im Zusammenhang mit dem von dem Herrn Abgeordneten angesprochenen Sachverhalt eine Untersuchung in dem betreffenden Mitgliedstaat eingeleitet. Sie wird ihn (cid:252)ber das Ergebnis dieser Untersuchung unterrichten. (98/C 386/079) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0942/98 von Allan Macartney (ARE) an die Kommission (30. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: Schwimmende Anlagen f(cid:252)r die Erschlie(cid:223)ung von (cid:214)lvorkommen Gilt die Richtlinie des Rates vom 17. September 1990 betreffend die Auftragsvergabe durch Auftraggeber im Bereich der Wasser-, Energie- und Verkehrsversorgung sowie im Telekommunikationssektor auch f(cid:252)r schwim- mende Anlagen f(cid:252)r die Erschlie(cid:223)ung von (cid:214)lvorkommen? K(cid:246)nnten solche schwimmenden Bohranlagen gem(cid:228)(cid:223) der 1996 in Kraft getretenen revidierten Vereinbarung (cid:252)ber Exportkredite f(cid:252)r Schiffe EU-Subventionen erhalten? Antwort von Herrn Monti in Namen der Kommission (5. Juni 1998) Die Kommission pr(cid:252)ft zur Zeit das von dem Herrn Abgeordneten angesprochene Problem und wird ihm ihre Schlu(cid:223)folgerungen so bald wie m(cid:246)glich mitteilen