title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av telefaxapparater för privat bruk med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand

eurovoc_concepts:
Far East
anti-dumping duty
facsimile
import
telecommunications equipment

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * -it -A- -fr Bryssel den 31. 03. 1998 KOM(1998) 193 slutlig l;örslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av telefaxapparater för privat bruk med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Beträffande : Antidumpingsförfarandc rörande import av faxmaskiner för privat bruk med ursprung i Folkrepubliken Kina, Japan, Syd- Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand. Det föreslås härmed att Rådet antar den bifogade förordningen rörande införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av faxmaskiner för privat bruk med ursprung i ovan nämnda länder. Förfarandet initierades den 1 februari 1997. Preliminära antidumpningstullar infördes den 1 november 1997 i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2140/971. Efter införandet av preliminära antidumpningstullar, mottogs skriftliga synpunkter och de parter som så önskade beviljades att bli hörda. Alla synpunkter beaktades. Ut i frän detta, fattades ett avgörande beslut och de uppgifter som framkommit av det slutgiltiga undersökningsresultatet gjordes tillgängliga (or alla berörda parter, vilka gavs möjligheten att framföra sina synpunkter. Återigen beaktades de synpunkter som framförts och korrigeringar gjordes i beräkningarna där så var skäligt. Produktbeskrivning : Produktbeskrivningen har begränsats till « thermal paper « och « thermal transfer » faxmaskiner. Faxmaskiner som använder sådana tryckmetoder som bläckstråle- och laserskrivare, portabla faxmaskiner som bara används i anslutning till portabla telefoner, utesluts. Dumpning : Betydande dumpningsmarginaler konstaterades för alla exportörer från de berörda länderna. Med beaktande av de synpunkter som framkommmit efter införandet av de preliminära tullarna, gjordes justering för handelsled där så var skäligt och bestyrkt. Skada : Gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada, visad genom avsevärt minskade försäljningsvolymer och marknadsandelar, lågt kapacitetsutnyttjande i tillverkningen, betydande finansiella förluster och ett minskat antal anställda. Skadeorsak : Väsentligt prisunderskridande kunde konstateras för samtliga exporterande länder i undersökningen, utom för Japan och Singapore. En stark trend av fallande import priser kunde konstateras för alla de exporterande länderna i undersökningen. Både prisunderskridandet och en trend av fallande importpriser har orsakat en situation av sänkta priser på gemenskapens marknaden vilket förhindrat gemenskapsindustrin från att höja sina priser till en lönsam nivå. Den dumpade importen från de berörda exportländerna har orsakat betydande skada för gemenskapsindustrin. Gemenskapens intresse : Den troliga verkan av införande /icke införande av antidumpingtullar bedömdes med hänsyn till gemenskapsindustrin, importörer och konsumenter. EGTnrL297, 31. 10. 1997, s. 61. \~ Gemenskapsindustrin konstaterades vara livskraftig och undersökningen visade att, en forisatt dumpning av gemenskapsmarknaden skulle avsluta dess tillverkningsaktivileler inom EU. Vad beträffar importörer, skulle införandet av antidumpingtullar inte ha en påtaglig verkan, då faxmaskiner för privat bruk är en mycket liten del av deras totala verksamhet. Speciellt uppmärksammades effekten av åtgärderna för konsumenten. Fastställandet av konsumentintresset hindrades i den här utredningen av att konsumentorganisationerna, inklusive BEUC, inte ville samarbeta. Insamlade data i undersökningen vittnar om att, efter ett införande av AD-tullar kommer ingen prisökning för faxmaskiner för privat bruk tillverkade i gemenskapen att göras (vilken beräknas förse omkring 50% av marknaden), då gemenskapens tillverkare rimligen kommer att hålla priset stabilt för att kunna öka sina försäljningsvolymer och marknadsandelar. Likväl för importerade varor, kommer prisökningen p. g. a. AD-tullar, för den stora majoriteten av exportörer (som beräknas stå för 70% av all import) att bli blygsam, vilket betyder en ökning mellan 3% och 9% (eller mellan 7 och 27 ECU per enhet). En sådan prisökning skulle hänföra sig till produktens livstid på omkring 5 år , vilket ytterligare minskar konsumenteffekten. I jämförelse med den totala kostnaden för konsumenten, visade undersökningen att uppskattningsvis 4000 arbetstillfällen i Europeiska gemenskapen (för alla gemenskapstillverkare, med vilka menas Philips, Sagem, och tillverkare besläktade med vissa exportörer) kommer att räddas , eller åtminstone, positivt påverkas av införandet av slutgiltiga AD-tullar. Medlemsländerna konsulterades i rådgivande kommitténs möte av den 5 mars 1998. Förordningen som inför slutgiltiga åtgärder måste publiseras senast den 30 april 1998, i enlighet med den bindande tidsgräns som förfarandet är underställt. \<\- RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. av den om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av telefaxapparater för privat bruk med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, ändrad genom förordning (EG) nr 2331/962, särskilt artikel 9. 4 i denna, med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: A. FÖRFARANDE (1) En preliminär antidumpningstull infördes den 1 november 1997 genom kommissionens förordning (EG) nr 2140/973 (nedan kallad "förordningen om preliminär antidumpningstull"). Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna har gemenskapsindustrin, två exportörssammanslutningar samt ett antal tillverkare/exportörer och importörer lämnat skriftliga synpunkter. Alla parter som så begärde hördes muntligen. (2) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden och genomförde undersökningar hos ett antal importörer som är exportörer från de berörda länderna närstående. Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull och uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär antidumpningstull. Parterna gavs också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter. EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. EGT L 317, 6. 12. 1996, s. 1. EGT L 297, 31. 10. 1997, s. 61. Ib B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT (3) Förfarandet för bruk privat (nedan omfattar lclefaxapparaler kallade "telefaxapparaler för privat bruk" eller "den berörda produkten"). Dessa är huvudsakligen avsedda för sändning och mottagning av pappersdokument via telefonsignaler och används ofta i hemmet eller som personlig skrivbordsutrustning på arbetsplatsen och har ofta även ytterligare kommunikationsmöjligheter. Utöver telefaxfunktionen och telefonfunktionen eller anslutningsmöjligheter för telefon eller trådlös telefon kan telefaxapparaten även vara försedd med en arkmatare och ha en eller flera av följande funktioner: en kassetsvarsfunktion eller digital svarsfunktion, en kopieringsfunktion eller en interntelefunktion. Denna uppräkning är inte uttömmande. (4) För de preliminära avgörandena gjordes, på grundval av vikt och storlek, åtskillnad mellan telefaxapparater för privat bruk och telefaxapparater för yrkesmässigt bruk. Inom ramen för ifrågavarande undersökning betraktades endast telefaxapparater med en vikt pä högst fem kilogram och vars huvuddel har en storlek på högst 470 mm i bredd, 450 mm i djup och 170 mm i höjd som lelefaxapparater för privat bruk. Vid fastställandet av vikt och storlek undantogs arkmalaren och andra tillbehör samt eventuella trådlösa telefoner. Det ansågs vidare att telefaxapparater med bläckstråle- eller laserutskriftsteknik för närvarande är avsedda endast för yrkesmässigt bruk, och apparater i vilka sådan teknik används uteslöts därför från tillämpningen av den preliminära antidumpningstullen. (5) Telefaxapparater för personligt bruk klassificeras för närvarande enligt KN- nummer8517 21 00. 1. Kännetecken för telefaxapparater för yrkesmässigt bruk (6) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna gjorde exportörer gällande att vikt- och storlekskriterierna skulle vara olämpliga för att definiera produkten, eftersom de skulle medföra att även apparater för yrkesmässigt bruk (kontorsapparater) snart skulle omfattas av definitionen. (7) Undersökningen har dock visat att den pä vikt och storlek grundade produktdefinitionen inte, vad gäller undersökningsperioden, medfört att även telefaxapparater för yrkesmässigt bruk kommit att omfattas därav. Ingen berörd part har heller gjort gällande att det skulle ha funnits telefaxapparater för yrkesmässigt bruk som uppfyller vikt- och storlekskriterierna tillgängliga på gemenskapsmarknaden mellan undersökningsperiodens slut och december 1997. Vad gäller den framtida utvecklingen har de berörda parterna inte ingivit några underbyggda inlagor; slutsatserna av undersökningen har inte heller givit anledning anta att sådana apparater skulle introduceras på marknaden under den tid som antidumpningstullarna tillämpas. Den slutsats som dras är därför att vikt- och storlekskriteriena i den nära framtiden inte kommer att medföra att telefaxapparater för yrkesmässigt bruk omfattas av detta förfarande. 2- Skulle trots allt detta ske kommer kommissionen, på grundval av en framställning från berörda parter, att skyndsamt undersöka om dessa telefaxapparater omfattas av den produktdefinition som gäller för detta förfarande och underrätta de berörda parterna och medlemsstaternas tullförvaltningar om detta. 2. Utskriftsteknik (8) Det gjordes vidare gällande att telefaxapparater för personligt bruk i vilka används annan utskriftsteknik än värmekänslig utskriftsteknik (dvs. apparater i vilka används värmeöverförings-, bläckstråle-, laser- eller LED-utskriftsteknik) borde uteslutas från undersökningen. 2. 1 Telefaxapparater med värmeöverföringsteknik (9) Vad gäller detta argument har av undersökningen framgått följande: Fysiska och tekniska kännetecken (10) Vad beträffar vikt, storlek och grundläggande tekniska egenskaper är telefaxapparater i vilka för utskrift används värmeöverföringsteknik snarlika eller identiska med apparater för värmekänsligt papper. Den enda skillnaden är trycktckniken och därmed det slag av papper som används. 1 såväl värmeöverföringstekniken som tekniken med värmekänsligt papper används värme för att överföra information på papper genom ett enda skrivhuvud. De båda skrivhuvudena är nästan identiska. Det vore därför i princip möjligt att trycka på värmekänsligt papper med ett skrivhuvud för värmeöverföringsteknik. De elektriska komponenter som används för att kontrollera skrivhuvudena är vidare identiska. Grundläggande inslag i utskriftstekniken med värmekänsligt papper ligger alltså till grund för den modernare värmeöverföringstekniken. I detta avseende befanns att värmeöverföringstekniken är resultatet av den normala produktutvecklingen av utskriftstekniken med värmekänsligt papper. Användning och konsumenternas produktuppfattning (11) De båda produkttyperna har, allmänt sett, liknande utformning och utseende och är båda lätta att handha. Det har framgått att enskilda användare liksom mindre kontor och hemmakontor använder såväl telefaxapparater för värmekänsligt papper som telefaxapparater med värmeöverföringsteknik. i tryckteknik, dvs. den överlägsna utskriftskvaliteten Skillnaderna för telefaxapparater med värmeöverföringsteknik, och fördelarna med att använda vanligt papper, utgör vid konsumenternas överväganden endast en aspekt bland alla de tillgängliga tekniska egenskaperna. Konsumenternas främsta avsikt med att införskaffa en faxapparat är att erhålla en apparat för sitt privata bruk sor kan sända och ta emot faxmeddelanden. Från konsumentens synpunkt utgör de utskriftstekniker som används i produkttyperna i fråga ett element av jämförelsevis underordnad betydelse. Försäljningskanaler (12) Under undersökningsperioden såldes telefaxapparter för värmekänsligt papper och i allmänhet genom samma telefaxapparater med värmeöverföringsteknik försäljningskanaler. Slutsats (13) Med beaktande av det ovan sagda betraktas telefaxapparater med värmekänsligt papper och telcfaxapparater med värmeöverföringsteknik som en och samma produkt. 2. 2 Bläckstråle-, laser- och LED-utskriftsteknik och bärbara telefaxapparater (14) Vad gäller telefaxapparater med bläckstråle-, laser- eller LED-utskriftteknik har i de slutgiltiga avgörandena bekräftats att dessa apparater i allmänhet är väsentligen olika telefaxapparater för privat bruk såvitt gäller fysiska och tekniska egenskaper (särskilt beträffande vikt/storlek och prestanda), att de är utformade för yrkesmässigt bruk snarare än för personligt bruk samt att de, i betydande utsträckning, säljs genom andra försäljningskanaler. (15) Med beaktande av dessa skillnader kan telefaxapparater med bläckstråle-, laser- eller LED-utskriftsteknik inte anses vara likadana produkter som den berörda produkten. (16) Vissa berörda parter har vidare gjort gällande att vissa nya typer av bärbara telefaxapparater som skall användas tillsammans med mobiltelefoner och vilka, under undersökningsperioden, ännu inte var tillgängliga på gemenskapsmarknaden, endast är avsedda för yrkesmässigt bruk och därför borde uteslutas från detta förfarande. (17) På grundval av tillgängliga uppgifter anses bärbara telefaxapparater, vilka skall användas endast tillsammans med mobiltelefoner, ha annorlunda fysiska och tekniska egenskaper och vara avsedda endast för yrkesmässigt bruk. Dessa apparater omfattas därför inte av definitionen av den ifrågavarande produkten. På framställning från berörda parter kommer kommissionen därför, när dessa telefaxapparater väl introducerats i gemenskapen, att utan dröjsmål undersöka huruvida de omfattas av produktdefinitionen i detta förfarande och underrätta de berörda parterna och medlemsstaternas tullmyndigheter om detta. 3. Slutsatser (18) De preliminära avgörandena i förordningen om preliminär antidumpningstull enligt vilka produktdelinitionen skall grundas på kriterierna vikt och storlek bekräftas. (19) Vidare bekräftas att den berörda produkten i enlighet med vad som avses i artikel för värmekänsligt papper och 1. 4 i grundförordningen är telefaxapparater telefaxapparater med värmeöverföringsteknik. (20) Telefaxapparater med bläckstråle-, laser- eller LED-utskriftsteknik, liksom bärbara telefaxapparater som skall användas endast tillsammans med mobiltelefoner, skall inte omfattas av detta förfarande. C. DUMPNING 1. (trad av samarbetsvilja (21) Tillverkarnas och exportörernas grad av samarbetsvilja i detta förfarande var låg i Malaysia, Thailand, Taiwan, Japan och Kina, eftersom de särskilt samarbetsvilliga till gemenskapen representerade endast en liten andel av den totala exporten från de berörda länderna. tillverkarnas/exportörernas exportvolym (22) De uppgifter som tillhandahölls av de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna kontrollerades och blev också i de flesta fall beaktade. I vissa fall framgick dock av undersökningen att vissa uppgifter var oriktiga, icke underbyggda eller otillräckliga och således inte kunde beaktas. I dessa fall grundade kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, sina slutgiltiga avgöranden på tillgängliga uppgifter. 2. Länder med marknadsekonomi 2. 1 Normalvärde Tillämpning av artikel 18. 1 i grundförordningen i (se punkt 66 (23) Exportören/tillverkaren från Singapore ifrågasatte kommissionens beslut att i enlighet med artikel 18. 1 i grundförordningen beräkna normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter förordningen om preliminär antidumpningstull). Företaget gjorde gällande att de inhemska transaktioner som inte rapporterats var avsedda för återexport till tredje land. Vidare gjorde företaget gällande att kommissionen enligt artikel 18. 4 i grundförordningen borde ha underrättat företaget om beslutet, eftersom det inte gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar. Företaget ifrågasatte också den metod som kommissionen använde för att beräkna normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter, eftersom det ansåg att den bevisning som inhämtats på platsen (fakturor avseende de transaktioner som inte rapporterats) borde ha använts istället för det r )gsta försäljningspris som rapporterats. Av undersökningen framgick alt den ifrågavarande försäljningen egentligen gjorts pä hemmamarknaden men inte rapporterats som inhemsk försäljning av företaget. Företaget ombads vidare att lägga fram bevisning till stöd för att denna försäljning inte var avsedd för inhemsk konsumtion utan faktiskt exporterades från Singapore. Trots upprepade uppmaningar tillhandahöll företaget inget som kunde styrka efterföljande återexport till ett tredje land. När företaget, efter kontrollbesöket, på egen begäran hördes gavs ingen tillfredsställande förklaring. (24) Vad gäller den metod som kommissionen använt för att beräkna normalvärdet för dessa transaktioner kan sägas, att de fakta som användes vid beräkningen av normalvärdet kontrollerades och att de, mot bakgrund av företagets delvis bristande samarbetsvilja, är rimliga. Kommissionens preliminära avgörande, sådant del framgår av punkt 66 i förordningen om preliminär antidumpningstull, bekräftas därför. (25) En sydkoreansk tillverkare/exportör för vilken det beslöts att tillgängliga uppgifter skulle användas vid bedömningen av materialkostnaderna, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen (se punkt 32 i förordningen om preliminär antidumpningstull), gjorde gällande att detta beslut var obefogat och att de materialkostnader som uppgavs i svaret på frågeformuläret borde ha använts istället. Företaget ansåg också att den metod som kommissionen använde för att justera normalvärdet på grund av den partiella bristen på samarbetsvilja var bristfällig. (26) Av undersökningen framgick att de uppgifter om materialkostnaderna som företaget hade uppgivit företedde allvarliga inkonsekvenser och därför inte kunde att motivera godtas. Företaget inkonsekvenserna. Vad gäller den metod som använts vid fastställandet av de tillgängliga uppgifterna bör påpekas att en försiktig metod tillämpats vid justeringen av materialkostnaderna genom användandet av den minsta skillnad som kunnat konstateras mellan det lägsta och det genomsnittliga materialvärdet. inga ytterligare förklaringar gav för Konstruerat normalvärde (försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader) (27) Den enda samarbetsvilliga thailändska tillverkaren/exportören, som i avsaknad av inte hade någon inhemsk försäljning, ifrågasatte den metod som vid konstruerandet av normalvärdet använts för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Som framgår av punkt 77 i förordningen om preliminär antidumpningstull och i enlighet med artikel 2. 6 c i grundförordningen försäljning, att konstruera beslöt kommissionen, normalvärdet genom att till företagets tillverkningskostnader lägga det vägda genomsnitet för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt den vinst som fastställts för all lönsam försäljning från samarbetsvilliga exportörer i Taiwan. Företaget påstod att det tillsammans med den samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkaren/exportören utgjorde en enda enhet och att försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, med hänsyn till detta förhållande, skulle ha fastställts på grundval av den första metod som anges i artikel 2. 6 i grundförordningen vilket, enligt företaget, inhemska inhemsk skulle ha varit de faktiska uppgifterna för det taiwanesiska företaget. Om artikel 2. 6 c skulle tillämpas begärde företaget alternativt att endast försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för det närstående taiwanesiska företaget skulle användas på grund av de nära förbindelserna mellan de två. (28) Det bör noteras att det konstruerade värdet enligt artikel 2. 6 skall baseras på de försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst som gäller för hemmamarknaden i exportlandet, dvs. Thailand. 1 avsaknad av uppgifterom försäljningen av telefaxapparater pä hemmamarknaden i Thailand lor det berörda företaget eller för något annat företag, och med hänsyn till att inga uppgifter fanns att tillgå rörande försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst inom samma generella produktkategori, i enlighet med artikel 2. 6 a och b i grundförordningen, har emellertid artikel 2. 6 c åberopats, dvs. försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst fastställts pä grundval av någon annan rimlig metod. Med hänsyn till att Taiwan är en marknad pä vilken ett betydande antal företag verkar under stor konkurrens bedömdes att det vägda genomsnittet försäljnings- och alla andra allmänna kostnader administrationskostnader, samarbetsvilliga exportörer på den taiwanesiska marknaden utgjorde en lämplig och rimlig grundval och bäst motsvarade försäljningsvillkoren för den berörda produkten på den thailändska marknaden. av samt vinst för (29) Att, som föreslagits av den thailändske tillverkaren, endast använda sig av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för del företag som det är närstående, ger inte en lämpligare grundval. Det närstående taiwanesiska företagets försäljning representerade för övrigt endast en bråkdel av den taiwanesiska marknaden. Jämförelse Importavgifter (30) I punkt 37 i förordningen om preliminär antidumpningstull framhöll kommissionen att de yrkanden om justeringar för importavgifter som framställts av sydkoreanska tillverkare/exportörer avvisades, eftersom dessa yrkanden beräknades på grundval av ett genomsnitt för alla produkter och eftersom sambandet mellan den tull som betalats och varje specifik berörd telefaxmodell inte visades. Tre sydkoreanska tillverkare/exportörer har gjort gällande att detta beslut var orimligt. De har begärt att kommissionen inte skulle kräva exakta beräkningar för varje modell utan istället godta en allmän fördelning av den tull som betalats. Vidare har företagen gjort gällande att justering för tull måste beviljas oberoende av huruvida inhemska modeller innehåller delar som köpts lokalt eller inte. (31) Det måste framhållas att ett grundläggande krav för beviljandet av en sådan justering är att stöd framförs för att delarna inte inhandlats lokalt, eftersom tull annars inte betalats för dessa delar. I ett fall kunde en exportör åtminstone 'elvis visa, på ett sätt som kommissionen fann tillfredsställande, att en justering var befogad. Justering gjordes endast i den utsträckning som begäran var styrkt. Handelsled a) Olikheter avseende funktion (32) De Ivä tillverkarna/exportörerna frän Japan, tillverkaren/exportören frän Singapore och ett av de sydkoreanska förelagen begärde justering för olikheter i handelsled pä grundval av artikel 2. 10 d i grundförordningen, vilket preliminärt avvisades på de grunder som anges i punkterna 49 och 71 i förordningen om preliminär antidumpningstull. Företagen invände mot detta och gjorde ånyo gällande att olikheter vad gäller funktioner på hemmamarknaden och vid export automatiskt motsvarade av olika handelsled och att justering därför borde beviljas för att göra det möjligt att göra en riktig jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset. Till stöd för sin begäran gjorde företagen gällande att gemenskapsinstitutionerna i enlighet med artikel 2. 9 i normalt, vid konstruerandet av exportpriset grundförordningen, från det pris som betalas av den första oberoende kunden avräkna alla kostnader som bärs av närstående importörer i gemenskapen och därigenom få fram ett exportpris fritt fabrik. De menade att man därför, för att erhålla ett normalvärde i ett jämförbart handelsled, måste utesluta ocksä de utgiftsslag som förekommer pä hemmamarknaden jämte motsvarande vinst grundad pä den vinst som erhålls vid försäljning på hemmamarknaden, i enlighet med artikel 2. 10 d i grundförordningen. (33) Detta argument kan inte godtas eftersom det strider mot ett grundläggande krav i grundförordningen på denna punkt, nämligen att de handelsled i vilka handel sker på hemmamarknaden och på exportmarknaden måste anges av klaganden som särskilt måste visa hur denna eventuella olikhet påverkar jämförbarheten i prishänseende. (34) Det bör erinras om att gemenskapsinstitutionernas praxis att rekonstruera exportpriset genom att från det pris som tillämpas vid försäljning till icke närstående importörer avräkna de kostnader som bärs av närstående importörer medför att priset vid gemenskapens gräns ligger på samma nivå som vid försäljning till en oberoende kund. Eftersom priset vid försäljning frän närstående importörer till oberoende kunder i detta fall befunnits i allmänhet motsvara nivån på de priser som tas ut vid försäljning till större återförsäljare och distributörer, innebär ett avdrag av importörens kostnader vid försäljning till sådana kunder ett pris som motsvarar en nivå högre upp i försäljningskedjan. Exportpriset efter rekonstruering bör följaktligen anses motsvara det pris som tas ut av distributören. (35) Företagens påstående att en kostnadsavräkning borde göras från priset vid försäljning på hemmamarknaden eftersom en sådan avräkning gjorts vid rekonstrueringen av exportpriset bedöms som i och för sig ogrundat. Eftersom rekonstrueringen av exportpriset i förevarande fall ledde till ett handelsled motsvarande det som gäller för en distributör, motsvarade detta handelsledet på hemmamarknaden. Det förhållandet att vissa kostnader kan uppstå vid försäljning på hemmamarknaden till distributörer, vilka inte uppstår vid motsvarande exportled, hör samman med de speciella förhållandena på de ifrågavarande marknaderna men kan inte i sig leda till en justering när det är klart att priserna gäller ett liknande slag av kunder, nämligen distributörer. (36) De japanska och sydkoreanska företagen gjorde gällande att det genomsnittliga priset pä hemmamarknaden inte kunde användas som normalvärde, eftersom denna försäljning sker vid olika handelsled av vilka endast ett motsvarar exportledet. Kommissionen undersökte situationen noggrant men kunde inte finna att exportörernas påstående var befogat, eftersom företagen inte kunde tillhandahålla en klar uppdelning i kostnads- eller prisslag för att påvisa sådana skillnader i handelsled på hemmamarknaden. Kommissionen kunde däremot fastställa att de priser som togs ut av kunderna på hemmamarknaden var i stort sett desamma för de olika konsumentgrupperna, vilket tyder på att det inte rörde sig om olika handelsled. Justering för olikheter i handelsled var under alla omständigheter inte befogat, eftersom priserna på hemmamarknaden var desamma för alla kundgrupper och en av dessa grupper motsvarade handelsledet för exportkunder (distributörer). Normalvärdet skulle bli detsamma, oavsett om det grundades på försäljning till en grupp eller till alla kunder. (37) Vad gäller Singapore gjordes, enligt vad som påstods, all försäljning på hemmamarknaden i ett enda handelsled, nämligen distributörsledet. Det bör erinras om att normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 18. 1 i grundförordningen på grund av att företaget underlåtit att rapportera ett stort antal transaktioner på hemmamarknaden med den berörda produkten, vilket förhindrade en mer ingående granskning av handelsleden på hemmamarknaden. På grundval av de upplysningar som kommissionen hade tillgång till konstaterades inga olikheter mellan handelsleden på hemmamarknaden och vid export. (38) Av ovan angivna skäl fastställdes normalvärdet på grundval av all försäljning på hemmamarknaden, och de justeringar för olikheter i handelsled som begärts av de japanska, singaporianska och sydkoreanska tillverkarna/exportörerna bedömdes vara obefogade. (39) Under omständigheter som inte omfattas av en justering för olikheter i handelsled i enlighet med artikel 2. 10 d i i grundförordningen medges enligt artikel 2. 10 d ii att en särskild justering beviljas när det visas att vissa funktioner har ett klart samband med andra handelsled än det som använts för jämförelsen. I förevarande fall framgick av undersökningen att, oavsett det förhållandet att en justering för olikheter i handelsled inte kunde beviljas, marknadsföringsfunktionen borde beaktas särskilt mot bakgrund av artikel 2. 10 d ii. Kommissionen undersökte särskilt huruvida de berörda företagen hade marknadsföringsutgifter för att främja försäljning i andra handelsled än det som använts för jämförelsen. Det befanns för de berörda företagen att vissa marknadsföringsutgifter i förevarande fall faktiskt avsåg ett annat handelsled än det som använts för jämförelsen. Följaktligen beslöts i enlighet med artikel 2. 10 d ii i grundförordningen att från beräkningen av normalvärdet undanta marknadsföringsutgifter som var att hänföra till försäljning på hemmamarknaden som rörde ett annat handelsled än distributörsledet. b) OEM-försäljning - 9- (40) lin tillverkare/exportör i Taiwan, en i Thailand och två i Sydkorea ifrågasatte avvisandet av deras yrkanden om en justering för olikheter i handelsled grundade pä OEM-exportförsäljning. (41) Den begärda graden av justering kunde inte beviljas eftersom det inte kunde påvisas något tydligt prismönster mellan de påstådda försäljningskanalerna. I vissa fall befanns priserna för OEM-modeller vara högre än priserna för försäljning av varor av egna märken. För ett sydkoreanskt företag befanns också att den kundklassificering som angivits var oriktig och därför måste lämnas utan beaktande. På den taiwanesiska marknaden visade OEM-försäljningen på hemmamarknaden inte någon konsekvent prisskillnad jämfört med försäljning av varor av egna märken. (42) För den thailändske tillverkaren, som försäljning pä hemmamarknaden och endast exporterade på OEM-basis, konstruerades normalvärdet med och av administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för den thailändska marknaden för vilka, som förklarats ovan, inga justeringar av detta slag behövdes. Begäran avvisades därför. inte hade någon genomsnittliga försäljnings- användning Provision (43) Det thailändska företaget invände mot att en provision på 5 % dragits av från priset till den första oberoende kunden i gemenskapen för att därigenom ta hänsyn till det närstående taiwanesiska företagets delaktighet i dessa transaktioner. Enligt företaget borde endast direkt anknutna försäljningskostnader dras av, varför det inte skulle finnas någon rättslig grund för att tillämpa denna femprocentiga provision som de påstod inte förekom i praktiken. (44) Undersökningen att den frän export bekräftade thailändske all tillverkaren/exportören till gemenskapen gjordes via ett närstående företag i Taiwan. Det har fastställts att de överföringspriser som det närstående taiwanesiska företaget tagit ut av den thailändske tillverkaren, på grund av förhållandet mellan de två företagen, inte kan anses ha varit rimliga. Vid besök på platsen konstaterades ett pålägg mellan överföringspriset och det pris som betalades av den första oberoende kunden i gemenskapen. Denna skillnad var avsedd att, i varje fall delvis, täcka det närstående företagets kostnader för de åtgärder som utförts i syfte att exportera den berörda produkten. Eftersom det närstående taiwanesiska företagets funktioner kan anses likna funktionerna hos en handlare gjordes en justering i form av ett avdrag på 5 % från priset till den första oberoende kunden i gemenskapen. Detta avdrag bedöms som rimligt med hänsyn till det närstående företagets grad av delaktighet tillverkarens/exportörens försälj ningsverksamhet. thailändske i den (45) Ett företag i Singapore begärde en justering för provision som betalats till närstående företag i Japan. Denna begäran hade redan avvisats på de grunder som anges i punkt 73 i förordningen om preliminär antidumpningstull. Företaget invände mot detta ställningstagande och gjorde ånyo gällande att justeringen var nödvändig på grund av den betydande roll som de två närstående japanska företagen spelade vid produkten i Singapore. tillverkningen och marknadsföringen av den berörda (46) Frågan togs under nytt övervägande. Av undersökningen framgick att beloppet i fråga egentligen avsåg royalties och vinstöverföringar som de två japanska företagen tog emot. Sådana betalningar kan inte betraktas som betalning av provision i enlighet med artikel 2. 10 i i grundförordningen. Begäran om justering kunde således inte godtas. (47) Det konstaterades emellertid att exportförsäljningen helt administrerades av de japanska företagen. Singaporeföretagets funktion var begränsad till att fakturera varorna och ombesörja frakten. Eftersom de närstående företagens funktion därför kan anses likna en handlares funktion avräknades en justering pä 5 % från priset till den första oberoende kunden i gemenskapen för att ta hänsyn till företagens delaktighet i Singaporetillverkarens försäljning och administration. Justeringen fastställdes till 5 % eftersom de faktiska utgifterna för de närstående japanska företagen inte uppgavs i svaren på frågeformuläret, trots att detta så uttryckligen begärts, och därför inte kunde kontrolleras vid kontrollbesök på platsen. Kreditkostnader (48) I punkt 39 i förordningen om preliminär antidumpningstull uppgavs att kraven på justering för kreditkostnader avvisades för samtliga sydkoreanska företag, eftersom kraven grundades på ett kreditkonto för löpande betalningar med automatisk förlängning av krediten, utan bevis för att det skulle finnas ett avtal mellan försäljningstidpunkten. Tre av produkten vid leverantören och köparen sydkoreanska tillverkare/exportörer gjorde gällande att detta inte överensstämde med kommissionens praxis. En justering av normalvärdet för kreditkostnader motsvarande en kredittid på minst 30 dagar borde därför ha beviljats. (49) Det är gemenskapsinstituionernas praxis att bevilja justering för kreditkostnader när exportören visar att betalningsvillkoren var en faktor som beaktades vid fastställandet av de försäljningspriser som togs ut, i enlighet med artikel 2. 10 g i grundförordningen. Justering beviljas därför endast för det antal dagar som man kan visa har avtalats vid försäljningstidpunkten, eftersom endast de kostnader som hänför sig till dessa dagar kan anses ha påverkat priset. När betalningarna görs på grundval av ett sådant kreditkonto som i detta fall finns inget sådant avtal och begäran kunde således inte godtas. Garantikostnader (50) En sydkoreansk tillverkare/exportör gjorde gällande att det borde göras en mer realistisk beräkning av justeringen för skillnaden i garantikostnader genom medräknande av vissa utgifter i form av avgifter som betalas till oberoende ombud och löner till reparatörer. (51) Av undersökningen för hemmamarknaden var överdrivna och att de således utgjorde en otillforlitlig grund för beräkningen av justeringen. Vid det preliminära fastställandet beslöts att grunda garantikostnaderna uppgivna framgick att de bedömningen av justeringen lör garanlikostnadcr endast på de faktiska kostnaderna för att tillhandahälla kunder reservdelar utan särskild kostnad. I avsaknad av ny bevisning till stöd för en större justering för garanti kostnaderna bekräftas härmed de preliminära slutsatserna. Andra faktorer (52) Ett taiwanesiskt företag upprepade sin begäran om särskilt justering i enlighet med artikel 2. 10 k i grundförordningen genom avdrag från normalvärdet av försäljares löner, marknadsföringskostnader och hyra, eftersom företaget ansåg att större delen av kostnaderna för dessa funktioner rörde försäljning på hemmamarknaden. (53) De singaporianska japanska och tillverkarna/exportörerna begärde vidare, alternativt för den händelse begäran om justering för olikheter i handelsled (se ovan) skulle avvisas, att andra särskilda justeringar - för till exempel löner till försäljare, marknadsföringskostnader m. m. - skulle avräknas från normalvärdet. Det singaporianska företaget invände mot att denna begäran avvisats (se punkt 72 i förordningen om preliminär antidumpningstull) och hävdade att kravet i artikel 2. 10 k att det skall påvisas att kunder på hemmamarknaden betalat olika priser endast är ett exempel och sålunda inte tvingande. företags avdelningar (54) Inget av de företag som framställde en begäran i enlighet med artikel 2. 10 k i tillhandahöll sådant stöd för betydande och konsekventa grundförordningen prisskillnader som krävs enligt stadgandet. Att endast påvisa en skillnad i kostnader mellan ett försäljning på hemmamarknaden utgör inte tillräcklig grund för ett påstående om olikheter i prisjämförbarhet och är i än mindre grad tillräckligt för att påvisa effekt på priserna. Det är vidare oriktigt att kravet att påvisa prisskillnader endast anges som exempel, eftersom stycke k förstärker de två kraven i första stycket i artikel 2. 10, nämligen att de justeringar som anges i styckena a-k endast kan beviljas om det görs gällande och visas att olikheterna påverkar priserna och prisernas jämförbarhet. I avsaknad av bevis för att dessa krav uppfyllts i detta fall måste begäran avvisas. för export respektive för 3. Länder som inte har marknadsekonomi 3. 1 Individuell behandling (55) De företag som inte beviljats individuell behandling gjorde gällande att förordningen om preliminär antidumpningstull var otillräckligt motiverad på denna punkt. De framställde ånyo sin begäran om individuell behandling och anförde som grund för detta att de var oberoende av den kinesiska staten. (56) Det bör noteras att en enda landsomfattande tull fastställs för länder som inte har marknadsekonomi, i enlighet med artikel 9. 5 i grundförordningen. Att bevilja vissa exportörer individuell behandling utgör således ett undantag från huvudregeln. En tillverkare/exportör som önskar ett sådant undantag måste visa att statlig inblandning inte förekommer. Två av de kinesiska tillverkarna kunde visa att de uppfyllde alla krav för att beviljas individuell behandling. Beträffande de tre återstående kinesiska tillverkarna kunde företagen inte visa sådant oberoende, - 12- varför gemenskapsinstitutionerna var tvungna att tillämpa den landsomfattande tullen. 3. 2 Model/jämförelse (57) Kinesiska tillverkare/exportörer invände mot det förhållandet alt normalvärdet delvis grundades pä modeller frän en sydkoreansk tillverkare pä vilken artikel 18 i grundförordningen tillämpades. Exportörerna gjorde gällande att användningen av ett normalvärde som fastställts för ett icke-samarbetsvilligt foretag skulle vara oförmånligt för dem. (58) Frågan togs under ny prövning och dessa modeller uteslöts slutligen från beräkningen med hänsyn till att artikel 18 i grundförordningen tillämpades vid fastställandet av normalvärdet. (59) Ett av de sydkoreanska företagen med tillverkning i såväl Kina som Sydkorea hävdade att normalvärdet för en av dess modeller som tillverkades i Kina borde ha fastställts med ledning av det konstruerade värdet för samma modell som tillverkades i Sydkorea. i grundförordningen (60) Begäran har avvisats eftersom tillgängliga uppgifter använts på grundval av artikel 18 för att fastställa normalvärdet för den närstående sydkoreanska tillverkaren/exportören och, som ovan sagts, dessa modeller uteslutits vid fastställandet av det kinesiska normalvärdet. Det måste vidare framhållas att normalvärdet om möjligt bör grundas på uppgifter som erhållits i det jämförbara landet som helhet och inte endast på en viss tillverkares försäljning. 3. 3 Jämförelse Handelsled (61) Kinesiska tillverkare/exportörer begärde åter justering för olikheter i handelsled och anförde som grund för detta att deras exportförsäljning endast gick till OEM. (62) Som förklarats ovan framgick det av en genomgång av priserna vid OEM- försäljning och försäljning av egna märkesprodukter på den sydkoreanska hemmamarknaden att en olikhet i handelsled på denna punkt inte återspeglades i konsekventa och tydliga olikheter i prishänseende. Eftersom det inte förelåg någon olikhet i pris mellan OEM-försäljning och försäljning av det egna märket i Sydkorea, och eftersom normalvärdet för Kina grundats på priserna på Sydkoreas hemmamarknad, fanns ingen grund för justering. Provision (63) Tre japanska företag berörs av förfarandet rörande Kina eftersom de exporterade telefaxapparater med ursprung i Kina till gemenskapen. Det framgår att deras helägda dotterföretag i Hongkong har antingen ett avtal med ett kinesiskt företag om tillverkning (eller montering) i Kina eller ett företag (en rättslig enhet) inrättat i Kina. I den preliminära beräkningen avräknades ett pålägg för verksamheten i 13 Hongkong och Japan i form av provision. De kinesiska tillverkarna/exportörerna hävdade att denna avräkning på 5 % från exportpriset inte var korrekt, eftersom det inte hänförde sig till en faktiskt utbetalad provision. (64) Eftersom de närstående japanska likna funktionerna hos en handlare som arbetar på provisionsbasis har en justering på 5 % avräknats från priset till den första oberoende kunden i gemenskapen. Denna andel anses rimlig med hänsyn till de närslående företagens grad av delaktighet i de kinesiska tillverkarnas försäljning och administrativa verksamhet. funktioner kan anses företagens (65) Enligt artikel 2. 10 i i grundförordningen skall en justering göras för olikheter i provisioner som utbetalas for försäljningen i fråga. I detta avseende bör noteras att det inte gör någon skillnad om tillverkaren/exportören fakturerar sin kund i gemenskapen direkt och betalar en provision till de parter som är inblandade i tillverkaren/exportören organisationen av försäljningstransaktionen eller om fakturerar mellanhanden som i sin tur fakturerar kunden i gemenskapen. Det senare tillvägagångssättet är endast ett annat sätt att tillse att mellanhanden får sin provision. I enlighet med rådets och kommissionens praxis kunde begäran därför inte godtas. 4. Dumpningsmarginal för foretag som varit föremål för undersökning 4. 1 Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga företag (66) Dumpningsmarginalen fastställdes i enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen pä grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normal värde och ett vägt genomsnittligt exportpris för alla exporttransaktioner till gemenskapen. 4. 2 Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag (övrig dumpningsmarginal) (67) I avsaknad av synpunkter från de berörda parterna beslutas att tillämpa den metod som anges i punkt 28 i förordningen om preliminär antidumpningstull, dvs. att för vart och ett av exportländerna välja det företag som har den högsta dumpningsmarginalen samt den modell som har den högsta graden av dumpning bland de modeller som detta företag tillverkade och sålde i betydande mängd. Den övriga dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av den vägda genomsnittliga marginal som fastställts för denna modell, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns. 4. 3 Dumpningsmarginaler Sydkorea (68) De slutgiltiga samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande: dumpningsmarginalerna för de Samsung Electronics Co. Ltd, Söul Daewoo Telecom Ltd, Söul 19,8 % 11,6 % - 14- Nixxo Telecom Co. , Ltd, Söul Tae II Media Co. , Ltd, Söul 7,5 % 9,2 %. (69) Övrig dumpningsmarginal lör Sydkorea, uttryckt i procent av importpriset eif vid gemenskapens gräns, är 25,1 %. Japan (70) De slutgiltiga samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande: dumpningsmarginalerna för de Brother Industries, Ltd. , Nagoya: Tottori Sanyo Electric Co. , Ltd. , Tottori: 49,2 % 124,2 % (71) Övrig dumpningsmarginal för Japan, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 130,2 %. Taiwan (72) De slutgiltiga samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande: dumpningsmarginalerna för de Kinpo Electronics, Inc. , Taipei Sampo Corporation, Taipei 6,0 % 56,2 %. (73) Övrig dumpningsmarginal för Taiwan, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 60,8 %. Singapore (74) Den slutgiltiga samarbetsvilliga tillverkaren/exportören, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande: dumpningsmarginalen den för Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. , Ltd. , Singapore 30,1% (75) Övrig dumpningsmarginal för Singapore, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 68,2 %. Thailand (76) Den slutgiltiga samarbetsvilliga tillverkaren/exportören, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande: dumpningsmarginalen den för Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. , Bangkok 10,4 %. - 15- (77) Övrig dumpningsmarginal för Thailand, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 22,6 %. Malaysia (78) Övrig dumpningsmarginal för Malaysia, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 124,2 %. Kina (79) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för Kina, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 51,6 %. (80) De slutgiltiga antidumpningsmarginalerna för de företag som beviljats individuell behandling, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande: Murata Machinery (U. K. ) Ltd. , Hongkong (produkter med ursprung i Kina): 21,2%; llighsonic Industrial Ltd. , Hongkong, (produkter med ursprung i Kina): 23,2 %. D. GEMENSKAPSINDUSTRIN (81) Efter det att de preliminära antidumpningstullarna införts har vissa berörda parter gjort gällande att den klagande gemenskapstillverkaren inte borde betraktas som "gemenskapsindustrin" med hänsyn till att den näst största gemenskapstillverkaren inte var villig att samarbeta. I undersökningen fastställdes dock att den klagande gemenskapstillverkarens tillverkning av produkten utgör en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning, i den mening som avses i artikel 4. 1 i grundförordningen. Denne tillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin såvitt gäller detta förfarande. 1. Sammanslagning av den dumpade importens verkningar E. SKADA (82) De japanska exportörerna har gjort gällande att kommissionen inte borde utgå från att det förelåg bristande samarbetsvilja såvitt gäller cirka tio japanska tillverkare av telefaxapparater vilka vägrat att samarbeta med kommissionen i detta förfarande och underlåtit att svara på de frågeformulär som kommissionen skickat till dem, eftersom dessa företag skulle ha upphört med export till gemenskapen innan undersökningsperiodens början. Utvecklingen av importen från Japan borde bedömas på grundval av de uppgifter tillverkarnas sammanslutning CIAJ lämnat för dessa icke-samarbetsvilliga företag i samband med förfarandet samt på de uppgifter som lämnats av de två samarbetsvilliga japanska exportörerna. Dessa uppgifter skulle visa att importen från Japan minskat som de japanska 16- starkt mellan 1993 och 1996. Med hänsyn till denna utveckling borde importen från Japan inte slås samman. (83) En exportör av kinesiska produkter gjorde gällande att den kinesiska exporten inte borde ha slagits samman, eftersom de kinesiska exportörerna koncentrerat sig på OEM-kunder medan sig mot konsumentmarknaden. Exportören gjorde också gällande att olika stora skademarginaler konstaterats och att skiljaktiga prissättningsstrategier tillämpats av exportörerna från olika länder. Detta skulle motivera att exporten inte slås samman eftersom det skulle tyda på att det inte råder konkurrens mellan dessa produkter. exporterande länder andra riktat (84) Vissa exportörer har vidare gjort gällande att de genomsnittliga priserna för Japan och Singapore var mellan 40 % och 48 % högre än genomsnittet för alla berörda exportländer. Detta skulle motivera att importen för dessa länder inte slås samman eftersom det tyder på att produkterna inte konkurrerar med produkterna från de andra berörda exportländerna. (85) Förutsättningarna för att slå samman import i syfte att fastställa skada, i enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen, är (a) att de dumpningsmarginaler som fastställts för varje land skall vara högre än miniminivån enligt artikel 9. 3, (b) volymen av importen från varje land inte är försumbar, och (c) det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana gemenskapsprodukten. /. / Dumpningsmarginaler (86) Som angivits ovan är de dumpningsmarginaler som konstaterats för varje exporterande land högre än miniminivån enligt artikel 9. 3. 1. 2 Importvolymen (87) För de slutgiltiga avgörandena har, i avsaknad av tillförlitliga och kontrollerade uppgifter från alla japanska exportörer, volymen av importen från Japan fastställts på grundval av uppgifter från Eurostat. I Eurostats uppgifter görs ingen skillnad på telefaxapparater för personligt bruk och telefaxapparater för affärsmässigt bruk och omfattningen av importen av telefaxapparater för personligt bruk fastställdes därför med ledning av det förhållande mellan telefaxapparater för affärsmässigt bruk och i Japan som under telefaxapparater undersökningen importörer och importörer som är japanska exportörer närstående. Detta visar, vad gäller de berörda parterna, att 41,1 % (i enheter) av de tclefaxapparater med ursprung i Japan som såldes i gemenskapen under undersökningsperioden var telefaxapparater för för personligt bruk med ursprung fastställts för samarbetsvilliga oberoende - 17 personligt bruk. Volymen av importen frän Japan under undersökningsperioden fastställdes följaktligen lill 41,1 % av den totala import från Japan som rapporterats av Eurostat. (88) Volymen av den japanska importen kan inte grundas pä de uppgifter som lämnats av de japanska tillverkarnas sammanslutning CIAJ, eftersom en betydande del av dessa uppgifter avser icke-samarbetsvilliga japanska exportörer vilka vägrade att besvara de frågeformulär som kommissionen sände till dem och sålunda hindrade kommissionen från att erhålla och kontrollera de relevanta uppgifterna. Vidare har inte visats något stöd för att det under undersökningsperioden inte har skett någon annan import av telefaxapparatcr för personligt bruk än importen från de två samarbetsvilliga japanska exportörerna. Dessa exportörer har alltså inte förmått styrka att exportutvecklingen, som påstått, skulle vara starkt nedåtgående. (89) Därför bekräftas slutsatserna i förordningen om preliminär antidumpningstull om att importen frän Japan skall fastställas pä grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Den volym för importen från Japan som på detta sätt fastställts är dock betydande. 1. 3 Konkurrensvillkor Försäljningskanaler (90) Vad gäller argumentet att de kinesiska exportörerna koncentrerade sig på OEM och att försäljningskanalerna följaktligen måste anses vara olika förekom betydande brist på samarbetsvilja från de kinesiska tillverkarnas sida. Av denna anledning kan inga allmängiltiga slutsatser rörande den kinesiska exporten dras på grundval endast av de samarbetsvilliga exportörernas situation. Vidare har kommissionen funnit att de flesta samarbetsvilliga parter från de berörda exportländerna säljer den berörda produkten till flera kategorier kunder inom EU, inbegripet OEM-kunder. (91) Delta gäller ocksä för gemenskapsindustrin. Försäljningsandelen avseende de olika kundkategorierna är förstås inte det förhällandet att dessa parter konkurrerar med varandra och det finns ingen motivering, ens om full samarbetsvilja varit för handen, för att inte slå samman den kinesiska exporten på dessa grunder. inte densamma. Detta påverkar dock Priser och Singapore (92) Vad gäller argumentet rörande högre priser för import från Japan och från Singapore har kommissionen fastställt att telefaxapparater för personligt bruk från Japan gemenskapen tillhör ett högre i allmänhet har ett större antal marknadssegment än telefaxapparater från de andra exporterande länderna. Det är därför normalt att det genomsnittliga exportpriset är högre för dessa två länder. Produkter från Japan och Singapore konkurrerade dock med produkter från andra exporterande länder som också, om än i mindre utsträckning, exporterar produkttyper som hör till högre marknadssegment och konkurrerade också med importeras till tekniska finesser och som gemenskapsindustrins produkter vilket framgår av det förhållandet att produkterna har identiska eller liknande fysiska och tekniska egenskaper, att de är avsedda för samma slags användning och att de såldes genom samma eller liknande försäljningskanaler Även om de singaporianska och japanska exportörerna allmänt sett inte har underskridit gemenskapsindustrins försäljningspris, eller i varje fall inte har underskridit detta i betydande omfattning (se nedan avsnitt 2 a prisunderskridande), hade de sjunkande priserna på exporten från Singapore och Japan en återhållande effekt på prisnivån vilket medförde att gemenskapsindustrin inte kunde höja sina priser till en lönsam nivå. Konkurrensvillkoren är följaktligen desamma. 1. 4 Slutsatser (93) Med beaktande av det ovan sagda bekräftas slutsatserna i förordningen om preliminär antidumpningstull, nämligen att förutsättningarna för att slå samman importen för att bedöma skadan, i enlighet med artikel 3. 4 i grundförordningen, är uppfyllda. Allmänna skadefaktorer Allmänt påpekande (94) På grundval av de framställningar som mottagits efter införandet av preliminära åtgärder liksom av ytterligare undersökningar har ett antal allmänna skadefaktorer nu kunnat slutgiltigt fastställas. Konsumtion (95) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna har konsumtionen inom gemenskapen fastställts till följande: (96) Konsumtionen ökade från cirka 1,1 miljoner enheter 1993 till 2,5 miljoner enheter 1996 (undersökningsperioden), vilket är en ökning på omkring 130 %. Kumulerad volym, marknadsandelar (97) Vidare konstaterades följande utveckling för den sammanslagna importen från de berörda länderna: i) Under perioden sin försäljningsvolym med 33,7 % medan deras marknadsandel minskade med 11,4 procentenheter (från 62,5 till 51,1%). 1993-1994 ökade de exporterande länderna 19- ii) Under perioden 1994-1996 ökade volymen av import från de exporterande länderna med 76,9 % medan deras marknadsandel ökade från 51,1 % till 64,3%, dvs. med 13,2 procentenheter. Priser (a) Prisunderskridande (98) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna fastställdes att det inte förelag något prisunderskridande för den enda exportören från Singapore. som fastställandet grundades på. De marginaler (99) För de andra samarbetsvilliga exportörerna bekräftas avgörandena i förordningen om preliminär antidumpningstull enligt vilka prisunderskridande konstaterades för de modellgrupper för prisunderskridande som beräknades för varje modellgrupp sträcker sig från 1,3 % till 41,8 %: Den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridande i förhållande till den sammanlagda importen för varje land fastställs slutgiltigt till följande: Kina 18,5 %, Japan 0,3 %, Taiwan 4,5 %, Singapore 0,0 %, Sydkorea 9,2 %, Thailand 10,9 % och Malaysia 41,8 %. Den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridande för alla berörda länder är 8. 4 %. (b) Försäljningspriser (100) Under perioden 1993-1994 sjönk försäljningspriserna för de samarbetsvilliga exportörerna med i genomsnitt 11 % och mellan 1994-1996 var minskningen i genomsnitt 26,1 %. De japanska och singaporianska exportörerna vidkändes också en nedåtgående prisutveckling under denna period. Gemenskapsindustrins situation (101) På grundval av de synpunkter som mottogs efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna och av ytterligare undersökningar fastställdes följande: (102) Under perioden 1993-1994 ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 140 % och marknadsandelarna med 7,7 procentenheter (från 16,3 % till 24 %). Denna positiva utveckling byggde på de investeringar som gjorts under 1993. (103) Under perioden gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 14,7 % och dess marknadsandel från 24,0 % till 14,5 %, dvs. med 9,5 procentenheter. 1994-1996 minskade däremot (104) Under perioden sjönk till 1994-1996 starkt tillverkningen och utnyttjandet av försäljningsvolym; produktionskapaciteten försäljningspriserna sjönk samtidigt 17,5%. Under samma period minskade sysselsättningen med 21,7%. Under samma period försämrades de finansiella resultaten och under undersökningsperioden gjordes en tvåsiffrig förlust (i procent) på omsättningen. Gemenskapsindustrin kunde inte öka sina priser till en lönsam nivå på grund av den låga prisnivån på gemenskapsmarknaden. följd av minskad - 2 0- 4. Slutsatser (105) Mot bakgrund av det ovan sagda dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har åsamkats väsentlig skada. F. VÅLLANDE AV SKADA 1. Dumpad import (106) Inträngandet pä gemenskapsmarknaden av importerade produkter till dumpade priser som såldes genom samma distributionskanaler och på samma öppna marknad sammanföll med en forlust av marknadsandelar och en försämring av det finansiella läget för gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrin sålde under hela undersökningsperioden till priser som låg långt under produktionskostnaden. Den hade inte möjlighet att höja sina priser till en lönsam nivå på grund av det låga prisläget på marknaden. Den prisdämpande verkan orsakades gemensamt av de prisunderskridande exportörerna och de japanska och singaporianska exportörerna, vars exportpriser också har sjunkit stadigt. Gemenskapsindustrin ställdes alltså samtidigt inför dumpad import från Japan och Singapore av produkter som allmänt sett tillhörde de högre marknadssegmenten och dumpad import från de andra berörda länderna av produkter som normalt tillhörde de lägre marknadssegmenten, i vilka konkurrensen i första hand sker i form av priskonkurrens. 2. Andra faktorer (107) Efter att de preliminära antidumpningstullarna införts gjordes gällande att den skada som vållats gemenskapsindustrin kunde ha förorsakats av Sagem, den näst störste tillverkaren i gemenskapen. (108) Uppgifter som erhållits under undersökningen visar att Sagems marknadsandel, som hade ökat mellan 1993 och 1994, minskade i betydande grad mellan 1994 och undersökningsperioden. Vad gäller Sagems största marknad, Frankrike, visar statistiken vidare att Sagem ofta var det företag som tog ut det högsta priset när man jämförde med ett antal jämförbara modeller. På grundval av dessa upplysningar bedöms det som osannolikt att Sagem i någon större utsträckning bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin. (109) Vad gäller import från länder som inte ingått i undersökningen har i de preliminära slutsatserna fastställts att det inte förekom någon import av betydelse under undersökningsperioden. Inga underbyggda synpunkter har framförts i denna del. 3. Slutsatser (110) Med beaktande av det ovan sagda bedöms den dumpade importen från de berörda exportländerna ha vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. G. GEMENSKAPENS INTRESSE -21 - (111) Efter att de preliminära antidumpningstullarna införts gjordes gällande att antidumpningstullar skulle vara orimligt betungande för konsumenterna och således strida mot gemenskapens intresse. Till följd av detta har ytterligare undersökningar genomförts vid vilka följande fastställts. 4. Gemenskapsindustrin och andra gcmcnskapstillverkarc (112) Vid undersökningen fastställdes att gemenskapsindustrin är livskraftig, vilket bland annat visas av de fortlöpande investeringarna och utvecklingen av en egen telefaxapparat för personligt bruk som skall användas med vanligt papper (värmeöverföring) och som snart kommer att introduceras på marknaden. Med hänsyn till hur stora förluster som den dumpade importen har förorsakat gemenskapsindustrin och hur lång tid detta har pågått kan det förväntas att gemenskapsindustrin skulle upphöra med sin verksamhet i gemenskapen om inga åtgärder vidtas mot dumpningen. Om inga åtgärder vidtas kommer den dumpade importen även fortsättningsvis att ha prisdämpande verkan, vilket kommer att omintetgöra gemenskapsindustrins ansträngningar för att uppnå lönsamhet. Som en följd härav skulle cirka 370 arbetstillfällen som är direkt knutna till den berörda produkten försvinna i gemenskapen. Antidumpningsåtgärder skulle däremot göra det möjligt för gemenskapsindustrin att fortsätta och till och med utveckla sin verksamhet inom EU. (113) Det bedöms vidare att införandet av antidumpningstullar sannolikt kommer att ha gynnsam effekt, direkt och indirekt, för cirka 4000 arbetstillfällen, nämligen, cirka 1000 anställda hos gemenskapstillverkare (Philips, Sagem och de i gemenskapen etablerade japanska tillverkarna) och, indirekt, ytterligare 3000 arbetstillfällen i den tillverkningsrelaterade tjänste- och underleverantörssektorn (detta bygger pä industrins bedömning för denna sektor enligt vilken ett arbetstillfälle i tillverkningsledet innebär minst tre arbetstillfällen i stödverksamheter). 5. Icke närstående importörer/handlare (114) Vad gäller icke närstående importörer och handlare har det av undersökningen framgått att den berörda produkten i allmänhet motsvarar endast en liten andel av deras affärsverksamhet, i genomsnitt 1 % av den totala omsättningen. För de samarbetsvilliga importörerna var inga arbetstillfällen eller investeringar av någon betydelse direkt anknutna till den berörda produkten. Dessa foretag, med undantag för ett, förklarade alla att antidumpningstullar inte skulle ha någon större effekt på försäljning, vinst och sysselsättning som helhet. 6. Konsumenterna (115) Med införandet av slutgiltiga antidumpningstullar skulle den genomsnittliga ökningen av konsumentpriset för produkter som importeras från de berörda länderna bli cirka 12 %, grundat på antagandet att exportörer som åläggs höga antidumpningstullar på mellan 40 % och 89 % kommer att upphöra med sin export till gemenskapsmarknaden, medan återstående exportörer kommer att fortsätta sin försäljning på gemenskapsmarknaden. Prisökningen för enskilda exportörer som - 2 2- åläggs antidumpningstullar som är lägre än genomsnittet - dessa exportörer svarar för ca 70 % av exporten från de berörda länderna - skulle bli ännu lägre, mellan 3 % och 9 %. För en produkt med en livstid på cirka fem år skulle antidumpningstullen innebära ett ärligt päslag pä cirka 6 ecu. Effekten av dessa relativt smä förändringar kommer dessutom att delvis förtas av de normala prisminskningarna för den berörda produkten. (116) Bortsett för från de nämnda prisökningarna importerade produkter kan konsumenterna räkna med ett ökande utbud från alla gemenskapstillverkarna. Gemenskapstillverkarnas marknadsandel kan förväntas öka från 35 % under 1996 inforts. Dessa till gemenskapstillverkare kan förväntas hålla sina priser stabila för att dra fördel av större marknadsandel och ökad försäljningsvolym, vilket i sin tur kommer att leda till lägre kostnader per enhet och bättre finansiella resultat. att antidumpningstullarna har cirka 50 % efter (117) Den europeiska konsumentorganisationen BEUC deltog inte i undersökningen och har inte heller lämnat synpunkter, trots att den givits tillfälle att göra detta. (118) Med beaktande av det ovan sagda bedöms belastningen för konsumenterna till följd av införandet av antidumpningstullar för telefaxapparater för personligt bruk som importeras från de berörda länderna som måttlig i förhållande till fördelarna av att i fortsatt säkra gemenskapen. industriverksamhet och högkval ificerade arbetstillfällen 7. Informationssamhället (119) Det gjordes gällande att införandet av antidumpningstullar skulle påverka utvecklingen av informationssamhället. (120) Vad gäller denna invändning bör påpekas att det uttryckligen sägs i Singaporeöverenskommelsen om informationsteknologiska produkter från 1996 att avtalet inte i något avseende påverkar rätten att vidta antidumpningsåtgärder i tillämpliga fall. Vidare bedöms att den begränsade effekten på konsumenterna, som framhållits i det föregående, inte kommer att påverka efterfrågan för den berörda produkten negativt. 8. Antidumpningsåtgärdernas verkan på konkurrensen (121) Införande av antidumpningstullar för de exportörer för vilka höga dumpnings- och skademarginaler konstaterats och vars export skulle bli föremål för höga leda till minskad försäljningsvolym och antidumpningstullar kan förväntas marknadsandel för dessa parter. För de flesta berörda exportörer kommer tullen dock att i konkurrenshänseende förväntas inte påverkas i betydande utsträckning. Det kommer följaktligen att även fortsättningsvis finnas ett stort antal starka konkurrenter till gemenskapstillverkarna på marknaden. få endast måttlig verkan och dessa exportörers ställning 9. Slutsatser - 2 3- ( 122) Med beaktande av det ovan sagda bedöms att det inte finns tvingande skäl mot att införa antidumpningstullar. H. SLUTGILTIG TULL 1. Skademarginalerna på av borde beräknas produktionskostnaden (123) För att fastställa vilken tullnivå som skulle vara nödvändig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin bedömdes att en prisnivå för grundval gemenskapsindustrin jämte en rimlig vinst. En vinstmarginal på 10,7 % av omsättningen bedömdes utgöra ett lämpligt minimivärde. Det anses också att det för närvarande och i framtiden finns, och kommer att finnas, ett behov av intensiva och stegrade insatser för forskning och utveckling, särskilt med hänsyn till den fortsatta miniatyriseringen och kommande produktgenerationer som är anpassade till utvecklingen inom telekommunikationstekniken. Den nämnda vinstmarginalen är dessutom tillräcklig för att ge resurser för de investeringar som krävs för att framställa nya produkttyper och ge en rimlig avkastning på det kapital som redan investerats. (124) Vidare bedöms att denna vinstmarginal ligger i linje med de vinstmarginaler som konstaterats för de berörda exportörernas försäljning på hemmamarknaden, liksom med de vinstmarginaler som använts i tidigare antidumpningsärenden rörande liknande näringar (t. ex. ärenden rörande färgtelevisionsapparater med liten bildskärm, ljudkassetter, videokassettband, magnetskivor, elektrolytkondensatorer med aluminiumplattor, televisionskamerasystem - i dessa ärenden användes vinstnivåer på mellan 10 % och 12 % av omsättningen), (125) Nivån för undanröjande av skada beräknades genom en jämförelse i samma handelsled av det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för skillnader icke- beträffande betalnings- och skadevällandepris som fastställdes pä ovan nämnt sätt. De belopp som beräknades pä detta sätt uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga värdet av de importerade varorna fritt gemenskapens gräns. På denna grundval fastställdes följande skademarginaler: leveransvillkor, med gemenskapsindustrins LAND FORETAG SKADEMARGINAL% JAPAN Brother Industries Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. Ltd Ovriga - 2 4- 7,0 28,1 34,9 KINA Mighsonic Industrial Ltd. , Hongkong. Miiratii Machinery Lid. Ovriga SYDKOREA Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Ovriga SINGAPORE Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd. Ovriga TAIWAN Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Ovriga THAILAND Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Ovriga MALAYSIA Samtliga(bristande samarbetsvilja) 2. Slutgiltiga tullar 59,3 23,5 74,2 61,6 50,8 17,4 54,8 73,1 7,7 39,5 32,4 35,8 36,6 40,7 47,3 89,9 (126) De slutgiltiga antidumpningstullama de dumpningsmarginaler som konstaterats eller pä nivån lör skademarginalerna, om dessa är lägre. Dessa tullar, uttryckta i procent av priset fritt gemenskapens gräns, är följande: fastställs nivån lör pä LAND FORETAG SLUTGILTIG TULL JAPAN Brother Industries Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. Ltd 7,0% 28,1% 25 Others KINA llighsonic Industrial Ltd. , Hongkong. Murata Machinery I. Id. Ovriga SYDKOREA Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Ovriga 34,9% 23,2% 21,2% 51,6% 11,6% 9,2% 17,4% 7,5% 25,1% SINGAPORE Matsushita Graphic communication Systems 7,7% (S) Ptc. Ltd. Ovriga TAIWAN Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Ovriga THAILAND Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Ovriga MALAYSIA Samtliga 39,5% 6,0% 35,8% 36,6% 10,4% 22,6% 89,9% I. UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN (127) Med hänsyn till de höga dumpningsmarginaler som har konstaterats för de exporterande tillverkarna och länderna och mot bakgrund av den allvarliga skada som gemenskapsindustrin har vållats bedöms det nödvändigt att de belopp för vilka i form av preliminära antidumpningstullar på det har ställts en säkerhet transaktioner med den berörda produkten slutgiltigt tas ut till den slutgiltigt fastställda tullsatsen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 26 Ln slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av telefaxapparater med en vikt pä högst fem kilo och vars huvuddel har en storlek på högst 470 mm i bredd, 450 mm i djup och 170 mm i höjd, enligt KN-nummcr 8517 21 00 (Taric-nummer 8517 21 00 10), med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand, dock med undantag lör sädana telefaxapparater i vilka används bläcksträle-, laser - eller LLD-utskriftsteknik. Den slutgiltiga antidumpningstullen skall, i fråga om produkter med ursprung i nedan angivna länder, tas ut med följande tullsatser på grundval av nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull: Land Slutgiltig tull T a r i c" Kina Japan Sydkorea Malaysia Singapore Taiwan Thailand (%) 51,6 34,9 25,1 89,8 39,5 36,6 22,6 tillaggsnummer 8900 8900 8900 8900 8900 8900 Dessa tull satser skall inte tillämpas på de produkter som tillverkas av nedan angivna företag, vilka i stället skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: Land Foretag Slutgiltig tull (%) Taric- tillaggsnumme r Kina - Murata Machinery (H. K. ) Ltd. , (Hongkong) - Highsonic Industrial Ltd. ,(Hongkong) Japan - Brother Industries Ltd. - Tottori Sanyo Electric Co. Ltd Sydkorea - Daewoo Telecom Ltd. - Tae II Media Co. , Ltd. 21,2 23,2 7,0 28,1 11,6 9,2 8458 8459 8430 8431 8434 8435 -27 - Samsung Electronics Co. Ltd. - Nixxo Telecom Co. , Ltd. Singapore - Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. , Ltd. Taiwan - Kinpo Electronics, Inc. - Sampo Corporation Thailand - Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. 17,4 7,5 7,7 6,0 35,8 10,4 8436 8437 8438 8439 8442 8457 3. Sävida inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 1. " På vederbörligen underbyggd framställning från en berörd part och efter samråd med rådgivande kommittén skall kommissionen genom förordning anta erforderliga bestämmelser för att från tillämpningsområdet för denna förordning utesluta lelefaxapparater för yrkesmässigt bruk vilka omfattas av de kriterier i vikt- och storlekshänseende som avses i artikel 1 liksom bärbara telefaxapparater som endast skall användas i kombination med en mobiltelefonapparat. 2. Om framställningen vid granskning visar sig vara befogad skall den tullskuld som uppstår till följd av artikel 1 upphöra med retroaktiv verkan från och med den dag då framställningen gavs in. Artikel 3 1. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär antidumpningstull enligt förordning (EG) nr 2140/97 skall slutgiltigt tas ut till den slutgiltigt införda tullsatsen. 2. Belopp för vilka säkerhet ställts och som överstiger den slutgiltiga antidumpningstullen skall frisläppas. Artikel 4 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs gemenskapernas officiella tidning. i Europeiska 28 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar - 2 9- ISSN 1024-4506 KOM(98) 193 slutlig DOKUMENT SV 02 11 10 15 Katalognummer : CB-CO-98-203-SV-C ISBN 92-78-32616-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg "Se


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 861/98 dell'on. Ursula SCHLEICHER al Consiglio. Incidenze risultanti dal divieto di pubblicità a favore dei prodotti del tabacco

eurovoc_concepts:
advertising
application of EU law
approximation of laws
competence of the Member States
directive (EU)
public health
single market
tobacco industry

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 323/87 Il quarto considerando pone in particolare risalto la tutela della salute dei giovani pertanto come mai non e‘ prevista, al riguardo, alcuna speciale disposizione? Perche· si vieta la pubblicita‘ a favore anche di sigarette «leggere» meno dannose per la salute impedendo cos(cid:14)‘ che aumenti la loro quota di mercato a scapito delle marche piu‘ dannose? (98/C 323/120) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0861/98 di Ursula Schleicher (PPE) al Consiglio (31 marzo 1998) Oggetto: Incidenze risultanti dal divieto di pubblicita‘ a favore dei prodotti del tabacco Rientrano nell(cid:146)accezione di «pubblicita‘» ai sensi della direttiva (ivi definita in senso quanto mai lato «comunicazione commerciale») anche manifestazioni quali l(cid:146)assemblea generale o la conferenza stampa di un produttore di sigarette (e/o persino di un fabbricante di prodotti diversi dai prodotti del tabacco della stessa marca)? E‘ conciliabile il divieto di pubblicita‘ a mezzo manifesti › di mera competenza nazionale › con l(cid:146)intenzione di rimuovere gli ostacoli agli scambi? (98/C 323/121) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0862/98 di Ursula Schleicher (PPE) al Consiglio (31 marzo 1998) Oggetto: Incidenze risultanti dal divieto di pubblicita‘ a favore dei prodotti del tabacco Si deve intendere la direttiva nel senso che qualsiasi impiego anche per altri prodotti dei nomi o marche dei prodotti del tabacco va considerato, in linea di massima, come una «elusione» del divieto di pubblicita‘? In caso affermativo, si applica cio‘ anche a casi di fortuita omonimia (per esempio «St. Moritz» comune termale, e nel contempo, marca di sigarette) e nel caso che la marca del prodotto diverso dal prodotto del tabacco preceda, nel tempo, la marca del prodotto del tabacco? In caso negativo, chi decide e/o e‘ tenuto a provare che sussiste l(cid:146)intenzione di eludere? Risposta comune alle interrogazioni scritte E-0856/98, E-0857/98, E-0858/98, E-0859/98, E-0860/98, E-0861/98 e E-0862/98 (13/14 luglio 1998) L(cid:146)Onorevole Parlamentare e‘ a conoscenza del fatto che il Parlamento europeo, in seconda lettura, dopo un dibattito approfondito, ha approvato il 13 maggio 1998, la posizione comune del Consiglio relativa alla direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio sul ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative degli Stati membri in materia di pubblicita‘ e di sponsorizzazione a favore dei prodotti del tabacco senza apportarvi emendamenti. Il Consiglio ha di conseguenza adottato tale direttiva nella sessione del 22 giu- gno 1998. Per quanto riguarda piu‘ in particolare le questioni poste dall(cid:146)Onorevole Parlamentare, occorre segnalare che il Consiglio, nel corso dei dibattiti sulla proposta della Commissione, si e‘ adoprato per pervenire alla stesura di un testo che tenga conto ad un tempo del funzionamento efficace del mercato interno e della necessita‘ di assicurare un elevato livello di protezione della salute. I motivi, sui quali si sono fondati i lavori del Consiglio in merito alla proposta di direttiva, sono stati esposti dettagliatamente nei considerando e nella motivazione che sono stati trasmessi al Parlamento europeo prima della seconda lettura. Spettera‘ agli Stati membri adottare le disposizioni appropriate intese ad assicurare un(cid:146)applicazione della direttiva che permetta di conseguire gli obiettivi perseguiti. Il Consiglio rammenta all(cid:146)Onorevole Parlamentare che e‘ compito della Commissione vigilare sull(cid:146)applicazione delle disposizioni adottate dalle Istituzioni in virtu‘ del trattato e che la Corte di giustizia e‘ competente per interpretarle e assicurarne la conformita‘ al trattato


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 859/98 του Ursula SCHLEICHER προς το Συμβούλ ο. Συνέπειες της απαγόρευσης της διαφήμισης προiόντων καπνού

eurovoc_concepts:
advertising
application of EU law
approximation of laws
competence of the Member States
directive (EU)
health policy
public health
single market
tobacco industry

text: C 323/86 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 21. 10. 98 (98/C 323/116) GRAPTH ERVTHSH E-0857/98 ypobolh· : Ursula Schleicher (PPE) prow to Symboy·lio (31 Marti·oy 1998) Ue·ma: Syne·peiew thw apago·reyshw thw diafh·mishw pro(cid:14)¤o·ntvn kapnoy· H odhgi·a apagorey·ei, e·peita apo· mi·a metabatikh· peri·odo, na lamba·noyn ma·rkew tsiga·rvn to o·noma a·llvn proi¤o·ntvn h· yphresiv· n. Shmai·nei ayth· h apago·reysh o·ti prin apo· thn ue·sh se kyklofori·a miaw ne·aw ma·rkaw tsiga·rvn ua pre·pei sto me·llon na ejeta·zetai ea·n to sh·ma poy pro·keitai na la·bei xrhsimopoiei·tai h·dh ka·poy ston ko·smo gia ka·poio a·llo proi¤o·n (p. x. h· gia ka·poia a· llh yphresi·a); Apagorey·etai epi·shw ka·ue dianomh· dvrea·n h opoi·a mporei· na e·xei e·mmeso h· a·meso diafhmistiko· apote·lesma gia e·na proi¤o·n kapnoy·. Isxy·ei ayto· kai gia th synh·uh sto empo·rio dianomh· deigma·tvn gia proi¤o·nta poy den ei·nai proi¤o·nta kapnoy· 1. (p. x. kallyntika·, o·pvw ei·nai h kolv· nia jyri·smatow Davidoff); 2. Mporoy·n ta kra·th me·lh na de·xontai vw apodeiktiko· stoixei·o o·ti h dvrea·n dianomh· proi¤o·ntvn poy den ei·nai proi¤o·nta kapnoy· den e·xei sth sygkekrime·nh peri·ptvsh vw apote·lesma thn ay·jhsh tvn pvlh·sevn tvn proi¤o·ntvn kapnoy·; (98/C 323/117) GRAPTH ERVTHSH E-0858/98 ypobolh· : Ursula Schleicher (PPE) prow to Symboy·lio (31 Marti·oy 1998) Ue·ma: Syne·peiew thw apago·reyshw thw diafh·mishw pro(cid:14)¤o·ntvn kapnoy· H odhgi·a den kaly·ptei rhta· th diafh·mish se shmei·a pv· lhshw kauv· w kai thn paroysi·ash kai thn anagrafh· thw timh·w• ta ue·mata ayta· mporoy·n sy·mfvna me thn odhgi·a na ryumisuoy·n apo· ta epime·royw kra·th me·lh. Isxy·ei ayto· mo·no gia ta proi¤o·nta kapnoy· ayta· kau(cid:146) eayta· h· ako·mh perisso·tero gia ta proi¤o·nta me to i·dio o·noma poy den ei·nai proi¤o·nta kapnoy·; Eja·lloy h odhgi·a den kaly·ptei th diafh·mish ston Ty·po tri·tvn xvrv· n. Shmai·nei ayto· o·ti ta kra·th me·lh ei·nai eley·uera na epitre·poyn ayth· th diafh·mish h· epi·shw na thn 1. apagorey·oyn dhmioyrgv· ntaw e·tsi ne·a empo·dia stiw emporike·w synallage·w; 2. Isxy·ei h en lo·gv ry·umish kai gia th diafh·mish proi¤o·ntvn poy den ei·nai proi¤o·nta kapnoy·; Pv· w symbiba·zetai to problepo·meno sthn odhgi·a dikai·vma tvn kratv· n melv· n na uespi·zoyn aysthro·terew diata·jeiw me th ry·umish poy perie·xei to a·ruro 100A par. 4 thw Synuh·khw EK; (98/C 323/118) GRAPTH ERVTHSH E-0859/98 ypobolh· : Ursula Schleicher (PPE) prow to Symboy·lio (31 Marti·oy 1998) Ue·ma: Syne·peiew thw apago·reyshw thw diafh·mishw pro(cid:14)¤o·ntvn kapnoy· Kata· genikh· anagnv· rish h odhgi·a epidiv· kei spoydai·o sto·xo thw politikh·w ston tome·a thw ygei·aw. 1. Giati· o·mvw den lamba·netai vw nomikh· ba·sh to a·ruro 129 thw Synuh·khw EK; Giati· oi aitiologike·w ske·ceiw sthn Koinh· Ue·sh stoxey·oyn poly· ligo·tero paro·ti h pro·tash thw Epitroph·w 2. sthn prostasi·a thw ygei·aw; (98/C 323/119) GRAPTH ERVTHSH E-0860/98 ypobolh·: Ursula Schleicher (PPE) prow to Symboy·lio (31 Marti·oy 1998) Ue·ma: Syne·peiew thw apago·reyshw thw diafh·mishw pro(cid:14)¤o·ntvn kapnoy· Prosfe·retai kat(cid:146) arxh·n h odhgi·a, h opoi·a diaue·tei mega·la periuv· ria gia th ue·spish parekkli·sevn apo· ta kra·th me·lh, gia thn enarmo·nish tvn nomouetikv· n diata·jevn;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 987/98 degli onn. Cristiana MUSCARDINI , Amedeo AMADEO , Roberta ANGELILLI , Spalato BELLERE' , Marco CELLAI , Sebastiano MUSUMECI , Gastone PARIGI , Salvatore TATARELLA , Antonio TRIZZA al Consiglio. Negoziati di preadesione della Slovenia

eurovoc_concepts:
Italy
Slovenia
accession to the European Union
bilateral relations
confiscation of property
diplomatic relations
human rights
peacekeeping

text: 21. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 323/103 (98/C 323/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0986/98 di Anita Pollack (PSE) al Consiglio (31 marzo 1998) Oggetto: Esportazione di animali vivi Il 18 dicembre 1997 il Consiglio ha deciso di modificare il regolamento CE 805/68 per l(cid:146)organizzazione comune di mercato relativa alle carni di bue e di vitello. Le modifiche concernenti le condizioni nelle quali gli animali vivi sono esportati nei paesi terzi comprendono l(cid:146)introduzione di controlli da parte di ispettori veterinari da effettuare nei punti di ingresso dei paesi terzi. Avendo deciso di escludere deliberatamente i gruppi animalisti da qualsiasi autorizzazione ad effettuare tali controlli, anche se si tratta delle uniche organizzazioni disposte a denunciare il trattamento crudele cui sono sottoposti gli animali esportati, intende il Consiglio precisare quali procedure sono state introdotte per applicare le disposizioni del modificato regolamento e quanti ispettori veterinari saranno impiegati a tal fine? Risposta (29 giugno 1998) Il 18 dicembre 1997 il Consiglio ha adottato, previo parere del Parlamento europeo, il regolamento (CE) n. 2634/97 (1) che modifica il regolamento (CEE) n. 805/68 al fine di subordinare il pagamento delle restituzioni all(cid:146)esportazione di animali vivi al rispetto delle disposizioni in materia di benessere degli animali. L(cid:146)articolo 13, paragrafo 2 del regolamento modificato stipula che spetta alla Commissione, secondo la procedura del comitato di gestione, determinare le modalita‘ di applicazione per garantire un controllo soddisfacente del rispetto dei nuovi requisiti, segnatamente nei paesi terzi. Spetta quindi alla Commissione fornire all(cid:146)Onorevole Parlamentare una risposta piu‘ precisa alla sua interrogazione. (1) GU L 356 del 31. 12. 1997, pag. 13. (98/C 323/155) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0987/98 di Cristiana Muscardini (NI), Amedeo Amadeo (NI), Roberta Angelilli (NI), Spalato Bellere· (NI), Marco Cellai (NI), Sebastiano Musumeci (NI), Gastone Parigi (NI), Salvatore Tatarella (NI) e Antonio Trizza (NI) al Consiglio Oggetto: Negoziati di preadesione della Slovenia (31 marzo 1998) A distanza di cinquant(cid:146)anni dalla fine della guerra, l(cid:146)ambasciatore sloveno in Italia ha dichiarato che i tempi non sono ancora maturi per la rappacificazione italo-slovena. Come e‘ noto, alcune questioni rimangono pendenti sul piano dei rapporti bilaterali tra l(cid:146)Italia e la Slovenia (restituzione dei beni confiscati agli esuli costretti ad abbandonare la loro terra nel 1947 e riconoscimento degli efferati eccidi fatti nelle Foibe), questioni che fra l(cid:146)altro impegnano da tempo le diplomazie dei due Paesi alla ricerca di soluzioni soddisfacenti. In questo contesto le dichiarazioni dell(cid:146)ambasciatore rappresentano una volonta‘ di contrapposizione, che poco si concilia con il desiderio di aderire all(cid:146)UE, simbolo di pace e di equilibrio nelle relazioni internazionali. Cio‘ premesso, 1. come valuta il Consiglio tale dichiarazione, nella prospettiva dell(cid:146)apertura dei negoziati di preadesione della Slovenia? 2. Non considera che, indipendentemente dalle questioni di competenza bilaterale, tale atteggiamento di ostilita‘ sia in contrasto con i rapporti amichevoli, basati sul rispetto reciproco, che informano le relazioni degli Stati membri all(cid:146)interno dell(cid:146)Unione? 3. Non ritiene che questo modo incauto ed inaccettabile, non rispettoso dei diritti umani se si pensa alle due questioni irrisolte sopra denunciate, possa pregiudicare la serenita‘ e l(cid:146)obiettivita‘ dei negoziati? 4. Non crede utile e pregiudiziale la richiesta di chiarimenti alla Slovenia in ordine alla pacificazione con l(cid:146)Italia, prima di negoziare la preadesione all(cid:146)UE?


title: WRITTEN QUESTION No. 867/98 by Armelle GUINEBERTIERE to the Council. Netherlands' bill on the treatment of prostitution and procuring

eurovoc_concepts:
Netherlands
government bill
prostitution
trafficking in human beings

text: C 304/160 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 2. 10. 98 Komission ja¤senen Joa(cid:152)o de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1998) Presidentinvaalien ta¤ydellinen avoimuus ja niiden valmistelu avoimissa ja rehellisissa¤ olosuhteissa ovat eritta¤in ta¤rkeita¤ demokratian periaatteiden ja oikeusvaltion varmistamiseksi Togossa. Komissio la¤hetti asiantuntijan Togoon maaliskuussa 1998. Ha¤nen tehta¤va¤na¤a¤n on antaa lausunto kansalliselle vaalilautakunnalle mahdollisesti annettavan tuen edellytyksista¤. Vaalilautakunta asetettiin eritta¤in myo¤ha¤a¤n ottaen huomioon, etta¤ presidentinvaalien ensimma¤inen kierros on ma¤a¤ra¤ ja¤rjesta¤a¤ kesa¤kuussa 1998. Komissio aikoo jatkossakin seurata eritta¤in tiiviisti vaaliprosessin etenemista¤ yhdessa¤ ja¤senvaltioiden kanssa. Se tukee Togon valtiosta riippumattomien ja¤rjesto¤jen toteuttamia vaaleja koskevia tiedotusohjelmia ja vaalija¤rjes- telyihin osallistuvien toimihenkilo¤iden koulutusohjelmaa. (98/C 304/244) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0854/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Lyndon Harrison (PSE) (11. maaliskuuta 1998) Aihe: Vastuu tulipaloista Vastuu tulipaloista jakautuu Euroopan komissiossa usean eri pa¤a¤osaston kesken. Milla¤ tavoin komissio varmistaa sen, etta¤ na¤ita¤ asioita ka¤sitella¤a¤n johdonmukaisesti ja keskitetylla¤ tavalla? Komission ja¤senen Santerin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio kera¤a¤ parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (98/C 304/245) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0867/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Armelle Guinebertie‘re (UPE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Prostituutioon ja paritukseen liittyva¤ hollantilainen lakiesitys Haluan kiinnitta¤a¤ oikeus- ja sisa¤asiain neuvoston huomion Alankomaiden hallituksen lakiesitykseen, joka koskee prostituution ja parituksen asemaa Alankomaissa. Esityksessa¤ kumotaan bordellikielto, laaditaan niin sanottuja vapaaehtoisia prostituoituja varten seksuaalityo¤n- ja poistetaan parituksen rangaistavuus. Jos esitys hyva¤ksyta¤a¤n, siita¤ voi muodostua tekijo¤iden sa¤a¤nto¤ ennakkotapaus Euroopassa. Voiko Euroopan unionin neuvosto hyva¤ksya¤ lain, joka loukkaa ihmisruumiin loukkaamattomuutta ja luovutta- mattomuutta ja on vastoin Yhdistyneiden kansakuntien joulukuussa 1949 hyva¤ksyma¤a¤ yleissopimusta ihmis- kaupan tukahduttamisesta ja lakkauttamisesta? Neuvosto ei ole toimivaltainen kommentoimaan ja¤senvaltioiden hallitusten antamia lakiesityksia¤. Vastaus (4. kesa¤kuuta 1998)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 867/98 del Armelle GUINEBERTIERE al Consejo. Proyecto de ley neerlandés relativo al trato otorgado a la prostitución y al proxenetismo

text: C 304/160 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 10. 98 Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisio·n (26 de marzo de 1998) La transparencia total del escrutinio y, anteriormente, las condiciones transparentes y equitativas de preparacio·n de las elecciones presidenciales son fundamentales para garantizar el respeto de los principios democra·ticos y el estado de derecho en Togo. En respuesta a la pregunta de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, un experto fue a principios de marzo 1998 a Togo. Su misio·n es emitir un dicta·men sobre las posibilidades y condiciones de apoyo a la comisio·n electoral nacional, cuya creacio·n ha tardado mucho a pesar de que la primer vuelta de las elecciones presidenciales esta· prevista para junio de 1998. La Comisio·n tiene la intencio·n de seguir muy atentamente el desarrollo del proceso electoral en coordinacio·n con los Estados miembros. Apoya programas de concienciacio·n electoral realizados por organizaciones no gubernamentales (ONG) togolesas y apoyara· un programa de formacio·n en favor de los participantes institucionales. (98/C 304/244) PREGUNTA ESCRITA P-0854/98 de Lyndon Harrison (PSE) a la Comisio·n (11 de marzo de 1998) Asunto: Responsabilidad en caso de incendio La responsabilidad en caso de incendio corresponde a muchas Direcciones Generales de la Comisio·n Europea. ¿De que· forma se asegura la Comisio·n de que estas cuestiones se abordan de forma coherente y centrada? Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (8 de abril de 1998) La Comisio·n esta· recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicara· en el plazo ma·s breve posible. (98/C 304/245) PREGUNTA ESCRITA E-0867/98 de Armelle Guinebertie‘re (UPE) al Consejo (31 de marzo de 1998) Asunto: Proyecto de ley neerlande·s relativo al trato otorgado a la prostitucio·n y al proxenetismo Se sen(cid:152)ala a la atencio·n del Consejo de Ministros de Justicia la presentacio·n de un proyecto de ley en los Pa(cid:14)·ses Bajos por parte de dicho pa(cid:14)·s, cuyo texto se refiere al trato otorgado a la prostitucio·n y al proxenetismo. Dicho proyecto suprime la prohibicio·n de las casas de prostitucio·n, elabora un estatuto de las trabajadoras del sexo para las prostitutas que supuestamente ejercen por propia voluntad y despenaliza el proxenetismo. Si dicha ley se aprueba, se corre el riesgo de que siente precedente en Europa. ¿Puede aceptar el Consejo de Ministros de Justicia un texto que atenta contra la inviolabilidad e inalienabilidad del cuerpo humano y que pasa por alto el Convenio para la represio·n y abolicio·n de la trata de seres humanos de las Naciones Unidas de diciembre de 1949? Respuesta (4 de junio de 1998) El Consejo no tiene competencias para hacer comentarios sobre los proyectos de ley presentados por los Estados miembros


title: Komission asetus (EY) N:o 727/98, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1998, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3066/95 säädetyn sianliha-alan järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1898/97 sekä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3066/95 säädetyn siipikarjanliha- ja muna-alan järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1899/97 säädettyjen tiettyjen myönnytysten keskeyttämisestä

eurovoc_concepts:
Czechia
customs duties
import licence
import policy
pigmeat
poultrymeat

text: 1. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 100/49 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 727/98, annettu 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3066/95 s(cid:132)(cid:132)detyn sianliha-alan j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetussa asetuksessa (EY) N:o 1898/97 sek(cid:132) neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3066/95 s(cid:132)(cid:132)detyn siipikarjan- liha- ja muna-alan j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) annetussa asetuksessa (EY) N:o 1899/97 s(cid:132)(cid:132)dettyjen tiettyjen my(cid:148)nnytysten keskeytt(cid:132)misest(cid:132) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon tietyille maataloustuotteille yhteis(cid:148)n tarif- fikiinti(cid:148)in(cid:132) tehdyist(cid:132) tietyist(cid:132) my(cid:148)nnytyksist(cid:132) ja tiettyjen Eurooppa-sopimuksissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen maataloutta koske- vien my(cid:148)nnytysten riippumattomasta mukauttamisesta siirtym(cid:132)kauden aikana Uruguayn kierroksen monenv(cid:132)- listen kauppaneuvottelujen osana tehdyn maataloussopi- muksen huomioon ottamiseksi 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3066/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1595/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksessa (EY) N:o 3066/95 annettujen tiettyjen my(cid:148)n- nytysten keskeytt(cid:132)misest(cid:132) annetussa neuvoston asetuk- sessa (EY) N:o 703/98 (3) s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n tietyille sianliha-alan tuotteille ja tietyille siipikarjaliha-alan tuotteille annet- t(cid:132)m(cid:132)n tujen tiettyjen my(cid:148)nnytysten keskeytt(cid:132)misest(cid:132); vuoksi olisi poikettava asetuksissa (EY) N:o 1898/97 (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 618/98 (5), ja (EY) N:o 1899/97 (6) s(cid:132)(cid:132)detyist(cid:132) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat asianomaisten hallintokomiteoiden lausuntojen mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Tullialennusta koskevien todistushakemusten j(cid:132)tt(cid:132)minen asetuksen (EY) N:o 1898/97 mukaisesti ja asetuksen (EY) N:o 1899/97 mukaisesti ryhmien 19, 20, 21, 22, 23 ja 24 osalta keskeytet(cid:132)(cid:132)n Tˇsekin tasavallasta per(cid:132)isin olevien tuotteiden osalta 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1998. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 328, 30. 12. 1995, s. 31 (2) EYVL L 216, 8. 8. 1997, s. 1 (3) EYVL L 98, 31. 3. 1998, s. 1 (4) EYVL L 267, 30. 9. 1997, s. 58 (5) EYVL L 82, 19. 3. 1998, s. 35 (6) EYVL L 267, 30. 9. 1997, s. 67