title: Ehdotus: neuvoston päätös assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Romanian osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
Romania
competitiveness
economic growth
small and medium-sized enterprises

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 03. 1998 KOM( 1998) 113 lopull. 98/0078 98/0079 98/0080 98/0081 98/0082 98/0083 98/0084 (CNS) (CNS) (CNS) (CNS) (CNS) (CNS) (CNS) Ehdotukset NEUVOSTON PÄÄTÖKSIKSI assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Bulgarian, Tsekin tasavallan, Viron, Unkarin, Puolan, Romanian ja Slovakian osallistumisesta yhteisön ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten alalla (Komission esittämät) PERUSTELUT Eurooppa-neuvosto on useassa tilaisuudessa tunnustanut Keski- ja Itä-Euroopan tärkeäksi askeleeksi niiden assosioituneiden maiden pääsyn yhteisön ohjelmiin valmistautuessa liittymään unioniin. Eurooppa-neuvosto toisti 12. ja 13. joulukuuta 1997 Luxemburgissa pitämänsä kokouksen päätelmissä, että kyseinen osallistuminen on tärkeää hakijamaiden tutustuttamiseksi unionin politiikkoihin ja työmenetelmiin. Yhteisöjen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuoriso-ohjelmiin pääsyn lisäksi nyt esitetään yhteisön pk-yrityksiä koskevan ohjelmaan pääsyä niin, että Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Unkari, Puola, Romania ja Slovakia voivat osallistua siihen vuoden 1998 alusta. Kolmas monivuotinen ohjelma on yhteisön pk -yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on toimien pohjana, joilla pyritään nostamaan monien pk-yritysten tietoisuutta liiketoimintastrategian haasteesta, jolla lisätään niiden kilpailuasemaa ja kasvatetaan niiden osuutta kansainvälisestä kaupasta. Tämän myönteinen vaikutus olisi työtilaisuuksien syntyminen. Oheisena esitetyt viisi ensisijaista politiikan jotka ovat Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitetyn komission pk-yrityksiä koskevan politiikan1 analyysin mukaisia, esitetään joihin on ryhdyttävä yhteisön tasolla: toimintaehdotusten kanssa, tavoitetta, 1. 2. 3. 4. 5. liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen hallinnollisen ja säännellyn parantaminen, yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, ja pk-yritysten strategioitaan, erityisesti tiedotusta parantamalla, pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammattikoulutukseen pääsyn parantaminen, yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. eurooppalaistamaan kansainvfälistämään auttaminen ja Jotta Keski- ja Itä-Euroopan pk-yrityksille annettava tuki olisi mahdollisimman tehokasta, yhteisön pitäisi pyrkiä siihen, että pk-yritysten pääsy kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan ja muihin yhteisön ohjelmiin, jotka sisältävät pk-yrityksiin kohdistettuja toimia sekä kansalliset Phare-ohjelmat ja muut pk-yrityksiin kohdistetut olemassa olevat tai suunnitellut tukitoimet yhdennetään mahdollisimman hyvin. Kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa keskitytään pk-yrityksiin riippumatta niiden toimialasta, oikeudellisesta muodosta talousalueella. tai Assosiaationeuvoston päätösten tultua voimaan ohjelma ulotetaan niihin Keski- ja Itä- Euroopan hakijamaihin, jotka ovat vahvistaneet kiinnostuksensa osallistua ohjelmaan. sijainnista Euroopan 1 "Pk-yrityksct: työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn dynaaminen lähde Euroopan unionissa' Komission kertomus Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, CSE (95) 2087. Kolmas monivuotinen ohjelma kattaa jakson 1. tammikuuta 1997 - 31. joulukuuta 2000. tutustuneet joihinkin ohjelman aloihin, etupäässä Assosioituneet maat ovat jo tiedotusalaan (euroneuvontayhteyskeskukset, Euro Info Correspondence Centres, jotka toimivat kaikissa assosioituneissa maissa) ja yritysten väliseen yhteistoimintaan (monet näiden maiden pk-yrityksistä osallistuvat ad-hoc perusteella Europartenariat- ja INTERPRISE -tapahtumiin, ja ne osallistuvat BC-NET:in ja BRE:n yritysten yhteistyöverkostoihin). Hakijamaille ohjelmaan tarjottiin osallistumiseksi, ja assosiaationeuvoston päätöksissä ilmentyy kunkin maan tekemä valinta. erilaisia vaihtoehtoja Pk-yritysten määrä ja niiden työllistämisosuus kasvaa Keski- ja Itä-Euroopan maissa, ja tämän kehityksen uskotaan jatkuvan tulevina vuosina. Hakijamaiden hallitukset ovat alkaneet tunnustaa pk-yritysten tukemisen poliittisen ja taloudellisen merkityksen ja kokonaisuutena tällaiset politiikat ovat tulleet merkittäväksi tekijäksi siirtymäaikana. Merkittävästä edistymisestä huolimatta hakijamaiden pk-yrityksillä on vielä paljon tehtävää saavuttaakseen Euroopan unionissa vallitsevan resurssi- ja tukitason, esim. ja tukipalvelujen, tarpeen lainsäädännön kehysten kehittämisen osalta. Hakijamaiden yritysten on valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen ja lisääntyvään kilpailuun, jonka kohteeksi ne todennäköisesti joutuvat. politiikan yhteensovittamisen oikeudellisten sopivien tai Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmiin pääsy on tärkeä tekijä liittymistä valmistelevassa strategiassa. Tähän ohjelmaan osallistumisella voidaan myönteisesti vaikuttaa pk- yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumiseen tulevaan EU-jäsenyyteen. Eurooppa-sopimusten tai niiden lisäpöytäkirjojen määräysten mukaisesti f ohjelmaan osallistuva hakijamaa maksaa itse osallistumiskustannuksensa. Hakijamailla on kuitenkin oikeus käyttää osaa kansallisen Phare-ohjelman määrärahoja täydentämään kansallisesta talousarviosta tulevia osuuksiaan. Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Unkari, Puola, Romania ja Slovakian tasavalta ovat kirjallisesti vahvistaneet komissiolle, että ne ovat halukkaita osallistumaan yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan vuodesta 1998 alkaen ja antamaan käyttöön tarvittavat komission laskemat budjettimäärärahat. Ne aikovat maksaa osan rahoitusosuudestaan kansallisista budjeteista ja osan Phare-määrärahoistaan. Erityisen merkittävä kysymys näille maille on se, miten ne liitetään rahoittamansa ohjelman hallinto- ja päätöksentekomenettelyyn. Kuten Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajamaan tekemissä päätelmissä mainitaan, hakijamaiden osallistuminen antaa niille mahdollisuuden tutustua lainsäädäntöön ' ja menettelyihin. Assosiaationeuvoston päätösluonnoksissa ehdotetaan, että hakijamaat ovat" läheisesti mukana arvioitaessa niiden ohjelmaan osallistumista, ne kutsutaan ennen hallintokomitean kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin ja niille ilmoitetaan komitean kokousten tuloksista. yhteisön Liitteenä olevissa assosiaationeuvoston päätösluonnoksissa, jotka koskevat Bulgarian, tasavallan Tsekin tasavallan, Viron, Unkarin, Puolan, Romanian ja Slovakian - 2- osallistumisehtoja yhteisön pk-yritysten ohjelmaan, tärkeimmät käsiteltävät asiat ovat seuraavat: - kyseiset seitsemän maata osallistuvat pk-yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman (1997-2000) kaikkiin toimiin, ellei päätöksissä toisin määrätä; käytännössä Unkari ja Puola ilmoittivat haluavansa osallistua kaikkiin ohjelman toimiin, kun taas Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Romania ja Slovakian tasavalta valitsivat osittaisen osallistumisen. Hakuehdot, arviointi ja valinta ovat samat kuin yhteisön jäsenmaille (Liite I, 1 ja 2 kohta) niiden rahoitusosuuksien mukaisesti (liite II, 2 kohta), - näiden maiden rahoitusosuudet ja niitä koskevat säännöt on määritelty liitteen I 4 kohdassa ja liitteessä II, - nämä maat ovat mukana arvioitaessa niiden ohjelmaan osallistumista (liitteen I 6 kohta), - maat kutsutaan ennen ohjelmakomitean kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin ja niille ilmoitetaan komitean tulokset (liite I, 7 kohta), - päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan assosiaationeuvoston päätöksen 2 artikla). (eli 31. joulukuuta 2000 saakka, Assosiaationeuvoston päätösten hyväksyminen, joilla sallitaan Bulgarian, Tsekin tasavallan, Viron, Unkarin, Puolan, Romanian ja Slovakian tasavallan osallistuminen yhteisön pk-yrityksiä koskevaan ohjelmaan vuodesta 1998, antaa näille maille mahdollisuuden yhdentyä aktiivisesti yhteisön tämän alan politiikkaan unioniin liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä. Se on siksi poliittisesti hyvin merkittävää. Muut hakijamaat voivat myös liittyä ohjelmaan vuoden 1998 aikana, riippuen niiden kyvystä täyttää oleelliset hallinnolliset ja budjettivaatimukset ja, Slovenian osalta siitä, että Eurooppa-sopimus tulee voimaan. f Neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä olevat päätösluonnokset, jotta Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Unkari, Puola, Romania ja Slovakian tasavalta voisivat osallistua pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan yhteisön ohjelmaan vuoden 1998 alkupuolelta. Ehdotus: Neuvoston päätös tehty ,(XPfö CcH^ assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Bulgarian osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston ja komission 4 päivänä joulukuuta 1995 tekemällä päätöksellä lisäpöytäkirja Eurooppa-sopimukseen yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta Bulgarian kanssa, tehtiin toisaalta Euroopan assosiaation luomisesta lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Bulgaria voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Bulgarian 1 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osallistumisen ehdoista, Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta> pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY1 ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen edellytysten mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: EYVLL6, 10. 1. 1997, s. 25 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Bulgarian osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta b- Luonnos: EY:n ja Bulgarian assosiaationeuvoston päätös N:o. /98 tehty Bulgarialle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen1, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan Bulgarian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin2 ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo, että lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Bulgaria voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Bulgarian osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla f Bulgaria osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan. 2 artikla 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja Tehty 1 EYVLL347, 31. 12. 1993 2 EYVL 317, 30. 12. 1995 G- LIITE I Ehdot Bulgarian osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 1. Bulgaria osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä 'ohjelma', toimintoihin, paitsi IBEX-tapahtumien järjestelyihin vuosina 1998 ja 1999, 9. joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä. 2. Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset ja yksityi shenkilöihin. täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin bulgarialaisten järjestöjen täyttävien laitosten, 3. Bulgarian ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön jäsenvaltioista ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi. ' Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. 4. Bulgaria maksaa talousarvioon rahoitusosuuden kattaakseen sen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Bulgaria tekevät, olemassa olevien säädösten rajoissa, kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Bulgariassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. 6. Komissio ja Bulgaria arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Bulgarian osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Bulgaria toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin. 7. Bulgaria kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Bulgarialle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. -T-- 8. Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. - g- LIITE II BULGARIAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997 - 2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Bulgarian rahoitusosuus kattaa: - ohjelmista myönnettävän tuen bulgarialaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteen I 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Bulgarian osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna bulgarialaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Bulgarian maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty. Jos Bulgarian Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin bulgarialaisten avustusten edunsaajien ohjelmasta yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Bulgarialle. taloudellisten tai muiden saamien tukien 3. Bulgarian vuosittainen rahoitusosuus on 726 102 ecua vuosina 1998 ja 1999 ja 833 102 ecua vuonna 2000. Näistä määristä 47 502 ecua vuosina 1998 ja 1999 ja 54 502 ecua vuonna 2000 on tarkoitettu käytettäväksi sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Bulgarian osallistumisesta siihen. 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Bulgarian rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Bulgariaa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle tämän osuutensa päätöksen Bulgaria maksaa kuuluvista vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Bulgaria maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. soveltamisalaan 5. Bulgaria maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan. <- et 6. Bulgaria maksaa ohjelmaan osallistumisestaan jäljellä olevista kustannuksista 0 ecua vuonna 1998, 97 719 ecua vuonna 1999 ja 278 739 ecua vuonna 2000 kansallisesta talousarviostaan. aiheutuvista Loput 678 600 ecua vuonna 1998, 580 881 ecua vuonna 1999 ja 499 861 ecua vuonna 2000 maksetaan Bulgarialle vuosittain Phare-ohjelmasta myönnetyistä varoista, jollei Phare-ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu. to - RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Bulgarian osallistuminen kolmanteen monivuotiseen pk-yritysten ohjelmaan 2. BUDJETTIKOHTA B7-503 - Yhteisön ohjelmien avaaminen assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 130 artikla 3 kohta yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa; Bulgarian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen (228 ja 238 artikla) lisäpöytäkirja yhteisön ohjelmien avaamisesta, tehty 30 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL 317/95, s- 24); Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohta. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: •f 1. Hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. Yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti paremmalla tiedonvälityksellä ja yhteistyöllä, 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Bulgarian osallistuminen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmaan edistää maan valmistautumista unioniin liittymiseen vahvistetussa liittymistä valmistelevassa strategiassa. Osallistumisen avulla Bulgaria voi tutustua yhteisön pk-yritysten ohjelmassa noudatettuihin menettelyihin ja menetelmiin. ii Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston tekemää päätöstä. Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. Bulgarian kanssa tehty lisäpöytäkirja tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 1996, ja se mahdollistaa Bulgarian osallistumisen useisiin aloihin, muun muassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan toimintaan. Bulgaria vahvisti olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti energian ja työvoiman alalla. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun asti eli 31. 12. 2000. Phare-ohjelmasta myönnettävät varat riippuvat kuitenkin vuoden 1999 jälkeen tehtävistä talousarviopäätöksistä. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji Lisäpöytäkirjan 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että Bulgaria vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarviosaatavien alamomenttiin 60SJ1. Koska 3 artiklan toisessa kohdassa todetaan, että yhteisö voi täydentää Bulgarian (kansallisesta Phare-ohjelmasta myönnettävillä varoilla), rahoitusosuutta Bulgarian on maksettava vain osa kansallisesta ja loppumäärä otetaan nimikkeestä B7-503. Kyseessä olevista Phare- määrärahoista (nimike B7-500) tapahtuva siirto nimikkeeseen B7-503 tehdään, kun Bulgarian maksuosuus on vastaanotettu. talousarviostaan, 6. MENO-/TULOLAJI - tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa - opinnot, koulutusjaksot, välineiden käyttökustannukset, tiedotus - yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisin maksusta ei ole määräyksiä. osallistumiskustannusten Tulojen osalta Bulgarian osuudesta kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan kyseessä olevan ohjelman menojen alamomentteihin tarvittaessa käyttömenojen alamomentteihin. sen ja Q-- Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7. 4 kohdassa. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1998, 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousarvioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. päättää maksaa tapauskohtaisesti Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, jotka perustuvat Bulgarian kanssa tehtyyn lisäpöytäkirjaan, ovat seuraavat: Neljästä vaihtoehdosta Bulgaria on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu pk-yritysten ohjelman kaikkiin osatekijöihin osallistumisen arvioituihin todellisiin kustannuksiin. Tämä mahdollistaa enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): rahoitusosuudet seuraavilla aloilla (ohjeellinen - Kaupan jakeluportaalla tapahtuva toiminta (130 000 ecua) - Käsityö- ja pienyritysten aloilla tapahtuva toiminta (20 000 ecu(a) - Euroneuvontayhteyskeskuksille (Euro Info Correspondences Centres) annettava ja alarakenteet; 40 000 ecua x 10 keskusta sekä 20 000 ecua hajautetulle tiedotuskampanjalle = 420 000 ecua) tuki, joka perustuu lukuihin (ElCCt tämän hetkisiin - Osallistuminen Europartenariat-tapahtumiin maan (41,86 yritystä/tapahtuma x 2 keskimääräisiin osallistumiskertoihin jotka on maksettu kansalliselle tapahtumaa/vuosi x 700 ecua, neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, myynnin edistämisestä jne. = 58 600 ecua) perustuen - Vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 ecua eikä se saa olla yli 50 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). - Vain vuotta 2000 koskien: Yhden tukeminen (alihankinta). EU:n antama enimmäisrahoitus on 100 000 ecua eikä se saa olla yli 25 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista. (Ottaen kuitenkin huomioon näiden tapahtumien laajuuden, ei ole odotettavissa, että nykyisin järjestetään enemmän kuin yksi vuosittainen tapahtuma Keski- ja Itä- Euroopassa). IBEX-tapahtuman -13 - osallistumiskustannukset Euroopan Bulgarian kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi vuonna 1998 ja 1999 ovat täten 726 102 ecua vuosittain ja 833 102 ecua vuonna 2000 sisältäen 7 prosenttia hallinnollisia kuluja. unionin Yllä mainitusta luvusta, josta on vähennettävä Bulgarian yksinomaisesti maksettavat lisähallintokulut, jaetaan vuosittain seuraavasti, jollei Phare- ohjelman ohjelmointimenettelyistä muuta johdu: vuonna 1998 0 prosenttia toimintamenoista katetaan Bulgarian kansallisesta talousarviosta ja 100 prosenttia vuosittaisista Bulgarialle myönnettävistä Phare-määrärahoista; vuonna 1999 14,4 prosenttia toimintamenoista katetaan Bulgarian kansallisesta talousarviosta ja 85,6 prosenttia vuosittaisista Bulgarialle myönnettävistä Phare-määrärahoista; vuonna 2000 35,8 prosenttia toimintamenoista katetaan Bulgarian kansallisesta talousarviosta ja 64,2 prosenttia vuosittaisista Bulgarialle myönnettävistä Phare-määrärahoista. i<v 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Ohjclma 1998 1999 2000 Yhtccnsa Ecuina Josta Bulgarian osuus Josta PHAREn osuus ja Pienet kcskisuuret yrityksct 678 600 678 600 778 600 2 135 800 376 458 1 759 342 Kustannusten jakautuminen osatekijöiden mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: Ohjclman osatckijii 1998 1999 2000 Yhtccnsa Kaupan jakeluportaassa tapahtuvat toimet Kasityo-ja pienyritysten alalia tapahtuvat toimet 130 000 130 000 130 000 390 000 20 000 20 000 20 000 60 000 Tuki euroneuvonta- 420 000 420 000 420 000 1 260 000 yhtcyskcskuksille Yritysten yhteislyo valinen - Europartenariat - INTERPRISE Alihaiikinta: IBEX i f 58 600 50 000 58 600 50 000 58 600 50 000 175 800 150 000 - - 100 000 100 000 7. 3 B-osaan sisältyvien selvitysten, asiantuntijakokousten, yms. toimintamenot: ei ole - fc> 7. 4 Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomenttiin B7-503 kirjattavat määrät: 1998 1999 2000 YHTEENSA Seuraavat varainhoito- vuodet Maksusitoumus- 678 600 580 881 499 861 0 1 759 342 maararahat Maksumaiirarahat^ 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodet 135 720 407 160 116 176 135 720 348 529 99 972 116 176 399 889 135 720 523 336 584 220 516 065 Yhtccnsa 678 600 580 881 499 861 1 759 342 (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomcntti 6091 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodct lYHTEENSA f Toiminnallinen osa 0 97 719 278 739 Hallinnollinen osa 47 502 47 502 54 502 Yhtccnsa 47 502 145 221 333 241 0 0 0 376 458 149 506 525 964 8. PETOSTENVASTAISET SOVELTAMISESTA SAADUT TULOKSET TOIMENPITEET JA NIIDEN sopimukset ja muut oikeudelliset sitoumukset Kaikki komission edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön suhteen ottaen huomioon yhteisön ja menojen rahoitustavoitteet. tukikelpoisuuden - te- Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä- Euroopan maita koskevaksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Erityis- ja määrälliset tavoitteet sekä kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki sisämarkkinoihin kyvyt niiden osallistuvien kansainvälistymistä. luomiseksi, erityisesti lisäämällä ja työpaikkojen pk-yritysten lukumäärää edistämällä Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Bulgariassa. Monikansallisista toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa on todennäköisesti yhteisön tiedotustoiminnan kohteena (verrattuna nykyisin kohteena olevaan 450 000 yritykseen). Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoona pk-yritystä Euroopan unionissa voi olla kumppanuustoimien kohteena. Samat suhdeluvut voisivat olla suuntaa antavina myös Bulgarialle. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammatillisiin järjestöihin, kauppakämareihin ja teollisuuden edunvalvojiin, kauppajärjestöihin liike-elämän edunvalvojiin. ja muihin 9. 2 Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avaintekijä pyrittäessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Pk-yritysten työllistämisaste on itse asiassa korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat selvästi haavoittuvampia etenkin perustamistaan seuraavina vuosina. Tämä heikkous johtuu etenkin seuraavista viidestä tekijästä: • yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotus- ja hallinnollinen ympäristö, • niiden on vaikea osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, • pk-yritysten johtamiskyvyissä oleva rakenteellinen heikkous sekä koulutusohjelmien soveltumattomuus, • niiden on vaikea saada kohtuuhintaista rahoitusta, v >- • niiden on vaikea saada tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä korostaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa huomattavan lisäarvon, joka on tuloksena erityisesti verkostojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa toimia, joilla on monikansallinen luonne ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkostoja. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi mahdotonta ja tehotonta, mutta myös vääristäisi kilpailua siinä määrin, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin erilainen. Yksityissektorin osuus tuotannosta ja työllistäjänä on kasvanut merkittävästi siitä, kun talouden uudistus aloitettiin. Suurin osa yrityksistä on pk-yrityksiä, ja on todennäköistä, että Bulgarian taloudelle on tunnusomaista lähivuosina pk-yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on valmistauduttava maan EU- tuomaan kovempaan kilpailuun. Tässä jäsenyyteen yhteydessä yhteisön ohjelmien avautuminen niille on tärkeä liittymistä edeltävän täydentää muita pyrkimyksiä alan kehittämiseksi ja vahvistamiseksi. Tähän ohjelmaan osallistumisella voidaan myönteisesti vaikuttaa pk-yrityksiin niiden valmistautuessa maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. ja niiden etujärjestöihin ja sen mukanaan strategian tekijä, joka - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska Bulgarian ohjelman rahoitusosuus on suuri ja koska Bulgarian taloudellinen tilanne on heikko, lisäpöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdan mukainen tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. f - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta jota Bulgarian kansallisesta budjetista maksettavan täydennetään Phare-ohjelmasta suoritettavalla maksuosuudella, myötä tapahtuva Bulgarian osallistuminen tutustuttaa yhteisön pk-yritysten alan kansalaisten sisäisiin politiikkoihin yhdentyminen Bulgarian valmistautuessa tulevaan j äsenyyteen. ja menettelytapoihin. Bulgarian on merkittävää rahoitusosuuden, verkostoihin yhteisön - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Bulgarian kansalaisten ja pk-yritysten kykyä vastata komission kyseisen ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. I8r- 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi arviointimenetelmät kattavat myös bulgarialaisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. sisältyvät 9. 3. 1 Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. suhteessa mukaisesti sopimuksen laatujärjestelmät tilintarkastusyritys joiden osalta Esimerkkinä mainittakoon euroneuvonyhteystakeskukset, arvioi ulkopuolinen sekä niiden käyttämät euroneuvontayhteyskeskusten Jokaisen asetettuihin toiminnan euroneuvontayhteyskeskuksen 13 toiminta arviointiperustetta, jotka koskevat muun muassa laatua, ja niiden suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1 - 4. Kun jokaisen euroneuvontayhteyskeskuksen pisteet lasketaan yhteen, on mahdollista siten päättää, Jos näin ei ole, se vähimmäisarviointiperusteet. euroneuvontayhteyskeskus suljetaan pois verkostosta ja aloitetaan menettelyt sen korvaajan löytämiseksi. Arviointikertomus julkaistaan kuuden kuukauden välein. tavoitteisiin. arvioidaan täyttääkö käyttäen Yritysten yhteistyöverkostojen jäsenistä tehty vuosittainen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen etiikan komission edistämistoimiin järjestämien tapahtumien osallistumisasteeseen (esim. seuranta, vuosikokous) ja jäsenien toimintaan työryhmissä. kunnioittamiseen, verkostossa, Muiden toteutettujen toimien välitön vaikutus voidaan mitata järjestettyihin kokouksiin ja seminaareihin osallistumisilla, joilla varmistetaan suunniteltujen joukkoviestimissä, kiinnostuksella toimien ammatillisten järjestöjen toimintaan, yrittäjien reaktioilla, pilottitoimintoihin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja julkaisujen jakelulla. täytäntöönpano, palautteella Ammatinharjoittajia ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimiin kuuluu sellaisten ammatinharjoittajien, yritysten ja hyvin pienten yritysten lukumäärä, jotka saavat toiminnasta rahoitusapua. 9. 3. 2 Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9 joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen 6 artiklassa komissio velvoitetaan toimittamaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle päätöksen täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. n 9. 3. 3 Saavutettujen tulosten arviointi Arvioinnin tulokset levitetään yleensä kyseiselle otosalueelle ja niistä voi aiheutua muutoksia, tai uusia toimintaehdotuksia. jotka koskevat toteutettuja toimia Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus toimitetaan joka vuosi neuvoston päätöksessä perustetulle hallintokomitealle. Kyseisten assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat kertomukset tavoin kyseiselle komitealle sekä asianomaisille maille. toimitetaan samalla 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuosittaisesta erityisesti varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä ottaen huomioon budjettivallan käyttäjien tämän ja tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä myöntämät lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä jäljempänä olevien seikkojen perusteella: a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä b) varojen myöntäminen 10. 1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään Toimcn laji Toimcnpitccn hallinnointiin kaytcttava hcnkilosto Vakituiset työsuhteet Tilapäiset työsuhteet Lahdc Kcsto i Lisiivarat f 3 vuotta (1998 - 2000) Asianomaisten pääosastojen ja osastojen olemassa olevat voimavarat Virkamiehet tai maaraaikaiseen henkilostoon kuuluvat A B C Muut voimavarat (teknincn apu, nimike A-7002) 0,5 0,2 0,2 0,5 0,2 0,2 0,3. 0,3 YHTEENSA 0,9 0,3 0,9 0,3 1998 alkaen ~lo - 10. 2 Henkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus Yhtccnsii Ecuina Laskutapa (toimcn kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) Virkamichct 291600 0,9 x 108 000 ecua x 3 vuotta Maaraaikainen henkilosto Muut voimavarat (tekninen apu, nimike A-7002) 90 000 0,3 x 100 000 ecua x 3 vuotta YHTEENSA 381600 Nimikkeen A-7002 (tekninen apu) menot katetaan Bulgarian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen 5 artiklan 3 kohta). saatavista tuloista - 2\ 10. 3 Toiminnasta aiheutuvien muiden hallintomenojen kasvu Budjettinimike (numero ja nimi) Yhteensa Ecuina Laskutapa (toimen kokonaiskustannukset vuosina 1998 - 2000) A701 - virkamatkat A7030 - kokoukset A7031 - komiteoiden kokoukset kohden, 19 426 Nelja virkamatkaa vuodessa koko jotka eri osatekijoiden (virkamatkojen ohjelmaa toteutetaan toimenpiteiden puitteissa vuosikustannukset 6 475 ecua). ohjelman 25 050 Viiden jotka Bulgarian edustajan vuosittain osallistuminen jarjestetaan kokouksiin, ohjelman toimenpiteiden osatekijoiden osalta (vuosittaisct kokouksiin osallistumiskulut 8 350 ecua). eri 15 030 Kustannukset yhden Bulgarian lasnaolosta neuvoa- edustajan antavissa kokouksissa (kolme vuodessa) - ohjelman vaihdosta ja tyosta hallintokomitean (vuosittaiset tiedottaminen kustannukset kokouksiin osallistumisesta 5 010 ecua). ' Yhteensa 59 506 "P Edellä mainitut menot katetaan Bulgarian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin saatavista tuloista (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen 5 artiklan 3 kohta). 22 Ehdotus: Neuvoston päätös tehty assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Tsekin tasavallan osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan ^locfH CCH^) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston ja komission 4 päivänä joulukuuta 1995 tekemällä päätöksellä Eurooppa-sopimukseen yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta Tsekin tasavallan kanssa, tehtiin toisaalta Euroopan lisäpöytäkirja assosiaation luomisesta 1 artiklan mukaisesti Tsekin lisäpöytäkirjan tasavalta voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Tsekin tasavallan 1 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osallistumisen ehdoista, • ja Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta'pienten keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY1 ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan lisäpöytäkirjojen assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: tasavallan Eurooppa- Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tsekin sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Tsekin tasavallan osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös. Tehty Brysselissä i EYVLL6,10. 1. 1997, s. 25 • Neuvoston puolesta mk 2 3" |-3-4-- Luonnos: EY:n ja Tsekin tasavallan assosiaationeuvoston päätös N:o ,. /98 tehty TSekin tasavallalle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tsekin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen1, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tsekin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan Tsekin tasavallan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin2 ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo, että lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Tsekin tasavalta voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Tsekin tasavallan osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Tsekin tasavalta osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. i Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan. 2 artikla 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tehty Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 1 EYVL L 360, 31. 12. 1994, s. 1 2 EYVL L 317, 30. 12. 1995, s. 44 z^- LIITE I Ehdot Tsekin tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 1. Tsekin tasavalta osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997- 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä 'ohjelma', toimintoihin, paitsi IBEX-tapahtumien järjestelyihin, 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden, menettelyjen ja määräaikojen mukaisesti, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä. 2. Osallistumisedellytykset täyttävien Tsekin ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöihin. laitoksiin, järjestöihin täyttäviin yhteisön järjestöjen tasavallan laitosten, 3. Tsekin tasavallan ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön jäsenvaltioista ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. 4. Tsekin tasavalta maksaa vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden, kattaakseen sen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Tsekin tasavalta tekevät, olemassa olevien säädösten rajoissa, kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Tsekin tämän päätöksen tasavallassa soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. jäsenvaltioissa ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten 6. Komissio ja Tsekin tasavalta arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Tsekin tasavallan osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Tsekin tasavalta toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin. 7. Tsekin tasavalta kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa- kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Tsekin tasavallalle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. ~2. £, - 8. Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. 2 >- LIITE II TSEKIN TASAVALLAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997 - 2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Tsekin tasavallan rahoitusosuus kattaa: - ohjelmista myönnettävän tuen tsekkiläisten yksikköjen osallistumiseksi liitteen I 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla tasavallan ja jotka aiheutuvat Tsekin olevaan ohjelman hallinnointiin osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna tsekkiläisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Tsekin tasavallan maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty. Jos Tsekin tasavallan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin tsekkiläisten edunsaajien ohjelmasta avustusten yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Tsekin tasavallalle. taloudellisten tai muiden saamien tukien 3. Tsekin tasavallan vuosittainen rahoitusosuus on 654 626 ecua vuodesta 1998 alkaen. Tästä määrästä 42 826 ecua on tarkoitettu käytettäväksi. sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Tsekin tasavallan osallistumisesta siihen, f 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Tsekin tasavallan rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Tsekin rahoitusosuutta vastaavat varat. toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista tasavaltaa Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle Tsekin tasavalta maksaa osuutensa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvista vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Tsekin tasavalta maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. - 2& 5. Tsekin tasavalta maksaa 3 kansallisesta talousarviostaan. kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset 6. Tsekin tasavalta maksaa ohjelmaan osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista 411 800 ecua kansallisesta talousarviostaan. Loput 200 000 ecua maksetaan Tsekin tasavallalle vuosittain Phare-ohjelmasta myönnetyistä varoista, jollei Phare-ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu. -m RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI tasavallan osallistuminen kolmanteen monivuotiseen Tsekin ohjelmaan. pk-yritysten 2. BUDJETTIKOHTA B7-503 - Yhteisön ohjelmien avaaminen assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 130 artikla 3 kohta yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa; Tsekin tasavallan kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen (228 ja 238 artikla) lisäpöytäkirja yhteisön ohjelmien avaamisesta, tehty 30 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL 317/95, s. 44); Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohta. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite i •f Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: 1. Hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. Yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti paremmalla tiedonvälityksellä ja yhteistyöllä, 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Tsekin tasavallan osallistuminen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmaan on lisänä niihin yhteisön ohjelmiin, joihin se jo osallistuu, esimerkiksi Leonardo da Vinci, Socrates ja Nuorten Eurooppa -ohjelmat, ja osallistuminen edistää maan valmistautumista unioniin liittymiseen, sillä se on 2 o- vahvistetussa avaintekijä strategiassa. Osallistumisen avulla Tsekin tasavalta voi tutustua yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmassa noudatettuihin ja menetelmiin. toimintatapoihin valmistelevassa liittymistä Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston tekemää päätöstä. Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. tasavallan kanssa tehty Tsekin tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1996, ja se mahdollistaa Tsekin tasavallan osallistumisen useisiin aloihin, muun muassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan toimintaan. lisäpöytäkirja Tsekin tasavalta vahvisti olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti kulttuurin, energian ja ympäristön alalla. 4. 2. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun asti eli 31. 12. 2000. Phare-ohjelmasta myönnettävät varat riippuvat kuitenkin vuoden 1999 jälkeen tehtävistä talousarviopäätöksistä. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1. Ei-pakolliset menot 5. 2. Jaksotetut määrärahat 5. 3. Oletettu tulolaji f * Lisäpöytäkirjan 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että Tsekin tasavalta vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY. n talousarviosaatavien alamomenttiin 6091. Koska 3 artiklan toisessa kohdassa todetaan, että yhteisö voi täydentää Tsekin Phare-ohjelmasta tasavallan on maksettava vain osa myönnettävillä varoilla), Tsekin kansallisesta talousarviostaan, ja loppumäärä otetaan nimikkeestä B7-503. Kyseessä olevista Phare-määrärahoista (nimike B7-500) tapahtuva siirto nimikkeeseen B7-503 tasavallan maksuosuus on vastaanotettu. tehdään kun Tsekin rahoitusosuutta (kansallisesta tasavallan 6. MENO-/TULOLAJI - tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa - tutkimukset, koulutusjaksot, välineiden käyttökustannukset, tiedotus - z\~ - yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisin maksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Tsekin tasavallan osuudesta sen osallistumiskustannusten kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan kyseessä olevan ohjelman menojen alamomentteihin ja tarvittaessa käyttömenojen alamomentteihin. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7. 4 kohdassa. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1. Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1998, 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousarvioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. päättää maksaa tapauskohtaisesti tehtyyn Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, jotka perustuvat Tsekin seuraavat: neljästä tasavallan kanssa vaihtoehdosta Tsekin tasavalta on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu pk-yritysten ohjelman kaikkiin osatekijöihin, paitsi IBEX-os'tomessuihin (International Buyers' Exhibitions), osallistumisen arvioituihin todellisiin kustannuksiin. lisäpöytäkirjaan, ovat Tämä mahdollistaa enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): rahoitusosuudet seuraavilla aloilla (ohjeellinen - Kaupan jakeluportaalla tapahtuva toiminta (130 000 ecua) - Käsityö- ja pienyritysten aloilla tapahtuva toiminta (100 000 ecua) - Euroneuvontayhteyskeskuksille (Euro Info Correspondence Centres) annettava lukuihin tämänhetkisiin perustuu (euroneuvontayhteyskeskukset ja alarakenteet) (40 000 ecua x 7 keskusta sekä 20 000 ecua hajautetulle tiedotuskampanjalle = 300 000 ecua) tuki, joka - Osallistuminen Europärtenariat-tapahtumiin maan (22,71 yritystä/tapahtuma x 2 keskimääräisiin osallistumiskertoihin tapahtumaa/vuosi x 700 ecua, jotka on maksettu kansalliselle neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, myynnin edistämisestä jne. = 31 800 ecua) perustuen - 2>2 - Vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 ecua eikä se saa olla yli 50 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). Tsekin tasavallan osallistumiskustannukset Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi vuodesta 1998 ovat täten 654 626 ecua vuosittain sisältäen 7 prosenttia hallinnollisia kuluja. luvusta, josta on vähennettävä Tsekin Yllä mainitusta tasavallan yksinomaisesti maksettavat lisähallintokulut, jaetaan vuosittain seuraavasti: 411 800 ecua toimintamenoista katetaan Tsekin tasavallan kansallisesta talousarviosta ja, jollei Phare-ohjelman ohjelmointimenettelyistä muuta johdu, 200 000 ecua Tsekin tasavallan saamista vuosittaisista Phare-ohjelmille myönnettävistä varoista. S3- 7. 2. Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Ohjelma 1998 1999 2000 Yhtccnsii Ecuina Josta Tsckin tasavallan osuus Josta Pharern osuus ja Picnet kcsldsuurct yritykset 611800 611 800 611 800 1 835 400 1 235 400 600 000 Kustannusten jakautuminen osatekijöiden mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: Ohjelman osatekija 1998 1999 2000 Yhtecnsa Kaupan jakeluportaassa tapahtuvat toimet Kasityo- ja. pienyritystcn alalia tapahtuvat toimet 130 000 130 000 130 000 390 000 100 000 100 000 100 000 300 000 Tuki euroncuvonta- 300 000 300 000 300 000 900 000 yhteyskeskuksille Yritysten yhteistyo valinen - Europartcnariat - INTERPRISE i f 31 800 50 000 31 800 50 000 31800 50 000 95 400 150 000 7. 3. B-osaan sisältyvien selvitysten, asiantuntijakokousten, yms. toimintamenot: ei ole - "**- 7. 4. Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomenttiin B7-503 kirjattavat määrät: 1998 1999 2000 YHTEENSA Seuraavat varainhoito- vuodet Maksusitoutnus- 200 000 200 000 200 000 0 600 000 maararahat Maksumaararahatn 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodet 40 000 120 000 40 000 40 000 120 000 40 000 40 000 160 000 Yhtccnsa 200 000 200 000 200 000 (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. 40 000 160 000 200 000 200 000 600 000 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomcntti 6091 1998 1999 2000 Toiminnallinen osa 411 800 411 800 411800 Hallinnollinen osa 42 826 42 826 42 826 Yhtccnsii 454 626 454 626 454 626 Seuraavat varainhoito- vuodct YHTEENSA i •r 1 235 400 128 478 1 363 878 0 0 0 8. PETOSTENVASTAISET SOVELTAMISESTA SAADUT TULOKSET TOIMENPITEET JA NIIDEN sopimukset ja muut oikeudelliset Kaikki komission sitoumukset edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön suhteen ottaen huomioon yhteisön ja menojen rahoitustavoitteet. tukikelpoisuuden 3S - Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä- Euroopan maita koskevaksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1. Erityis- ja määrälliset tavoitteet sekä kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki sisämarkkinoihin kyvyt osallistuvien niiden kansainvälistymistä. luomiseksi, erityisesti lisäämällä ja työpaikkojen pk-yritysten lukumäärää edistämällä Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Tsekin toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. tasavallassa. Monikansallisista Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa on todennäköisesti yhteisön tiedotustoiminnan kohteena (verrattuna nykyisin kohteena olevaan 450 000 yritykseen). Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoona pk-yritystä Euroopan unionissa voi olla kumppanuustoimien kohteena. Samat suhdeluvut voisivat olla suuntaa antavina myös Tsekin tasavallalle. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammatillisiin järjestöihin, kauppakamareihin ja liike-elämän teollisuuden edunvalvojiin, kauppajärjestöihin f edunvalvojiin. ja muihin 9. 2. Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avaintekijä pyrittäessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Pk-yritysten työllistämisaste on itse asiassa korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat selvästi haavoittuvampia etenkin perustamistaan seuraavina vuosina. Tämä heikkous johtuu etenkin seuraavista viidestä tekijästä: • yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotus- ja hallinnollinen ympäristö, • niiden on vaikea osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, • pk-yritysten johtamiskyvyissä oleva rakenteellinen heikkous sekä koulutusohjelmien soveltumattomuus, • niiden on vaikea saada kohtuuhintaista rahoitusta. 3 G- • niiden on vaikea saada tuotteitaan j a palveluj aan markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä korostaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa huomattavan lisäarvon, joka on tuloksena erityisesti verkostojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa toimia, joilla on monikansallinen luonne ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkostoja. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi paitsi mahdotonta ja tehotonta, mutta myös vääristäisi kilpailua siinä määrin, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin erilainen. Suurin osa yrityksistä Tsekin tasavallassa on pk-yrityksiä ja lähes 90 prosenttia niistä on hyvin pieniä. Työllisyysrakenteen osalta on toteutettu merkittäviä mukautuksia, osan maataloudesta ja suurista valtion yrityksistä poistetusta työvoimasta; näin on tapahtunut etenkin palvelualalla. Vuodesta 1991 pk-yritysten saama tuki osana yksityissektorin kehittämistä on ollut eräänä avaintekijänä Tsekin tasavallassa tapahtuneelle taloudelliselle ja työllisyyskasvulle. etenkin pk-yritykset ovat ottaneet Tsekin tasavallan taloudelle tulee olemaan luonteenomaista lähivuosina pk- yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on valmistauduttava EU-jäsenyyteen ja siihen lisääntyneeseen kilpailupaineeseen, jonka jäsenyys niille aiheuttaa. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmien avaaminen on tärkeä tekijä liittymistä valmistelevassa strategiassa. Osallistuminen tähän ohjelmaan voi vaikuttaa positiivisesti pk-yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumiseen maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. ' - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus f Koska Tsekin tasavallan ohjelman rahoitusosuus on suuri ja koska Tsekin tasavallan taloudellinen tilanne on heikko, lisäpöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdan mukainen tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Tsekin tasavallan kansallisesta budjetista maksettavan rahoitusosuuden, jota suoritettavalla maksuosuudella, myötä täydennetään Phare-ohjelmasta tapahtuva Tsekin tasavallan osallistuminen tutustuttaa yhteisön pk-yritysten ikansalaisten alan sisäisiin politiikkoihin yhdentyminen yhteisön verkostoihin on merkittävää Tsekin tasavallan valmistautuessa tulevaan jäsenyyteen. ja menettelytapoihin. Tsekin - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Tsekin tasavallan kansalaisten ja pk-yritysten sv kykyä vastata komission kyseisen ohjelman yhteydessä tarjouspyyntöihin. esittämiin 9. 3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältyvät arviointimenetelmät kattavat myös tsekkiläisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. 9. 3. 1. Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. suhteessa mukaisesti sopimuksen laatujärjestelmät tilintarkastusyritys Esimerkkinä mainittakoon euroneuvontayhteyskeskukset, joiden osalta ulkopuolinen arvioi euroneuvontayhteyskeskusten käyttämät sekä niiden toiminnan asetettuihin Jokaisen 13 toiminta euroneuvontayhteyskeskuksen arviointiperustetta, jotka koskevat muun muassa laatua, ja niiden suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1 - 4. Kun jokaisen euroneuvontayhteyskeskuksen pisteet lasketaan yhteen, on mahdollista siten päättää, Jos näin ei ole, se vähimmäisarviointiperusteet. euroneuvontayhteyskeskus suljetaan pois verkostosta ja aloitetaan menettelyt sen korvaajan löytämiseksi. Arviointikertomus julkaistaan kuuden kuukauden välein. tavoitteisiin. arvioidaan täyttääkö käyttäen Yritysten yhteistyöverkostojen jäsenistä tehty vuosittainen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen etiikan ' komission edistämistoimiin järjestämien tapahtumien osallistumisasteeseen (esim. seuranta, vuosikokous) ja jäsenien toimintaan työryhmissä. kunnioittamiseen, verkostossa, 'f Muiden toteutettujen toimien välitön vaikutus voidaan mitata järjestettyihin kokouksiin ja seminaareihin osallistumisilla, joilla varmistetaan suunniteltujen joukkoviestimissä, kiinnostuksella toimien ammatillisten järjestöjen toimintaan, yrittäjien reaktioilla, pilottitoimintoihin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja julkaisujen jakelulla. täytäntöönpano, palautteella Käsityö-ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimiin kuuluu sellaisten käsityöläisten yritysten ja hyvin pienten yritysten lukumäärä, jotka saavat toiminnasta rahoitusapua. 9. 3. 2. Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9. joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen 6 artiklassa komissio velvoitetaan toimittamaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään päätöksen - 3&~ vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. 9. 3. 3. Saavutettujen tulosten arviointi Arvioinnin tulokset levitetään yleensä kyseiselle otosalueelle ja niistä voi aiheutua muutoksia, tai uusia toimintaehdotuksia. jotka koskevat toteutettuja toimia Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus toimitetaan joka vuosi neuvoston päätöksellä perustetulle hallintokomitealle. Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat sekä kertomukset asianomaisille maille. tavoin kyseiselle komitealle toimitetaan samalla 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuosittaisesta erityisesti varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä ottaen huomioon budjettivallan käyttäjien tämän ja tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä myöntämät lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä jäljempänä olevien seikkojen perusteella: a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä b) varojen myöntäminen 10. 1. Vaikutus henkilöstön lukumäärään Toimen laji Toimcnpitccn hallinnointiin kaytettava hcnkilosto Vakituiset työsuhteet Tilapäiset työsuhteet Mukaan lukicn Kcsto f Lisavarojen kiiytto 1998 - 2000 Asianomaisten osastojen olemassa olevien voimavarojen käyttö Virkamiehet maaraaikaiseen henkilostodn kuuluvat tai A B C Muut voimavarat YHTEENSA 0,5 0,2 0,2 0,9 0,5 0,2 0,2 0,9 31 - 1998 alkaen 10. 2. Lisähenkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus Yhtccnsa Ecuina Laskutapa (toimcn kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) Virkamiehet Maaraaikainen henkilosto Muut voimavarat (ilmoita budjettinimike) YHTEENSA 0 10. 3. Toiminnasta aiheutuvien muiden toimintamenojen kasvu Budjettinimike (numero ja nimi) Yhtccnsa Al 178/A238 - tekninen luki A1300 - virkamatkat A2500 - kokoukset A2510-komiteoiden kokoukset Ecuina Laskutapa (toimcn kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) 71 898 Tekninen vuosittain. tuki 23 966 ecua kohden, 16 500 Viisi virkamatkaa vuodessa koko jotka eri 'osatekijoiden (\jirkamatkojen ohjehnaa toleutetaan loimenpiteiden puitteissa vuosikustannukset 5 500 ecua). ohjelman f 25 050 Viiden Tsekin tasavallan osal I istumincn edustajan jotka vuosittain cri jarjestetaan toiincnpilcidcji osatekijoiden osalta (vuosittaiset kokouksiin osallistumiskulut 8 350 ecua). kokouksiin, ohjelman 15 030 Kustannuksct yhden Tsekin tasavallan edustajan lasnaolosta neuvoa-antavissa kokouksissa (kolme vuodessa) - ohjelman ja hallintokomitean vaihdosta tyosta tiedottaminen (vuosittaiset kustannuksct kokouksiin osallislumisesta 5 010 ecua). Yhtccnsa 128 478 *Vo- Edellä mainitut menot katetaan Tsekin tasavallan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin saatavista tuloista (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen 5 artiklan 3 kohta). H - »- Ehdotus: Neuvoston päätös t e h ty assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Viron osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan °{& [oozo (CMS) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että Eurooppa-sopimus, jolla perustettiin Euroopan yhteisöjen, niiden jäsenvaltioiden ja Viron välinen assosiaatio, tehtiin neuvoston ja komission päätöksellä Eurooppa-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti Viro voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin toimiin erityisesti pk-yritysten hyväksi, ja assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Viron osallistumista kyseiseen toimintaan, ja tai muihin Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 pävänä joulukuuta 199)6 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY1 ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen edellytysten mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Viron osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös. Tehty Brysselissä 1 EYVLL 6, 10. 1. 1997, s. 25 Neuvoston puolesta A-x- Luonnos: EY:n ja Viron assosiaationeuvoston päätös N:o. /98 tehty Virolle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan välisen assosiaation perustavan Eurooppa-sopimuksen1, ja erityisesti sen 108 artiklan, sekä katsoo, että Eurooppa-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti Viro voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja Eurooppa-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Viron osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Viro osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pieriten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. * Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan. 2 artikla 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tehty Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 1 EYVLL -4-3 LIITE I Ehdot Viron osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 1. Viro osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä 'ohjelma', toimintoihin, paitsi IBEX-tapahtumien järjestelyihin, 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden, menettelyjen ja määräaikojen mukaisesti ellei tässä päätöksessä toisin säädetä. 2. Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ja ehtoja kuin osallistumisedellytykset yksityishenkilöihin. laitoksiin, järjestöihin täyttäviin yhteisön virolaisten järjestöjen täyttävien laitosten, 3. Viron ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava yhteisöllisen vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. jäsenvaltioista ohjelman 4. Viro maksaa vuosittain yhteisön Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden kattaakseen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Viro tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Virossa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. sanotun kuitenkaan 6. Komissio ja Viro arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Viron osallistumista ohjelmaan, yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Viro toimittaa tarpeelliset kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin. rajoittamatta komission ja 7. Viro ennen kutsutaan ohjelmakomitean pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan. rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Virolle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. säännöllisiä kokouksia 4-4— Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. 45"' LIITE II VIRON RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997 - 2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Viron rahoitusosuus kattaa: - ohjelmista myönnettävän tuen virolaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteen I 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Viron osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna virolaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Viron maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty. Jos Viron Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin virolaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä, komissio talousarvioon, ja se vähennetään siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Virolle. 3. Viron vuosittainen rahoitusosuus on 368 294 ecua vuodesta 1998 alkaen. Tästä määrästä 24 094 ecua on sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Viron osallistumisesta siihen. tarkoitettu käytettäväksi 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Viron rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Viroa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle tämän osuutensa päätöksen kuuluvista Viro maksaa vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Viro maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. soveltamisalaan 5. Viro maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan. 4 C- 6. Viro maksaa ohjelmaan osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista 288 200 ecua kansallisesta talousarviostaan. Loput 56 000 ecua maksetaan Virolle vuosittain Phare-ohjelmasta myönnetyistä varoista; jollei Phare-ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu. -4-T" RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Viron osallistuminen kolmanteen monivuotiseen pk-yritysten ohjelmaan. 2. BUDJETTIKOHTA B7-503 - Yhteisön ohjelmien avaaminen assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 130 artikla 3 kohta yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa; Viron kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen (228 ja 238 artikla) 108 artikla yhteisön ohjelmien avaamisesta, tehty. (EYVL ); Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohta. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: i 1. Hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. Yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti paremmalla tiedonvälityksellä ja yhteistyöllä, 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Viron osallistumisesta yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmaan on hyötyä maan valmistautuessa unioniin liittymiseen, sillä se on avaintekijä vauhditetussa liittymistä edeltävässä strategiassa. Osallistumisen avulla Viro voi tutustua yhteisön pk-yritysten ohjelmassa noudatettuihin menettelyihin ja menetelmiin. 48 Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja tekemää päätöstä. assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. Viron kanssa tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan. ,(. artikla) ja se mahdollistaa Viron osallistumisen useisiin aloihin, muun muassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan toimintaan. Viro vahvisti olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuoriso-ohjelmien, ympäristön, terveyden sekä tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun asti eli 31. 12. 2000. Phare-ohjelmasta myönnettävät varat riippuvat kuitenkin vuoden 1999 jälkeen tehtävistä talousarviopäätöksistä. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji sitä joten kustannuksista, todetaan, että yhteisö voi itse Eurooppa-sopimuksen 108 artiklassa määrätään, että Viro , vastaa osallistumisensa pyydetään , siirtämään rahoitusosuutensa EY. n talousarvio saatavien alamomenttiin 6091. Koska 108 artiklassa täydentää Viron rahoitusosuutta (kansallisesta Phare-ohjelmasta myönnettävillä varoilla), Viron on maksettava vain osa kansallisesta talousarviostaan, ja loppumäärä otetaan nimikkeestä B7-503. Kyseessä olevista Phare-määrärahoista (nimike B7-500) tapahtuva siirto nimikkeeseen B7-503 tehdään, kun Viron maksuosuus on vastaanotettu. 6. MENO-/TULOLAJI - tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa - tutkimukset, koulutusjaksot, välineiden käyttökustannukset, tiedotus - yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisin maksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Viron osuudesta sen osallistumiskustannusten kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan kyseessä - 49 olevan ohjelman menojen alamomentteihin ja tarvittaessa käyttömenojen alamomentteihin. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7. 4 kohdassa. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1998, 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousarvioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. päättää maksaa tapauskohtaisesti tehtyyn Eurooppa-sopimukseen, jotka perustuvat Viron Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, kanssa s. euraavat: Neljästä vaihtoehdosta Viro on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu pk-yritysten ohjelman kaikkiin osatekijöihin osallistumisen todellisiin kustannuksiin. arvioituihin ovat Tämä mahdollistaa enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): rahoitusosuudet seuraavilla aloilla ((ohjeellinen i - Kaupan jakeluportaalla tapahtuva toiminta (130 000 ecua) f - Käsityö- ja pienyritysten aloilla tapahtuva toiminta (30 000 ecua) - Euroneuvontayhteyskeskuksille (Euro Info Correspondence Centres) annettava lukuihin perustuu (euroneuvontayhteyskeskukset ja alarakenteet) (40 000 ecua x 2 keskusta sekä 20 000 ecua hajautetulle tiedotuskampanjalle =100 000 ecua) hetkisiin tämän tuki, joka - Osallistuminen Europartenariat-tapahtumiin maan (24,43 yritystä/tapahtuma x 2 keskimääräisiin osallistumiskertoihin jotka on maksettu kansalliselle tapahtumaa/vuosi x 700 ecua, neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, edistämisestä, jne. = 34 200 ecua) perustuen - Vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 ecua eikä se saa olla yli 50 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). gö- Viron osallistumiskustannukset Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ovat täten 368 294 ecua vuodesta 1998 sisältäen 7 prosenttia hallinnollisia kuluja. luvusta, lisähallintokulut, josta on vähennettävä Viron yksinomaisesti Yllä mainitusta maksettavat jaetaan vuosittain seuraavasti: 288 200 toimintamenoista katetaan Viron kansallisesta talousarviosta ja jollei Phare- ohjelman ohjelmointimenettelyistä muuta johdu, 56 000 ecua Viron saamista varoista. vuosittaisista Phare-ohjelmille myönnettävistä SV 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Ohjelma 1998 1999 2000 Yhtccnsa Ecuina Josta Viron osuus Josta PHARE:n osuus ja Picnct kcskisuurct yrityksct 344 200 344 200 344 200 1 032 600 864 600 168 000 Kustannusten jakautuminen osatekijöiden mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: Ohjclman osatckijii 1998 1999 2000 Yhtccnsa Kaupan jakcluportaassa tapahtuvat toimet Kasityo- ja pienyritysten alalia tapahtuvat toimet 130 000 130 000 130 000 390 000 30 000 30 000 30 000 90 000 Tuki curoncuvonta- 100 000 100 000 100 000 300 000 yhteyskcskuksillc Yritysten yhteistyd valinen - Europartenariat - INTERPRISE i f 33 925 50 000 33 925 50 000 33 925 50 000 101775 150 000 7. 3 B-osaan sisältyvien seivitysten, asiantuntijakokousten, yms. toimintamenot: ei ole - 52- 7. 4 Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomenttiin B7-503 kirjattavat määrät: 1998 1999 2000 YHTEENSA Seuraavat varainhoito- vuodet Maksusitoumus- 56 000 56 000 56 000 0 168 000 maariirahat Maksumaariirahat(*) 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodet 11200 33 600 11 200 11 200 33 600 11 200 11 200 44 800 11200 44 800 56 000 56 000 Yhtccnsa 56 000 56 000 56 000 168 000 (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomcntti 6091 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodct YHTEENSA f Toiminnallinen osa 288 200 288 200 288 200 Hallinnollinen osa 24 094 24 094 24 094 Yhtccnsa 312 294 312 294 312 294 0 0 0 864 600 72 282 936 882 8. PETOSTENVASTAISET SOVELTAMISESTA SAADUT TULOKSET TOIMENPITEET JA NIIDEN sopimukset ja muut oikeudelliset sitoumukset Kaikki komission edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön suhteen ottaen huomioon yhteisön ja menojen rahoitustavoitteet. tukikelpoisuuden -53' Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä- Euroopan maita koskevaksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Erityis- ja määrälliset tavoitteet sekä kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki sisämarkkinoihin kyvyt niiden osallistuvien kansainvälistymistä. luomiseksi, erityisesti lisäämällä ja työpaikkojen pk-yritysten lukumäärää edistämällä Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Virossa. Monikansallisista toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa on todennäköisesti yhteisön tiedotustoiminnan kohteena (verrattuna nykyisin kohteena olevaan 450 000 yritykseen). Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoona pk-yritystä Euroopan unionissa voi olla kumppanuustoimien kohteena. Samat suhdeluvut voisivat olla suuntaa antavina myös Bulgarialle. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammatillisiin järjestöihin, kauppakämareihin ja teollisuuden ja muihin Liike-elämän edunvalvojiin. edunvalvojiin, kauppajärjestöihin 9. 2 Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avaintekijä pyrittäessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Pk-yritysten työllistämisaste on itse asiassa korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat selvästi haavoittuvampia etenkin perustamistaan seuraavina vuosina. Tämä heikkous johtuu etenkin seuraavista viidestä tekijästä: • yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotus-ja hallinnollinen ympäristö, • niiden on vaikea osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, • pk-yritysten johtamiskyvyissä oleva rakenteellinen heikkous sekä koulutusohjelmien soveltumattomuus, • niiden on vaikea saada kohtuuhintaista rahoitusta, Si\- • niiden on vaikea saada tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä korostaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa huomattavan lisäarvon, joka on tuloksena erityisesti verkostojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa toimia, joilla on monikansallinen luonne ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkostoja. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi mahdotonta ja tehotonta, mutta myös vääristäisi kilpailua siinä määrin, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin erilainen. luoneen johdosta uudistuspolitiikan ja Markkinatalouden yksityistämistuloksena yksityisyritysten määrä on kasvanut nopeasti 1980- luvun loppupuolelta. PK-yritysten osuus työllistäjänä on kasvanut vuosittain. Viron taloudelle on todennäköisesti tunnusomaista lähivuosina pk-yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on valmistauduttava maan EU-jäsenyyteen ja sen mukanaan tuomaan kovempaan kilpailuun. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmien avaaminen on tärkeä liittymistä valmistelevassa strategiassa. Osallistuminen tähän ohjelmaan voi vaikuttaa positiivisesti pk- yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumiseen maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska Viron ohjelman rahoitusosuus on suuri ja koska Viron taloudellinen tilanne on heikko, Eurooppa-sopimuksen 108 artiklan mukainen tuki Phare- ohjelmasta on oleellisen tärkeää. f - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta budjetista maksettavan jota Viron kansallisesta täydennetään Phare-ohjelmasta suoritettavalla maksuosuudella, myötä tapahtuva Viron osallistuminen tutustuttaa yhteisön pk-yritysten alan sisäisiin politiikkoihin ja menettelytapoihin. Viron kansalaisten yhdentyminen yhteisön verkostoihin on merkittävää Viron valmistautuessa tulevaan jäsenyyteen. rahoitusosuuden, - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Viron kansalaisten ja pk-yritysten kykyä vastata komission kyseisen ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. ~ b>i>~ 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältyvät arviointimenetelmät kattavat myös virolaisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. 9. 3. 1 Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. suhteessa mukaisesti sopimuksen laatujärjestelmät tilintarkastusyritys joiden osalta Esimerkkinä mainittakoon euroneuvontayhteyskeskukset, arvioi ulkopuolinen sekä niiden käyttämät euroneuvontayhteyskeskusten Jokaisen asetettuihin toiminnan 13 toiminta euroneuvontayhteyskeskuksen arviointiperustetta, ja niiden jotka koskevat muun muassa euroneuvontayhteyskeskuksen suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1 - 4. Kun jokaisen euroneuvontayhteyskeskuksen pisteet lasketaan se vähimmäisarviointiperusteet. Jos näin ei ole, euroneuvontakeskus suljetaan löytämiseksi. pois verkostosta ja aloitetaan menettelyt sen korvaajan Arviointikertomus julkaistaan kuuden kuukauden välein. on mahdollista tavoitteisiin. arvioidaan täyttääkö käyttäen päättää, yhteen, laatua, siten Yritysten yhteistyöverkostojen jäsenistä tehty vuosittainen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen etiikan komission edistämistoimiin järjestämien tapahtumien osallistumisasteeseen (esim. seuranta, vuosikokous) ja jäsenien toimintaan työryhmissä. kunnioittamiseen, verkostossa, Muiden toteutettujen toimien välitön vaikutus voidaan mitata järjestettyihin kokouksiin ja seminaareihin osallistumisilla, joilla varmistetaan suunniteltujen joukkoviestimissä, kiinnostuksella toimien ammatillisten järjestöjen toimintaan, yrittäjien reaktioilla, pilottitoimintoihin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja julkaisujen jakelulla. täytäntöönpano, palautteella Käsityö- ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimiin kuuluu sellaisten käsityöläisten, yritysten ja hyvin pienten yritysten lukumäärä, jotka saavat toiminnasta rahoitusapua. 9. 3. 2 Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9 joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen 6 artiklassa komissio velvoitetaan toimittamaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle päätöksen täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. - ^ G- 9. 3. 3 Saavutettujen tulosten arviointi Arvioinnin tulokset levitetään yleensä kyseiselle otosalueelle ja niistä voi aiheutua muutoksia, tai uusia toimintaehdotuksia. jotka koskevat toteutettuja toimia Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus toimitetaan joka vuosi neuvoston päätöksellä perustetulle hallintokomitealle. Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat kertomukset sekä asianomaisille maille. tavoin kyseiselle komitealle toimitetaan samalla 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuosittaisesta varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä mukaisesti ottaen huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjien tämän myöntämät lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä jäljempänä olevien seikkojen perusteella: tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä b) varojen myöntäminen 10. 1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään Toimcn laji Toimcnpitccn hallinnointiin kitytcttava hcnkilosto Vakituiset työsuhteet Tilapäiset työsuhteet Mukaan lukicn Kcsto i |1998-2000 Lisiivarojcn kiiytto Asianomaisten osastojen olemassa olevien voimavarojen käyttö Virkamiehet maaraaikaiseen henkilbstoon kuuluvat tai A B C Muut voimavarat YHTEENSA 0,5 0,2 0,2 0,9 0,5 0,2 0,2 0,9 - & >- 1998 alkacn 10. 2 Lisähenkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus ITTtf(flVifiiiHVrtiiilftffi*fo^H^fi Yhtccnsii Ecuina Laskutapa (toimcn kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) Virkamiehct Maaraaikainen henkilosto Muut voimavarat (ilmoita budjettinimike) YHTEENSA 0 10. 3 Toiminnasta aiheutuvien muiden toimintamenojen kasvu Budjettinimike (numcro ja nimi) Yhtccnsii A1178/A238 - tckninen tuki A1300-virkamalkat A2500 - kokoukset A2510-komiteoiden kokoukset Ecuina Laskutapa (toimcn kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) 33 222 Tcknincn vuosittain. luki 11074 ccua 9 000 Kaksi virkamatkaa vuodessa kohden ohjclmaa koko (virkamatkojen vuosikustannukset 3 000 ecua). i 15 030 Kolmcn Viron ' jotka edustajan vuosittain osallistuminen jarjestctaan kokouksiin, ohjclman toimenpitciden osatekijbiden osalta (vuosittaisct osallistumiskulut kokouksiin 5 010 ccua). eri 15 030 Kustannuksct yhden Viron lasnaolosta neuvoa- edustajan antavissa kokouksissa (kolme vuodessa) - ohjclman vaihdosta ja tyosta (vuosittaiset ticdottamincn kustannuksct kokouksiin osallistumisesta 5 010 ccua). halllintokomitcan Yhtccnsii ' 72 282 I I • Edellä mainitut menot katetaan Viron osallistumisesta yhteisön ohjelmiin saatavista tuloista (katso rahoitusselvityksen 5 artiklan 3 kohta). (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) - S%~ Ehdotus: Neuvoston päätös t e h {y assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Unkarin osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan eloosi CCM^ EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston ja komission 4 päivänä joulukuuta 1995 tekemällä päätöksellä Eurooppa-sopimukseen yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta Unkarin kanssa, tehtiin toisaalta Euroopan lisäpöytäkirja assosiaation luomisesta lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Unkari voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Unkarin 1 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osallistumisen ehdoista, Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta f pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY1 ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen edellytysten mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Unkarin osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös. Tehty Brysselissä 1 EYVL L 6,10. 1. 1997, s. 25 Neuvoston puolesta Si- Luonnos: EY:n ja Unkarin assosiaationeuvoston päätös N:o. /98 tehty Unkarille asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen1, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan Unkarin osallistumisesta yhteisön ohjelmiin2 ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo, että lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Unkari voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Unkarin osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla i. f Unkari osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan. 2 artikla 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja Tehty 1 EYVLL347, 31. 12. 1993 2 EYVL 317, 30. 12. 1995 ^ Co LIITE I Ehdot Unkarin osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 1. Unkari osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997 - 2000) ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi, jäljempänä 'ohjelma', toimintoihin 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä 97/15/EY Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997 - 2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden, menettelyjen tässä päätöksessä toisin säädetä. ja määräaikojen mukaisesti, ellei 2. Osallistumisedellytykset täyttävien Unkarin laitosten, järjestöjen ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin. 3. Unkarin ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava yhteisöllisen vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön ohjelman ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. jäsenvaltioista ohjelman 4. Unkari maksaa vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden, kattaakseen sen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Unkari tekevät, olemassa olevien säädösten rajoissa, kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Unkarissa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. 6. Komissio ja Unkari arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Unkarin osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Unkari toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin. 7. Unkari kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Unkarille kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. G>1 Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. - «. - LIITE II UNKARIN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997 - 2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Unkarin rahoitusosuus kattaa: - ohjelmista myönnettävän tuen unkarilaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteen I 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Unkarin osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna unkarialaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Unkarin maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty. talousarvioon maksama osuus Jos Unkarin Euroopan yhteisöjen yleiseen hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin unkarilaisten edunsaajien ohjelmasta saamien taloudellisten avustusten yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Unkarille. tai muiden tukien 3. Unkarin vuosittainen rahoitusosuus on 896 981 ecua vuodesta 1998 lähtien. Tästä määrästä 58 681 ecua on sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Unkarin osallistumisesta siihen. tarkoitettu käytettäväksi ' 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia 'sovelletaan erityisesti Unkarin rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Unkaria toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle tämän osuutensa päätöksen kuuluvista Unkari maksaa vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Unkari maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. soveltamisalaan 5. Unkari maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan. 6. Unkari maksaa ohjelmaan osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista 50 prosenttia kansallisesta talousarviostaan. - LI,- Loput 50 prosenttia maksetaan Unkarin vuosittaisesta Phare-ohjelman yhteydessä toteutettavasta kansallisesta maaohjelmasta, jollei Phare-ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu. C^r" RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Unkarin osallistuminen kolmanteen monivuotiseen pk-yritysten ohjelmaan. 2. BUDJETTIKOHTA B7-503 - Yhteisön ohjelmien avaaminen assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille 3. OH<EUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 130 artikla 3 kohta yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa; Unkarin kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen (228 ja 238 artikla) lisäpöytäkirja yhteisön ohjelmien avaamisesta, tehty 30 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL 317/95, s. 30); Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohta. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite ' f Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: 1. Hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. Yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti paremmalla tiedonvälityksellä ja yhteistyöllä, 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Unkarin osallistuminen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmaan on lisänä niihin yhteisön ohjelmiin, joihin se jo osallistuu, esimerkiksi ja Leonardo da Vinci, Socrates ja Nuorten Eurooppa -ohjelmat, cs avaintekijä vahvistetussa osallistumisesta on hyötyä maan valmistautuessa unioniin liittymiseen, sillä se on strategiassa. Osallistumisen avulla Unkari voi tutustua yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmassa noudatettuihin toimintatapoihin ja menetelmiin. liittymistä valmistelevassa Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston tekemää päätöstä. Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. Unkarin kanssa tehty lisäpöytäkirja tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1996, ja se mahdollistaa Unkarin osallistumisen useisiin aloihin, muun muassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan toimintaan Unkari vahvisti olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti kulttuurin ja audiovisuaalisella alalla, terveyden ja sosiaalipolitiikan sekä tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun asti eli 31. 12. 2000. Phare-ohjelmasta myönnettävät varat riippuvat kuitenkin vuoden 1999 jälkeen tehtävistä talousarviopäätöksistä. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji , f Lisäpöytäkirjan 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että Unkari vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarvio saatavien alamomenttiin 6091. Koska 3 artiklan toisessa kohdassa todetaan, että yhteisö voi täydentää Unkarin rahoitusosuutta (kansallisesta Phare-ohjelmasta myönnettävillä varoilla), Unkarin on maksettava vain osa kansallisesta talousarviostaan, ja loppumäärä otetaan nimikkeestä B7-503. Kyseessä olevista Phare-määrärahoista (nimike B7-500) tehdään kun Unkarin maksuosuus on vastaanotettu. tapahtuva siirto nimikkeeseen B7-503 6. MENO-/TULOLAJI - tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa - tutkimukset, koulutusjaksot, välineiden käyttökustannukset, tiedotus CU - yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisin maksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Unkarin osuudesta sen osallistumiskustannusten kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan kyseessä olevan ohjelman menojen alamomentteihin ja tarvittaessa käyttömenojen alamomentteihin. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7. 4 kohdassa 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1998, 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousarvioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. päättää maksaa tapauskohtaisesti Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, jotka perustuvat Unkarin kanssa tehtyyn lisäpöytäkirjaan, ovat seuraavat: Neljästä vaihtoehdosta Unkari on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu pk-yritysten ohjelman kaikkiin osatekijöihin osallistumisen arvioituihin todellisiin kustannuksiin. Tämä mahdollistaa enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): rahoitusosuudet seuraavilla aloilla f (ohjeellinen - Kaupan jakeluportaalla tapahtuva toiminta (130 000 ecua) - Käsityö- ja pienyritysten aloilla tapahtuva toiminta (100 000 ecua) - Euroneuvontayhteyskeskuksille (Euro Info Correspondence Centres) annettava lukuihin (euroneuvontayhteyskeskukset ja alarakenteet) (40 000 ecua x 7 keskusta sekä 20 000 ecua hajautetulle tiedotuskampanjalle = 420 000 ecua) perustuu hetkisiin tämän tuki, joka - Osallistuminen Europartenariat-tapahtumiin maan (27,71 yritystä/tapahtuma x 2 keskimääräisiin osallistumiskertoihin tapahtumaa/vuosi x 700 ecua, jotka on maksettu kansalliselle neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, myynnin edistämisestä jne. =38 800 ecua) perustuen - a - Vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 ecua eikä se saa olla yli 50 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). !mÈÊÊimÊÊÊÊmmmËÊÊmm - Yhden tukeminen IBEX-tapahtuman antama enimmäisrahoitus on 100 000 ecua eikä se saa olla yli 25 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista. (Ottaen kuitenkin huomioon näiden tapahtumien laajuuden, ei ole odotettavissa, että nykyisin järjestetään enemmän kuin yksi vuosittainen tapahtuma Keski-ja Itä-Euroopassa). (alihankinta). EU:n osallistumiskustannukset Unkarin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi vuodesta 1998 ovat täten 896 981 ecua vuosittain sisältäen 7 prosenttia hallinnollisia kuluja. Euroopan unionin Yllä mainitusta luvusta, josta on vähennettävä Unkarin yksinomaisesti maksettavat lisähallintokulut, jaetaan vuosittain seuraavasti, jollei Phare- prosenttia ohjelman toimintamenoista katetaan Unkarin kansallisesta ja 50 prosenttia vuosittaisista Unkarille myönnettävistä Phare-määrärahoista. ohjelmointimenettelyistä muuta 50 talousarviosta johdu: 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Ohjclma 1998 1999 2000 Yhtccnsii Ecuina Josta Unkarin osuus Josta Pharcrn osuus Pienct ja kcskisuurct yrityksct 838 300 838 300 838 300 2 514 900 1 257 450 1 257 450 f - Us- Kustannusten jakautuminen osatekijöiden mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: Ohjclman osatckijii 1998 1999 2000 Yhtccnsa Kaupan jakeluportaassa tapahtuvat toimet Kasityo- ja pienyritysten alalia tapahtuvat toimet 130 000 130 000 130 000 390 000 100 000 100 000 100 000 300 000 Tuki euroneuvonta- 420 000 420 000 420 000 1 260 000 yhteyskeskuksille Yritystcn yhteistyo valinen - Europartenariat - INTERPRISE Alihankinta: IBEX 38 800 50 000 38 800 50 000 38 800 50 000 116 400 150 000 100 000 100 000 100 000 300 000 7. 3 B-osaan sisältyvien selvitysten, asiantuntijakokousten, yms. toimintamenot: ei ole - £ i- 7. 4 Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomenttiin B7-503 kirjattavat määrät: 1998 1999 2000 YHTEENSA Seuraavat varainhoito- vuodct Maksusitoumus- 419 150 419 150 419 150 0 1 257 450 maararahat Maksumaararahat(*} 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodet 83 830 251 490 83 830 83 830 251 490 83 830 83 830 335 320 83 830 335 320 419 150 419 150 Yhtccnsa 419 150 419 150 419 150 1 257 450 (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomcntti 6091 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodct lYIITEENSA f Toiminnallinen osa 419 150 419 150 419 150 Hallinnollinen osa 58 681 58 681 58 681 Yhtccnsa 477 831 477 831 477 831 0 0 0 1 257 450 176 043 1 433 493 8. PETOSTENVASTAISET SOVELTAMISESTA SAADUT TULOKSET TOIMENPITEET JA NIIDEN sopimukset ja muut oikeudelliset Kaikki komission sitoumukset edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. tukikelpoisuuden - ^p - Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä- Euroopan maita koskevaksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUS ANALYYSI 9. 1 Erityis- ja määrälliset tavoitteet sekä kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki sisämarkkinoihin kyvyt osallistuvien niiden kansainvälistymistä. luomiseksi, erityisesti lisäämällä ja työpaikkojen pk-yritysten lukumäärää edistämällä Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Unkarissa. Monikansallisista toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa on todennäköisesti yhteisön tiedotustoiminnan kohteena (verrattuna nykyisin kohteena olevaan 450 000 yritykseen). Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoona pk-yritystä Euroopan unionissa voi olla kumppanuustoimien kohteena. Samat suhdeluvut voisivat olla suuntaa antavina myös Unkarille. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammatillisiin järjestöihin, kauppakämareihin ja teollisuuden edunvalvojiin, kauppajärjestöihin liike-elämän edunvalvojiin. ja muihin 9. 2 Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avaintekijä pyrittäessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Pk-yritysten työllistämisaste on itse asiassa korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat selvästi haavoittuvampia etenkin perustamistaan seuraavina vuosina. Tämä heikkous johtuu etenkin seuraavista viidestä tekijästä: • yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotus- ja hallinnollinen ympäristö, • niiden on vaikea osallistua tutkimus-ja kehitysohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, pk-yritysten koulutusohjelmien soveltumattomuus johtamiskyvyissä oleva rakenteellinen heikkous sekä niiden on vaikea saada kohtuuhintaista rahoitusta, ^ -i - • niiden on vaikea saada tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä korostaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa huomattavan lisäarvon, joka on tuloksena erityisesti verkostojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa toimia, joilla on monikansallinen luonne ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkostoja. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi paitsi mahdotonta ja tehotonta, mutta myös vääristäisi kilpailua siinä määrin, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin erilainen. lähtien pk-yritysten osuus Talouden uudistamisen alusta tuotannosta, työllisyydestä, viennistä ja investoinneista on kasvanut erittäin selvästi Unkarissa. Tämä johtuu ei ainoastaan monien uusien pienyritysten perustamisesta vaan myös monien suurten valtion omistamien teollisuus- ja kaivosyhtiöiden toiminnan päättymisestä. Unkarin taloudelle tulee olemaan luonteenomaista lähivuosina pk-yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on valmistauduttava EU-jäsenyyteen ja siihen lisääntyneeseen kilpailupaineeseen, jonka jäsenyys niille aiheuttaa. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmiin pääsy on tärkeä tekijä liittymistä valmistelevassa strategiassa. Osallistuminen tähän ohjelmaan voi vaikuttaa positiivisesti pk-yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumiseen maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska Unkarin ohjelman rahoitusosuus on suuri ja koslca Unkarin taloudellinen tilanne on heikko, lisäpöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdan mukainen tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta jota Unkarin kansallisesta budjetista maksettavan täydennetään Phare-ohjelmasta suoritettavalla maksuosuudella, myötä tapahtuva Unkarin osallistuminen tutustuttaa yhteisön pk-yritysten alan kansalaisten sisäisiin yhdentyminen yhteisön verkostoihin on merkittävää Unkarin valmistautuessa tulevaan j äsenyyteen. ja menettelytapoihin. Unkarin rahoitusosuuden, politiikkoihin - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Unkarin kansalaisten ja pk-yritysten kykyä vastata komission kyseisen ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. - ^ 2. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi unkarilaisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. arviointimenetelmät kattavat myös sisältyvät 9. 3. 1 Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. suhteessa mukaisesti sopimuksen laatujärjestelmät tilintarkastusyritys joiden osalta Esimerkkinä mainittakoon euroneuvontayhteyskeskukset, arvioi ulkopuolinen sekä niiden käyttämät euroneuvontayhteyskeskusten Jokaisen asetettuihin toiminnan euroneuvontayhteyskeskuksen 13 toiminta arviointiperustetta, jotka koskevat muun muassa laatua, ja niiden suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1 - 4. Kun jokaisen euroneuvontayhteyskeskuksen pisteet lasketaan yhteen, on mahdollista siten päättää, Jos näin ei ole, se vähimmäisarviointiperusteet. euroneuvontayhteyskeskus suljetaan pois verkostosta ja aloitetaan menettelyt sen korvaajan löytämiseksi. Arviointikertomus julkaistaan kuuden kuukauden välein. tavoitteisiin. arvioidaan täyttääkö käyttäen Yritysten yhteistyöverkostojen jäsenistä tehty vuosittainen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen etiikan komission edistämistoimiin järjestämien tapahtumien osallistumisasteeseen (esim. seuranta, vuosikokous) ja jäsenien toimintaan työryhmissä. kunnioittamiseen, verkostossa, Muiden toteutettujen toimien välitön vaikutus voidaan mitata järjestettyihin kokouksiin ja seminaareihin osallistumisilla, joilla varmistetaan suunniteltujen toimien joukkoviestimissä, kiinnostuksella ammatillisten järjestöjen toimintaan, yrittäjien reaktioilla, pilottitoimintoihin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja julkaisujen jakelulla. täytäntöönpano, palautteella Käsityö-ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimiin kuuluu sellaisten käsityöläisten yritysten ja hyvin pienten yritysten lukumäärä, jotka saavat toiminnasta rahoitusapua. 9. 3. 2 Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9. joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston toimittamaan Euroopan päätöksen 6 artiklassa komissio velvoitetaan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle päätöksen täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. - ^ 2~ 9. 3. 3 Saavutettujen tulosten arviointi Arvioinnin tulokset levitetään yleensä kyseiselle otosalueelle ja niistä voi aiheutua muutoksia, tai uusia toimintaehdotuksia. jotka koskevat toteutettuja toimia Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus toimitetaan joka vuosi neuvoston päätöksellä perustetulle hallintokomitealle. Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat sekä kertomukset asianomaisille maille. tavoin kyseiselle komitealle toimitetaan samalla 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuosittaisesta varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä ottaen huomioon erityisesti tämän budjettivallan käyttäjien myöntämät lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä jäljempänä olevien seikkojen perusteella: tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä b) varojen myöntäminen 10. 1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään Toimcn laji Toimcnpitccn hallinnointiin kaytcttavii hcnkilosto Vakituiset työsuhteet Tilapäiset työsuhteet Mukaan lukicn Kcsto i LisUvarojcn kaytto 11998 - 2000 f Asianomaisten osastojen olemassa olevien voimavarojen käyttö Virkamiehet maaraaikaiseen henkilbstbbn kuuluvat tai A B C Muut voimavarat YHTEENSA 0,5 0,2 0,2 0,9 0,5 0,2 0,2 0,9 ^v~ 1998 alkaen 10. 2 Lisähenkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus Yhtccnsa Ecuina Laskutapa (toimen kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) Virkamichct Maaraaikainen henkilbstb Muut voimavarat (ilmoita budjettinimikc) _ _ _ _ _ _ __ _ _ 10. 3 Toiminnasta aiheutuvien muiden toimintamenojen kasvu Budjettinimikc (numcro ja nimi) Yhtccnsa A1178/A238 - tekninen tuki A1300 - virkamatkat A2500 - kokouksct A2510-komiteoidenkokoukset Ecuina Laskutapa (toimen kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) 116 688 Tekninen vuosittain. tuki 38 896 ecua kohden, 19 275 Viisi virkamatkaa vuodcssa koko jotka eri ' osatekijoiden (tvirkamatkojen ohjclmaa toteutetaan toimenpiteiden puittcissa vuosikustannuksct 6 425 ccua). ohjelman f 25 050 Viiden Unkarin jotka cdustajan vuosittain osallistuminen jarjcstcUian kokouksiin, ohjclman toimenpiteiden osatekijoiden osalta (vuosittaiset kokouksiin osallistumiskulut 8 350 ecua). cri 15 030 Kustannukset yhden Unkarin lasnaolosta neuvoa- edustajan antavissa kokouksissa (kolme vuodcssa) - ohjclman vaihdosta ja tybsta (vuosittaiset tiedottaminen kustannukset kokouksiin osallislumisesta 5 010 ecua). hallintokomitean Yhtccnsa 176 043 %5 Edellä mainitut menot katetaan Unkarin osallistumisesta yhteisön ohjelmiin saatavista tuloista (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen 5 artiklan 3 kohta). • _ _ _ _. _. ^. ^m f f i gm ^ t e- Ehdotus: Neuvoston päätös tehty assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Puolan osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan ^[OOZZ ( C M S) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston ja komisson 4 päivänä joulukuuta 1995 tekemällä päätöksellä lisäpöytäkirja assosiaation Eurooppa-sopimukseen yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta Puolan kanssa, tehtiin toisaalta Euroopan luomisesta lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Puola voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Puolan 1 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osallistumisen ehdoista, i Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta,» pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY1 ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assossioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen edellytysten mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Puolan Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Puolan osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös. Tehty Brysselissä '. EYVLL 6,10. 1. 1997, s. 2S Neuvoston puolesta -n- Luonnos: EY:n ja Puolan assosiaationeuvoston päätös N:o. /98 tehty Puolalle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi 1 ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Puolan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen1, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Puolan välisestä lisäpöytäkirjan Puolan osallistumisesta assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen yhteisön ohjelmiin2 ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo, että lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Puola voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Puolan osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: / artikla i É T Puola osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan. 2 artikla 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tehty Assosiaationeuvoston, puolesta Puheenjohtaja 1 EYVLL348, 31. 12. 1993. s. 1 2 EYVL 317, 30. 12. 1995, s. 34 -^ LIITE I Ehdot Puolan osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 1. Puola osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä 'ohjelma', toimintoihin 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen ja määräaikojen mukaisesti, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä. tavoitteiden, perusteiden, menettelyjen 2. Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöihin. laitoksiin, järjestöihin täyttäviin yhteisön puolalaisten järjestöjen täyttävien laitosten, 3. Puolan ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava yhteisöllisen vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. jäsenvaltioista ohjelman 4. Puola maksaa vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden, kattaakseen sen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. ' 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Puola tekevät, olemassa olevien säädösten rajoissa, kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Puolassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. sanotun kuitenkaan 6. Komissio ja Puola arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Puolan osallistumista ohjelmaan, yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Puola toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä määräämiin muihin erityistoimiin. rajoittamatta komission ja 7. Puola kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Puolalle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. ^c\- 8. Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. «©O- LIITE II PUOLAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997 - 2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Puolan rahoitusosuus kattaa: - ohjelmista myönnettävän tuen puolalaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteen I 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Puolan osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna puolalaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Puolan maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty Jos Puolan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin puolalaisten taloudellisten avustusten edunsaajien ohjelmasta saamien yhteismäärä komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Puolalle. tai muiden tukien 3. Puolan vuosittainen rahoitusosuus on 1 006 014 ecua vuodesta 1998 alkaen. Tästä määrästä 65 814 ecua on sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komissio vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Puolan osallistumisesta siihen. tarkoitettu käytettäväksi '* 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Puolan rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Unkaria toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle tämän osuutensa päätöksen Puola maksaa kuuluvista vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Puola maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. soveltamisalaan 5. Puola maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan. Sl 6. Puola maksaa ohjelmaan osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista kolme prosenttia vuonna 1998, 13 prosenttia vuonna 1999 ja 23 prosenttia vuonna 2000 kansallisesta talousarviostaan. Puolalle vuosittain Phare-ohjelmasta myönnetyistä varoista maksetaan 97 prosenttia vuonna 1998, 87 prosenttia vuonna 1999 ja 77 prosenttia vuonna 2000, jollei Phare- ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu. sz. - RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Puolan osallistuminen kolmanteen monivuotiseen pk-yritysten ohjelmaan. 2. BUDJETTIKOHTA B7-503 - Yhteisön ohjelmien avaaminen assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 130 artikla 3 kohta yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa; Puolan kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen (228 ja 238 artikla) lisäpöytäkirja yhteisön ohjelmien avaamisesta, tehty 30 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL 317/95, s. 34); Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohta. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite ' f Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: 1. Hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. Yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti paremmalla tiedonvälityksellä ja yhteistyöllä, 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Puolan osallistuminen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmaan edistää maan valmistautumista unioniin liittymiseen, sillä se on avaintekijä vahvistetussa liittymistä valmistelevassa strategiassa. Osallistumisen avulla S3 Puola voi tutustua yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmassa noudatettuihin toimintatapoihin ja menetelmiin. Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston tekemää päätöstä. Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. Puolan kanssa tehty lisäpöytäkirja tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1997, ja se mahdollistaa Puolan osallistumisen useisiin aloihin, muun muassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan toimintaan. Puola vahvisti olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuoriso-ohjelmien, kulttuurin ja audiovisuaalisella alalla sekä energian, tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun asti eli 31. 12. 2000. Phare-ohjelmasta jälkeen varat myönnettävät talousarviopäätöksistä. kuitenkin riippuvat vuoden 1999 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji i f Lisäpöytäkirjan 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että Puola vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarviosaatavien alamomenttiin 6091. Koska 3 artiklan toisessa kohdassa todetaan, että yhteisö voi täydentää Puolan rahoitusosuutta (kansallisesta Phare-ohjelmasta myönnettävillä varoilla), Puolan on maksettava vain osa kansallisesta talousarviostaan, ja loppumäärä otetaan nimikkeestä B7-503. Kyseessä olevista Phare-määrärahoista (nimike B7-500) tehdään kun Puolan maksuosuus on vastaanotettu. tapahtuva siirto nimikkeeseen B7-503 6. MENO-/TULOLAJI - tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa - Opinnot, koulutusjaksot, välineiden toimintakustannukset, tiedot - Yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisin maksusta ei ole määräyksiä. s^v - Tulojen osalta Puolan osuudesta sen osallistumiskustannusten kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan kyseessä olevan ohjelman menojen alamomentteihin ja tarvittaessa käyttömenojen alamomentteihin. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7. 4 kohdassa 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1998, 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousarvioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. päättää maksaa tapauskohtaisesti Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, jotka perustuvat Puolan kanssa tehtyyn lisäpöytäkirjaan, ovat seuraavat: neljästä vaihtoehdosta Puola on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu pk-yritysten ohjelman kaikkiin osatekijöihin osallistumisen arvioituihin todellisiin kustannuksiin. Tämä mahdollistaa enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): rahoitusosuudet seuraavilla aloilla , (ohjeellinen - Kaupan jakeluportaalla tapahtuva toiminta (130 000 ecua) •f - Käsityö- ja pienyritysten aloilla tapahtuva toiminta (100 000 ecua) - Euroneuvontayhteyskeskuksille (Euro Info Correspondence Centres) ja annettava alarakenteet; 40 000 ecua x 12 keskusta sekä 20 000 ecua hajautetulle tiedotuskampanjalle = 500 000 ecua) tuki, joka perustuu lukuihin (ElCCt tämän hetkisiin Europartenariat-tapahtumiin maan perustuen - Osallistuminen (43 yritystä/tapahtuma x 2 keskimääräisiin tapahtumaa/vuosi x 700 ecua, jotka on maksettu kansalliselle neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, edistämisestä, jne. = 60 200 ecua) osallistumiskertoihin - Vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 ecua eikä se saa olla yli 50 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). - £>S - Yhden tukeminen IBEX-tapahtuman antama enimmäisrahoitus on 100 000 ecua eikä se saa olla yli 25 prosenttia (Ottaen kuitenkin huomioon näiden tapahtuman kokonaisbudjetista. tapahtumien laajuuden, ei ole odotettavissa, että nykyisin järjestetään enemmän kuin yksi vuosittainen tapahtuma Keski- ja Itä-Euroopassa). (alihankinta). EU:n osallistumiskustannukset kolmanteen Puolan monivuotiseen (1997-2000) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi vuodesta 1998 on täten 1 006 014 ecua vuosittain sisältäen 7 prosenttia hallinnollisia kuluja. Euroopan unionin Yllä mainitusta maksettavat lisähallintokulut, jaetaan vuosittain: luvusta, josta on vähennettävä Puolan yksinomaisesti toimintamenoista katetaan Puolan - vuonna 1998 kolme prosenttia kansallisesta talousarviosta ja, jollei Phare-ohjelman nimikettä B7-503 koskevista ohjelmointimenettelyistä muuta johdu, 97 prosenttia vuosittaisista Puolalle myönnettävistä Phare-määrärahoista; - vuonna 1999 13 prosenttia toimintamenoista katetaan Puolan kansallisesta jollei Phare-ohjelman nimikettä B7-503 koskevista talousarviosta ohjelmointimenettelyistä muuta johdu, 87 prosenttia vuosittaisista Puolalle myönnettävistä Phare-määrärahoista; ja, - vuonna 2000 23 prosenttia toimintamenoista katetaan Puolan kansallisesta talousarviosta ja, jollei Phare-ohjelman ohjelmointimenettelyistä muuta johdu, 77 prosenttia vuosittaisista Puolalle myönnettävistä Phare-määrärahoista; 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Ohjclma 1998 1999 2000 Yhtccnsa Ecuina Josta Puolan osuus Josta PHAREn osuus Pienct ja kcskisuurct yrityksct 940 200 940 200 940 200 2 820 600 366 678 2 453 922 - 8Tfo- Kustannusten jakautuminen osatekijöiden mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: Ohjelman osatckija 1998 1999 2000 Yhtecnsa Kaupan jakeluportaassa tapahtuvat toimet Kasityo-ja pienyritysten alalia tapahtuvat toimet 130 000 130 000 130 000 390 000 100 000 100 000 100 000 300 000 Tuki curoneuvonta- 500 000 500 000 500 000 1 500 000 yhteyskeskuksille Yritysten yhlcistyo valinen - Europartenariat - INTERPRISE Alihankinta: IBEX 60 200 50 000 60 200 50 000 60 200 50 000 180 600 150 000 100 000 100 000 100 000 300 000 7. 3 B-osaan sisältyvien selvitysten, asiantuntijakokousten, yms. toimintamenot: ei ole • - ST 7. 4 Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomenttiin B7-503 kirjattavat määrät: 1998 1999 2000 ^mmmmmiimmmmmjmmÊm^m^ YHTEENSA Seuraavat varainhoito- vuodet Maksusitoumus- 911994 817 974 723 954 0 2 453 922 maararahat Maksumaararahat(*} 1998 1999 2000 182 398,8 547 196,4 163 594,8 182 398,8 490 784,4 144 790,8 Seuraavat varainhoito- vuodet 163 594,8 579 163,2 182 398,8 710 791,2 817 974 742 758 Yhtccnsii 911 994 817 974 723 954 2 453 922 (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomcntti 6091 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodct YHTEENSA f Toiminnallinen osa 28 206 122 226 216 246 Hallinnollinen osa 65 814 65 814 65 814 Yhtcensa 94 020 188 040 282 060 0 0 0 366 678 197 442 564 120 8. PETOSTENVASTAISET SOVELTAMISESTA SAADUT TULOKSET TOIMENPITEET JA NIIDEN sopimukset ja muut oikeudelliset Kaikki komission sitoumukset edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön suhteen ottaen huomioon yhteisön ja menojen rahoitustavoitteet. tukikelpoisuuden &&- Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä- Euroopan maita koskevaksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Erityis- ja määrälliset tavoitteet sekä kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki sisämarkkinoihin kyvyt osallistuvien niiden kansainvälistymistä. luomiseksi, erityisesti lisäämällä ja työpaikkojen pk-yritysten lukumäärää edistämällä Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Puolassa. Monikansallisista toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa on todennäköisesti yhteisön tiedotustoiminnan kohteena (verrattuna nykyisin kohteena olevaan 450 000 yritykseen). Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoona pk-yritystä Euroopan unionissa voi olla kumppanuustoimien kohteena. Samat suhdeluvut voisivat olla suuntaa antavina myös Puolalle. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammatillisiin järjestöihin, kauppakämareihin ja liike-elämän teollisuuden edunvalvojiin, kauppajärjestöihin edunvalvojiin. ja muihin 9. 2 Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avaintekijä pyrittäessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Pk-yritysten työllistämisaste on itse asiassa korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat selvästi haavoittuvampia etenkin perustamistaan seuraavina vuosina. Tämä heikkous johtuu etenkin seuraavista viidestä tekijästä: • yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotus- ja hallinnollinen ympäristö, • niiden on vaikea osallistua-tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, • pk-yritysten johtamiskyvyissä oleva rakenteellinen heikkous sekä koulutusohjelmien soveltumattomuus, • niiden on vaikea saada kohtuuhintaista rahoitusta, • niiden on vaikea saada tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä korostaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa huomattavan lisäarvon, joka on tuloksena erityisesti verkostojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa toimia, joilla on monikansallinen luonne ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkostoja, joilla on yhteisön laajuus. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi mahdotonta ja tehotonta, mutta myös vääristäisi kilpailua siinä määrin, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin erilainen. Puolan pk-yrityksillä on tärkeä tehtävä maan taloudessa. Pk-yritysten työllistämien ihmisten määrä on kasvanut viime vuosina ja sen odotetaan kasvavan edelleen, kun yksityistämistä jatketaan. Puolan hallitus hyväksyi erityisen ohjelman pk-yrityksiä koskevasta politiikasta vuonna 1995, jolla pyritään kehittämään pk-yrityksiä tunnustetaan pk-yritysten jolla ja myönteinen vaikutus teollisuuden rakenteeseen. taloudelle on todennäköisesti luonteenomaista Puolan lähivuosina pk- yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on valmistauduttava EU-jäsenyyteen ja sen mukanaan tuomaan kovempaan kilpailuun. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmien liittymistä valmistelevassa strategiassa. Tähän ohjelmaan osallistumisella voidaan myönteisesti vaikuttaa pk-yrityksiin ja niiden etujärjestöihin niiden valmistautuessa maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. avautuminen niille on tärkeää - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus f Koska Puolan ohjelman rahoitusosuus on suuri ja koska Puolan taloudellinen tilanne on heikko, lisäpöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdan mukainen tuki Phare- ohjelmasta on oleellisen tärkeää. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta budjetista maksettavan jota kansallisesta Puolan suoritettavalla maksuosuudella, myötä täydennetään Phare-ohjelmasta tapahtuva Puolan osallistuminen tutustuttaa yhteisön pk-yritysten alan sisäisiin politiikkoihin ja menettelytapoihin. Puolan kansalaisten yhdentyminen yhteisön verkostoihin on merkittävää Puolan valmistautuessa tulevaan jäsenyyteen. rahoitusosuuden, - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Puolan kansalaisten ja pk-yritysten kykyä vastata komission kyseisen ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. -e\o- 9. 3 Toimenpiteen seuranta j a arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten unkarilaisten hyväksi arviointimenetelmät kattavat myös sisältyvät. edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. 9. 3. 1 Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. suhteessa mukaisesti sopimuksen laatujärjestelmät tilintarkasta syrity s joiden osalta Esimerkkinä mainittakoon euroneuvontayhteyskeskukset, arvioi ulkopuolinen sekä niiden käyttämät euroneuvontayhteyskeskusten Jokaisen asetettuihin toiminnan euroneuvontayhteyskeskuksen 13 toiminta arviointiperustetta, jotka koskevat muun muassa laatua, ja niiden suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1 - 4. Kun jokaisen euroneuvontayhteyskeskuksen pisteet lasketaan yhteen, on mahdollista siten päättää, Jos näin ei ole, se vähimmäisarviointiperusteet. euroneuvontakeskus suljetaan pois verkostosta ja aloitetaan menettelyt sen korvaajan löytämiseksi. Arviointikertomus julkaistaan kuuden kuukauden välein. tavoitteisiin. arvioidaan täyttääkö käyttäen Yritysten yhteistyöverkostojen jäsenistä tehty vuosittainen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen etiikan komission edistämistoimiin järjestämien tapahtumien osallistumisasteeseen (esim. seuranta, vuosikokous) ja jäsenien toimintaan työryhmissä. kunnioittamiseen, verkostossa, Muiden toteutettujen toimien välitön vaikutus voidaan mitata järjestettyihin kokouksiin ja seminaareihin osallistumisilla, joilla varmistetaan suunniteltujen toimien joukkoviestimissä, kiinnostuksella ammatillisten järjestöjen toimintaan, yrittäjien reaktioilla, pilottitoimintoihin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja julkaisujen jakelulla. täytäntöönpano, palautteella Ammatinharjoittajia ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimiin kuuluu sellaisten ammatinharjoittajien, yritysten ja hyvin pienten yritysten lukumäärä, jotka saavat toiminnasta rahoitusapua. 9. 3. 2 Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9. joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston toimittamaan Euroopan päätöksen 6 artiklassa komissio velvoitetaan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle päätöksen täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. - « u- 9. 3. 3 Saavutettujen tulosten arviointi ^^mtùm^mAMdî^iit^ii^tiJtt Arvioinnin tulokset levitetään yleensä kyseiselle otosalueelle ja niistä voi aiheutua muutoksia, tai uusia toimintaehdotuksia. jotka koskevat toteutettuja toimia Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus toimitetaan joka vuosi neuvoston päätöksellä perustetulle hallintokomitealle. Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat tavoin kyseiselle komitealle sekä kertomukset asianomaisille maille. toimitetaan samalla 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuosittaisesta varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä ottaen huomioon erityisesti tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja tämän budjettivallan käyttäjien myöntämät lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä jäljempänä olevien seikkojen perusteella: a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä b) varojen myöntäminen 10. 1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään Toimcn laji Toimcnpitecn hallinnointiin kaytcttava henkilosto Vakituiset työsuhteet Tilapäiset työsuhteet Mukaan lukien Kcsto I 1998 - 2000 Lisavarojen kaytto Asianomaisten osastojen olemassa olevien voimavarojen käyttö Virkamiehet maaraaikaiseen henkilbstoon kuuluvat tai A B C 0,5 0,2 0,2 Muut voimavarat YHTEENSA 0,9 0,5 0,2 0,2 0,9 °u. - 1998 alkaen 10. 2 Lisähenkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus Yhtcensa Ecuina Laskutapa (toimen kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) Virkamiehct Maaraaikainen Muut budjettinimike) voimavarat henkilosto (ilmoita YHTEENSA ~^ 0 10. 3 Toiminnasta aiheutuvien muiden toimintamenojen kasvu Budjettinimike (numero ja nimi) Yhtcensa Al 178/A238 - teknincn tuki A1300 - virkamatkat A2500 - kokoukset Ecuina Laskutapa (toimen kokonaiskustannuksct vuosina 1998 - 2000) 139 362 Tekninen vuosittain. tuki 46 454 ccua 18 000 Viisi virkamatkaa vuodessa koko jotka eri ' osatekijbiden (Virkamatkojen ohjelmaa totcutctaan toimenpiteiden puitteissa vuosikustannukset 6 000 ecua). kohden, ohjelman ^_ 25 050 Viiden f Puolan jotka edustajan vuosittain osallistuminen jarjestetaan kokouksiin, ohjelman toimenpiteiden osatekijoiden osalta (vuosittaiset kokouksiin osallistumiskulut 8 350 ecua). eri A2510-komiteoiden kokoukset 15 030 Kustannukset yhden Puolan edustajan lasnaolpsta ncuvoa- (kolme antavissa kokouksissa vuodessa) - ohjelman vaihdosta tyosta ja (vuosittaiset tiedottaminen kokouksiin kustannukset osallistumisesta 5 010 ecua). hallintokomitenan Yhtcensa 197 442 - < Î 3- Edellä mainitut menot katetaan Puolan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin saatavista tuloista (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen 5 artiklan 3 kohta). ^4- Ehdotus: Neuvoston päätös tehty ^ £ ( o o & 3 > ' ( o ^) assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Romanian osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston ja komission 4 päivänä joulukuuta 1995 tekemällä päätöksellä Eurooppa-sopimukseen lisäpöytäkirja yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta Romanian kanssa, tehtiin toisaalta Euroopan assosiaation luomisesta lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Romania voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Romanian 1 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osallistumisen ehdoista, Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY1 ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen edellytysten mukaisesti, f EYVLL6, 10. 1. 1997, s. 25 - <=*s- ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Romanian osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta %- Luonnos: EY:n ja Romanian assosiaationeuvoston päätös N:o. /98 tehty Romanialle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen1 , ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan Romanian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin2 ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo, että lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Romania voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Romanian osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: / artikla i * Romania osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan. 2 artikla 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja Tehty 1 EYVLL357, 31. 12. 1994, s. 1 2 EYVLL 317, 30. 12. 1995, s. 39 - TV LIITE I Ehdot Romanian osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 'ohjelma', 1. Romania osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä toimintoihin, paitsi kaupan jakeluportaaseen, käsityö- ja pienyritysten alaan sekä IBEX-tapahtumien järjestelyihin, 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden, menettelyjen ja määräaikojen mukaisesti, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä. 2. Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöihin. laitoksiin, järjestöihin täyttäviin yhteisön järjestöjen Romanian täyttävien laitosten, 3. Romanian ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön jäsenvaltioista ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. 4. Romania maksaa talousarvioon rahoitusosuuden, kattaakseen sen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Romania tekevät, olemassa olevien säädösten rajoissa, kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Romaniassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. 6. Komissio ja Romania arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Romanian osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Romania toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin. 7. Romania kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Romanialle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. - ^ f c- 8. Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. - *t°i- LIITE II ROMANIAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997 - 2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Romanian rahoitusosuus kattaa: - ohjelmista myönnettävän tuen romanialaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteen I 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Romanian osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna romanialaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Romanian maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty. Jos Romanian Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin romanialaisten edunsaajien ohjelmasta taloudellisten avustusten yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Romanialle. tai muiden saamien tukien 3. Romanian vuosittainen rahoitusosuus on 419 440 ecua vuodesta 1998 alkaen. Tästä sellaisten hallinnollisten määrästä 27 440 ecua on lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Romanian osallistumisesta siihen. tarkoitettu käytettäväksi ' 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Romanian rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Romaniaa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle tämän osuutensa päätöksen Romania maksaa soveltamisalaan. kuuluvista vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Romania maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. 5. Romania maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan. 6. Romania maksaa ohjelmaan osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista 50 prosenttia kansallisesta talousarviostaan. - \oo Loput 50 prosenttia maksetaan Romanialle vuosittain Phare-ohjelmasta myönnetyistä varoista, jollei Phare-ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu. \o\ - RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Romanian osallistuminen kolmanteen monivuotiseen pk-yritysten ohjelmaan. 2. BUDJETTIKOHTA B7-503 - Yhteisön ohjelmien avaaminen assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 130 artikla 3 kohta yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa; Romanian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen (228 ja 238 artikla) lisäpöytäkirja yhteisön ohjelmien avaamisesta, tehty 30 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL 317/95, s. 39); Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohta. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite ' f Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: 1. Hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. Yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti paremmalla teidonvälityksellä ja yhteistyöllä, 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Romanian osallistuminen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmaan on lisänä niihin yhteisön ohjelmiin, joihin se jo osallistuu, esimerkiksi ja Leonarko da Vinci, Socrates ja Nuorten Eurooppa -ohjelmat, - V 0 2- osallistuminen edistää maan valmistautumista unioniin liittymiseen, sillä se on strategiassa. avaintekijä Osallistumisen avulla Romania voi tutustua yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmassa noudatettuihin toimintatapoihin ja menetelmiin. valmistelevassa vahvistetussa liittymistä Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston tekemää päätöstä. Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. Romanian kanssa tehty lisäpöytäkirja tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 1996, ja se mahdollistaa Romanian osallistumisen useisiin aloihin, muun muassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan toimintaan. Romania vahvisti olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti audiovisuaalisella alalla, energian ja ympäristön aloilla sekä terveys-ja sosiaalipolitiikassa. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun asti eli 31. 12. 2000. Phare-ohjelmasta myönnettävät varat riippuvat kuitenkin vuoden 1999 jälkeen tehtävistä talousarviopäätöksistä. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji , f Lisäpöytäkirjan 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että Romania vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarviosaatavien alamomenttiin 6091. Koska 3 artiklan toisessa kohdassa todetaan, että yhteisö voi täydentää Romanian (kansallisesta Phare-ohjelmasta myönnettävillä varoilla), rahoitusosuutta Romanian on maksettava vain osa kansallisesta ja loppumäärä otetaan nimikkeestä B7-503. Kyseessä olevista Phare- määrärahoista (nimike B7-500) tapahtuva siirto nimikkeeseen B7-503 tehdään kun Romanian maksuosuus on vastaanotettu. talousarviostaan, 6. MENO-/TULOLAJI - tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa - tutkimukset, koulutusjaksot, välineiden käyttökustannukset, tiedotus Ko3>~ - yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisin maksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Romanian osuudesta sen osallistumiskustannusten kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan kyseessä olevan ohjelman menojen alamomentteihin tarvittaessa käyttömenojen alamomentteihin. ja Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7. 4 kohdassa. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1998, 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousarvioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. päättää maksaa tapauskohtaisesti Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, jotka perustuvat Romanian kanssa tehtyyn lisäpöytäkirjaan, ovat seuraavat: Neljästä vaihtoehdosta Romania on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu arvioituihjn todellisiin pk-yritysten kustannuksiin, sekä Europartenariat- Euroneuvontayhteyskeskuksiin. aiheutuvat maan osallistumisesta INTERPRISE -tapahtumiin* jotka ja Tämä mahdollistaa enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): rahoitusosuudet seuraavilla aloilla (ohjeellinen - Euroneuvontayhteyskeskuksille (Euro Info Correspondence Centres) lukuihin annettava (euroneuvontayhteyskeskukset ja alarakenteet) (40 000 ecua x 6 keskusta sekä 20 000 ecua hajautetulle tiedotuskampanjalle = 260 000 ecua) perustuu hetkisiin tämän tuki, joka - Osallistuminen Europartenariat-tapahtumiin maan (58,57 yritystä/tapahtuma x 2 keskimääräisiin osallistumiskertoihin tapahtumaa/vuosi x 700 ecua, jotka on maksettu kansalliselle neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, myynnin edistämisestä jne. = 82 000 ecua) perustuen - Vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 ecua eikä se saa olla yli 50 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). " \ O L y- osallistumiskustannukset Romanian kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi vuodesta 1998 ovat täten 419 440 ecua vuosittain sisältäen 7 prosenttia hallinnollisia kuluja. Euroopan unionin Yllä mainitusta luvusta, josta on vähennettävä Romanian yksinomaisesti maksettavat lisähallintokulut, jaetaan vuosittain seuraavasti: 50 prosenttia toimintamenoista katetaan Romanian kansallisesta talousarviosta ja, jollei johdu 50 prosenttia Phare-ohjelman ohjelmointimenettelyistä muuta Romanian saamista vuosittaisista Phare-ohjelmille myönnettävistä varoista. 7. 2 Kustannusten j akautuminen eri tekij öiden kesken Ohjelma 1998 1999 2000 Yhtcensii Ecuina Josta Romanian osuus Josta Pharcu osuus Picnct ja kcskisuurct yritykset 392 000 392 000 392 000 1 176 000 588 000 588 000 Kustannusten jakautuminen osatekijöiden mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: Ohjclman osatckijii 1998 1999 2000 Yhtcensii Tuki euroneuvonta- 260 000 260 000 260 000 780 000 yhteyskeskuksille Yritystcn yhteistyo valinen - Europartenariat - INTERPRISE l •t 82 000 50 000 82 000 50 000 82 000 50 000 246 000 150 000 7. 3 B-osaan sisältyvien selvitysten, asiantuntijakokousten, yms. toimintamenot: ei ole - \ oS 7. 4 Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomenttiin B7-503 kirjattavat määrät: 1998 1999 2000 YHTEENSA Seuraavat varainhoito- vuodet Maksusitoumus- 196 000 196 000 196 000 0 588 000 miiararahat Maksumaararahat^ 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoilo- vuodct 39 200 117 600 39 200 39 200 117 600 39 200 39 200 156 800 Yhtcensii 196 000 196 000 196 000 (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. 39 200 156 800 196 000 196 000 558 200 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomcntti 6091 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodet (YHTEENSA f Toiminnallincn osa 196 000 196 000 196 000 Hallinnollinen osa 27 440 27 440 27 440 Yhtcensii 223 440 223 440 223 440 0 0 0 588 000 82 320 670 320 8. PETOSTENVASTAISET SOVELTAMISESTA SAADUT TULOKSET TOIMENPITEET JA NIIDEN sopimukset ja muut oikeudelliset Kaikki komission sitoumukset edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. tukikelpoisuuden - V Ob Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä- Euroopan maita koskevaksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Erityis- ja määrälliset tavoitteet sekä kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki sisämarkkinoihin kyvyt osallistuvien niiden kansainvälistymistä. luomiseksi, erityisesti lisäämällä ja työpaikkojen pk-yritysten lukumäärää edistämällä Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Romaniassa. Monikansallisista toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa on todennäköisesti yhteisön tiedotustoiminnan kohteena (verrattuna nykyisin kohteena olevaan 450 000 yritykseen). Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoona pk-yritystä Euroopan unionissa voi olla kumppanuustoimien kohteena. Samat suhdeluvut voisivat olla suuntaa antavina myös Romanialle. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammatillisiin järjestöihin, kauppakamareihin ja liike-elämän teollisuuden edunvalvojiin, kauppajärjestöihin t edunvalvojiin. ja muihin 9. 2 Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avaintekijä pyrittäessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Pk-yritysten työllistämisaste on itse asiassa korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat selvästi haavoittuvampia etenkin perustamistaan seuraavina vuosina. Tämä heikkous johtuu etenkin seuraavista viidestä tekijästä: • yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotus- ja hallinnollinen ympäristö, • niiden on vaikea osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, • pk-yritysten johtamiskyvyissä oleva rakenteellinen heikkous sekä koulutusohjelmien soveltumattomuus, • niiden on vaikea saada kohtuuhintaista rahoitusta. - K > T- • niiden on vaikea saada tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä korostaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa huomattavan lisäarvon, joka on tuloksena erityisesti verkostojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa toimia, joilla on monikansallinen luonne ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkostoja. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi paitsi mahdotonta ja tehotonta, mutta myös vääristäisi kilpailua siinä määrin, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin erilainen. Romaniassa useimpia yrityksiä voidaan pitää pk-yrityksinä. Ne edistävät jo nyt huomattavasti maan talouden elpymistä, ja niillä voi olla yhä tärkeämpi tehtävä kasvun ja työllisyyden edistämisessä. Romanian taloudelle tulee todennäköisesti olemaan lähivuosina pk-yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on valmistauduttava EU-jäsenyyteen ja siihen lisääntyneeseen kilpailupaineeseen, jonka jäsenyys niille aiheuttaa. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmien avaaminen on liittymistä valmistelevassa strategiassa. Osallistuminen tähän ohjelmaan voi vaikuttaa positiivisesti pk-yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumiseen maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. luonteenomaista tärkeä tekijä - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska Romanian ohjelman rahoitusosuus on suuri ja koska Romanian taloudellinen tilanne on heikko, lisäpöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdan mukainen tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. f - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta jota Romanian kansallisesta budjetista maksettavan täydennetään Phare-ohjelmasta suoritettavalla maksuosuudella, myötä tapahtuva Romanian osallistuminen tutustuttaa yhteisön pk-yritysten alan kansalaisten sisäisiin politiikkoihin yhdentyminen Romanian valmistautuessa tulevaan jäsenyyteen. ja menettelytapoihin. Romanian on merkittävää rahoitusosuuden, verkostoihin yhteisön - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Romanian kansalaisten ja pk-yritysten kykyä vastata komission kyseisen ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. -lo?r- 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi romanialaisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. arviointimenetelmät kattavat myös sisältyvät 9. 3. 1 Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. suhteessa mukaisesti sopimuksen laatujärjestelmät tilintarkastusyritys joiden osalta Esimerkkinä mainittakoon euroneuvontayhteyskeskukset, arvioi ulkopuolinen sekä niiden käyttämät euroneuvontayhteyskeskusten Jokaisen asetettuihin toiminnan euroneuvontayhteyskeskuksen 13 toiminta arviointiperustetta, jotka koskevat muun muassa laatua, ja niiden suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1 - 4. Kun jokaisen euroneuvontayhteyskeskuksen pisteet lasketaan yhteen, on mahdollista siten päättää, Jos näin ei ole, se vähimmäisarviointiperusteet. euroneuvontayhteyskeskus suljetaan pois verkostosta ja aloitetaan menettelyt sen korvaajan löytämiseksi. Arviointikertomus julkaistaan kuuden kuukauden välein. tavoitteisiin. arvioidaan täyttääkö käyttäen Yritysten yhteistyöverkostojen jäsenistä tehty vuosittainen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen etiikan komission edistämistoimiin järjestämien tapahtumien osallistumisasteeseen (esim. seuranta, vuosikokous) ja jäsenien toimintaan työryhmissä. kunnioittamiseen, verkostossa, Muiden toteutettujen toimien välitön vaikutus voidaan mitata järjestettyihin kokouksiin ja seminaareihin osallistumisilla, joilla varmistetaan suunniteltujen toimien joukkoviestimissä, kiinnostuksella ammatillisten järjestöjen toimintaan, yrittäjien reaktioilla, pilottitoimintoihin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja julkaisujen jakelulla. täytäntöönpano, palautteella Käsityö- ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimiin kuuluu sellaisten käsityöläisten yritysten ja hyvin pienten yritysten lukumäärä, jotka saavat toiminnasta rahoitusapua. 9. 3. 2 Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9. joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston toimittamaan Euroopan päätöksen 6 artiklassa komissio velvoitetaan parlamentille, neuvostolle, taious- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle päätöksen täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. ~ IQC( 9. 3. 3 Saavutettujen tulosten arviointi frtsaaqgtt Arvioinnin tulokset levitetään yleensä kyseiselle otosalueelle ja niistä voi aiheutua muutoksia, tai uusia toimintaehdotuksia. jotka koskevat toteutettuja toimia Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus toimitetaan joka vuosi neuvoston päätöksellä perustetulle hallintokomitealle. Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat sekä kertomukset asianomaisille maille. tavoin kyseiselle komitealle toimitetaan samalla 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuosittaisesta varojen myöntämisestä koskevasta päätöksestä ottaen huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjien tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja tämän myöntämät lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä jäljempänä olevien seikkojen perusteella: a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä b) varojen myöntäminen 10. 1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään Toimcn laji Toimcnpitccn hallinnointiin käytettävä henkilöstö Vakituiset työsuhteet Tilapäiset työsuhteet Mukaan lukicn Kcsto i Lisavarojcn kaytto 11998 - 2000 f Asianomaisten osastojen olemassa olevien voimavarojen käyttö Virkamiehet maaraaikaisccn henkilosloon kuuluvat tai A B C Muut voimavarat YHTEENSA 0,5 0,2 0,2 0,9 0,5 0,2 0,2 0,9 - Wo- 1998 alkaen 10. 2 Lisähenkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus Yhtccnsii Ecuina Laskutapa (toimcn kokonaiskustannukset vuosina 1998 - 2000) Virkamichct Maaraaikaincn hcnkilosto Muut voimavarat (ilmoita budjettinimike) _ _ _ _ __. _ 10. 3 Toiminnasta aiheutuvien muiden toimintamenojen kasvu Budjettinimike (numcro ja nimi) Yhtccnsii A1178/A238 - tckninen luki A1300-virkamatkat A2500 - kokoukset A2510-komiteoiden kokoukset Ecuina Laskutapa (toimcn kokonaiskustannukset vuosina 1998 - 2000) 45 060 Tckninen vuosittain. tuki 15 020 ccua 7 200 Kaksi virkamatkaa vuodessa koko ohjclmaa kohden, jotka toteutetaan cri ' osatekijoiden toimenpiteiden puittcissa (ivirkamatkojen vuosikustannukset 2 400 ccua). ohjelman f edustajan 15 030 Kolmen Romanian vuosittain osallistuminen jarjestetaan kokouksiin, ohjelman toimenpiteiden osatekijoiden osalta (vuosittaiset kokouksiin osallistumiskulut 5 010 ccua). jotka cri 15 030 Kustannuksct yhden Romanian edustajan lasnaolosla ncuvoa- (kolme anlavissa kokouksissa vuodcssa) - ohjelman vaihdosta ja tybsta (vuosittaiset ticdottamincn kokouksiin kustannuksct osallistumisesta 5 010 ccua). hallintokomitcan Yhtccnsii 82 320 - v u- Edellä mainitut menot katetaan Romanian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin saatavista tuloista (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen 5 artiklan 3 kohta). - W2-- Ehdotus: Neuvoston päätös assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Slovakian osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan t e h ty n^lOO&q. G - H^ EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston ja komission 4 päivänä joulukuuta 1995 tekemällä päätöksellä lisäpöytäkirja Eurooppa-sopimuksen yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta Slovakian kanssa, tehtiin toisaalta Euroopan assosiaation luomisesta lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Slovakia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Slovakian 1 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osallistumisen ehdoista, Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997 - 2000) ohjelmasta» pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY1 ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen edellytysten mukaisesti, 1 EYVLL 6, 10. 1. 1997, s. 25 - U2> ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Slovakian osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta l\l\- Luonnos: EY:n ja Slovakian assosiaationeuvoston päätös N:o. /98 tehty Slovakialle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen1, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan Slovakian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin2 ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo, että lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Slovakia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Slovakian osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla i •f Slovakia osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan. 2 artikla 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tehty Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 1 EYVLL 359, 31. 12. 1994, s. 1 2 EYVLL 115,9. 5. 1996 - u s- LIITE I Ehdot Slovakian osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 1. Slovakia osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997 - 2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä 'ohjelma', toimintoihin, paitsi kaupan jakeluportaaseen, 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden, menettelyjen ja määräaikojen mukaisesti, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä. 2. Osallistumisedellytykset täyttävien Slovakian laitosten, järjestöjen ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin. 3. Slovakian ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön jäsenvaltioista ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. 4. Slovakia maksaa talousarvioon rahoitusosuuden, kattaakseen sen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Slovakia tekevät, olemassa olevien säädösten rajoissa, kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Slovakiassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. 6. Komissio ja Slovakia arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Slovakian osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Slovakia toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin. 7. Slovakia kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Slovakialle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. - U U~ Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. -u>- LIITE II SLOVAKIAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997 - 2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Slovakian rahoitusosuus kaitaa: - ohjelmista myönnettävän tuen slovakialaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteen I 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Slovakian osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna slovakialaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Slovakian maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty. Jos Slovakian Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin slovakialaisten edunsaajien ohjelmasta avustusten yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Slovakialle. taloudellisten tai muiden saamien tukien 3. Slovakian vuosittainen rahoitusosuus on 288 900 ecua vuodesta 1998 alkaen. Tästä määrästä 18 900 ecua on sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Slovakian osallistumisesta siihen. tarkoitettu käytettäväksi ' 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Slovakian rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Slovakiaa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle tämän osuutensa päätöksen kuuluvista Slovakia maksaa vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Slovakia maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. soveltamisalaan 5. Slovakia maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan. - u&- 6. Slovakia maksaa ohjelmaan osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista 50 prosenttia kansallisesta talousarviostaan. Loput 50 prosenttia maksetaan Slovakialle vuosittain Phare-ohjelmasta myönnetyistä varoista,'jollei Phare-ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu. - uv RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Slovakian osallistuminen kolmanteen monivuotiseen pk-yritysten ohjelmaan. 2. BUDJETTIKOHTA B7-503 - Yhteisön ohjelmien avaaminen assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 130 artikla 3 kohta yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa; Slovakian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen (228 ja 238 artikla) lisäpöytäkirja yhteisön ohjelmien avaamisesta, tehty 30 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL 115/96); Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan l kohta. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite i Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: 1. Hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. Yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti paremmalla tiedonvälityksellä ja yhteistyöllä, 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Slovakian osallistumisesta yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmaan on hyötyä maan valmistautuessa unioniin liittymiseen, sillä se on strategiassa. avaintekijä Osallistumisen avulla Slovakia voi tutustua yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmassa noudatettuihin toimintatapoihin ja menetelmiin. valmistelevassa vahvistetussa liittymistä - YLo- Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja tekemää päätöstä. assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. Slovakian kanssa tehty lisäpöytäkirja tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1997, ja se mahdollistaa Slovakian osallistumisen useisiin aloihin, muun muassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan toimintaan. Slovakia vahvisti olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuoriso- ohjelmien, kulttuurin sekä audiovisuaalisella alalla ja energia-alalla. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun asti eli 31. 12. 2000. Phare-ohjelmasta myönnettävät varat riippuvat kuitenkin vuoden 1999 jälkeen tehtävistä talousarviopäätöksistä. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji Lisäpöytäkirjan 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että Slovakia vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarviosaatavien alamomenttiin 6091. Koska 3 artiklan toisessa kohdassa todetaan, että yhteisö voi täydentää Slovakian (kansallisesta Phare-ohjelmasta myönnettävillä varoilla), rahoitusosuutta ja Slovakian on maksettava vain osa kansallisesta loppumäärä otetaan nimikkeestä B7-503. Kyseessä olevista Phare- määrärahoista (nimike B7-500) tapahtuva siirto nimikkeeseen B7-503 tehdään, kun Slovakian maksuosuus on vastaanotettu. talousarviostaan, 6. MENO-/TULOLAJI - tuki yhteisrahoitukselle ja muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa - tutkimukset, koulutusjaksot, välineiden käyttökustannukset, tiedot - yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisin maksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Slovakian osuudesta osallistumiskustannusten kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan sen I2_l kyseessä olevan ohjelman menojen alamomentteihin ja käyttömenojen alamomentteihin. tarvittaessa Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7. 4 kohdassa. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1998, 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus lisäpöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousai vioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. päättää maksaa tapauskohtaisesti Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, jotka perustuvat Slovakian kanssa tehtyyn lisäpöytäkirjaan, ovat seuraavat: neljästä vaihtoehdosta Slovakia on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu pk-yritysten ohjelman kaikkiin osatekijöihin, paitsi kaupan jakeluportaaseen, osallistumisen arvioituihin todellisiin kustannuksiin. Tämä mahdollistaa enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): rahoitusosuudet seuraavilla aloilla. (ohjeellinen i - Käsityö- ja pienyritysten aloilla tapahtuva toiminta (50 000 ecuft) - Euroneuvontayhteyskeskuksille (Euro Info Correspondence Centres) annettava lukuihin (euroneuvontayhteyskeskukset ja ala rakenteet) (40 000 ecua x 2 keskusta = 80 000 ecua) perustuu hetkisiin tämän tuki, joka - Slovakian pk-yritysten osallistuminen Europartenariat-tapahtumiin (2 tapahtumaa/vuosi x 700 ecua, jotka on maksettu kansalliselle neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, edistämisestä, jne. = 40 000 ecua) - Vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 ecua eikä se saa olla yli 50. prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). - Yhdelle IBEX-tapahtumalle annettava tuki (alihankinta, 50 000 ecua). kolmanteen Slovakian monivuotiseen (1997 - 2000) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk- osallistumiskustannukset Euroopan unionin -12-2-- yritysten) hyväksi vuodesta 1998 ovat täten 288 900 ecua vuosittain sisältäen 7 prosenttia hallinnollisia kuluja. Yllä mainitusta luvusta, josta on vähennettävä Slovakian yksinomaisesti maksettavat lisähallintokulut, jaetaan vuosittain seuraavasti: 50 prosenttia toimintamenoista katetaan Slovakian kansallisesta talousarviosta ja, jollei Phare-ohjelman ohjelmointimenettelyistä muuta johdu, 50 prosenttia Slovakian saamista vuosittaisista Pharc-ohjelmille myönnettävistä varoista. - \Z2> 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Ohjclma 1998 1999 2000 Yhteensa Ecuina Josta Slovakian osuus Josta Pharc:n osuus Pienet ja keskisuuret yritykset 270 000 270 000 270 000 810 000 405 000 405 000 Kustannusten jakautuminen osatekijöiden mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: Ohjelman osatckijii 1998 1999 2000 Yhteensa KSsityS-ja pienyritysten alalia tapahtuvat toimet 50 000 50 000 50 000 150 000 Tuki euroneuvonta- 80 000 80 000 80 000 240 000 yhteyskeskuksille Yritysten valinen yhteistyo* - Europartenariat - INTERPRISE Alihankinta: IBEX 40 000 50 000 40 000 50 000 40 000 50 000 , { 120 000 150 000 50 000 50 000 50 000 150 000 7. 3 B-osaan sisältyvien selvitysten, asiantuntijakokousten, yms. toimintamenot: ei ole - \2iv 7. 4 Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomenttiin B7-503 kirjattavat määrät: 1998 1999 2000 YHTEENSA Seuraavat varainhoito- vuodet Maksusitoumus- 135 000 135 000 135 000 0 405 000 maararahat Maksumaararahat1"' 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodet 27 000 81000 27 000 27 000 81 000 27 000 0 27 000 108 000 Yhteensa 135 000 135 000 135 000 (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. 27 000 108 000 135 000 135 000 405 000 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomentti 6091 1998 1999 2000 Seuraavat varainhoito- vuodet 'YHTEENSA f Toiminnallinen osa 135 000 135 000 135 000 Hallinnollinen osa 18 900 18 900 18 900 Yhteensa 153 900 153 900 153 900 0 0 0 405 000 56 700 461 700 8. PETOSTENVASTAISET SOVELTAMISESTA SAADUT TULOKSET TOIMENPITEET JA NIIDEN Kaikki komission sopimukset ja muut oikeudelliset sitoumukset edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen yhteisön rahoitustavoitteet. tukikelpoisuuden huomioon suhteen ottaen - 12^ Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Erityis- ja määrälliset tavoitteet sekä kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki lisäämällä sisämarkkinoihin osallistuvien pk-yritysten lukumäärää ja edistämällä niiden kansainvälistymistä. työpaikkojen luomiseksi, erityisesti kyvyt Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Slovakiassa. Monikansallisista toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa on todennäköisesti yhteisön tiedotustoiminnan kohteena (verrattuna nykyisin kohteena olevaan 450 000 yritykseen). Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoona pk-yritystä Euroopan unionissa voi olla kumppanuustoimien kohteena. Samat suhdeluvut voisivat olla suuntaa antavina myös Slovakialle. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammatillisiin järjestöihin, kauppakamareihin ja teollisuuden edunvalvojiin, kauppajärjestöihin ja muihin Ifiike-elämän edunvalvojiin. 9. 2 Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avaintekijä pyrittäessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Pk-yritysten työllistämisaste on itse asiassa korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat selvästi haavoittuvampia etenkin perustamistaan seuraavina vuosina. Tämä heikkous johtuu etenkin seuraavista viidestä tekijästä: • yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotus- ja hallinnollinen ympäristö, • niiden on vaikea osallistua tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, - IZG • pk-yritysten johtamiskyvyissä oleva rakenteellinen heikkous sekä koulutusohj elmien soveltumattomuus, • niiden on vaikea saada kohtuuhintaista rahoitusta, • niiden on vaikea saada tuotteitaan ja palvelujaan markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä korostaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa huomattavan lisäarvon, joka on tuloksena erityisesti verkostojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa toimia, joilla on monikansallinen luonne ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkostoja. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi paitsi mahdotonta ja tehotonta, mutta myös vääristäisi kilpailua siinä määrin, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin erilainen. Vuodesta 1989 pk-yritysten ja niiden merkitys työllistäjänä on ollut vaikuttavaa Slovakiassa. Yksityistäminen on aikaansaanut suuren osan pk-yritysten lukumäärän kasvusta. Suurin osa yrityksistä on hyvin pieniä, itsensä työllistävien yrityksiä. lukumäärän kasvu Slovakian taloudelle tulee olemaan luonteenomaista lähivuosina pk-yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on valmistauduttava EU-jäsenyyteen ja kilpailupaineen kasvuun, jonka jäsenyys niille aiheuttaa. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmien avaaminen on tärkeä tekijä liittymistä valmistelevassa strategiassa. Osallistuminen tähän ohjelmaan voi edistää pk-Yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumista maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska Slovakian ohjelman rahoitusosuus on suuri ja koska Slovakian tilanne on heikko, lisäpöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdan taloudellinen mukainen tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta jota Slovakian kansallisesta budjetista maksettavan täydennetään Phare-ohjelmasta suoritettavalla maksuosuudella, myötä tapahtuva Slovakian osallistuminen tutustuttaa yhteisön pk-yritysten alan ja menettelytapoihin. Slovakian kansalaisten sisäisiin politiikkoihin yhdentyminen Slovakian valmistautuessa tulevaan jäsenyyteen. on merkittävää rahoitusosuuden, verkostoihin yhteisön - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin -I2T-- Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Slovakian kansalaisten ja pk-yritysten kykyä esittämiin vastata tarjouspyyntöihin. yhteydessä komission ohjelman kyseisen 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältyvät arviointimenetelmät kattavat myös slovakialaisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. 9. 3. 1 Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. tilintarkastusyritys sopimuksen mukaisesti laatujärjestelmät tavoitteisiin. Esimerkkinä mainittakoon euroneuvontayhteyskeskukset, joiden osalta arvioi ulkopuolinen sekä niiden euroneuvontayhteyskeskusten käyttämät Jokaisen asetettuihin toiminnan suhteessa 13 toiminta euroneuvontayhteyskeskuksen arviointiperustetta, jotka koskevat muun muassa laatua, ja niiden suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1 - 4. Kun jokaisen euroneuvontayhteyskeskuksen pisteet lasketaan yhteen, on mahdollista siten päättää, täyttääkö se vähimmäisarviointiperusteet. Jos näin ei ole, euroneuvontayhteyskeskus suljetaan pois verkostosta ja aloitetaan menettelyt sen korvaajan julkaistaan kuuden kuukauden välein. löytämiseksi. Arviointikertomus arvioidaan käyttäen Yritysten yhteistyöverkostojen jäsenistä tehty vuosittainen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen verkostossa, ' komission edistämistoimiin etiikan kunnioittamiseen, järjestämien seuranta, tapahtumien vuosikokous) ja jäsenien toimintaan työryhmissä. osallistumisasteeseen (esim. ja seminaareihin Muiden toteutettujen toimien välitön vaikutus voidaan mitata järjestettyihin kokouksiin varmistetaan suunniteltujen täytäntöönpano, palautteella joukkoviestimissä, kiinnostuksella ammatillisten järjestöjen toimintaan, yrittäjien reaktioilla, pilottitoimintoihin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja julkaisujen jakelulla. osallistumisilla, toimien joilla Käsityö- ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimiin kuuluu sellaisten käsityöläisten yritysten ja hyvin pienten yritysten lukumäärä, jotka saavat toiminnasta rahoitusapua. 9. 3. 2 Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9 joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen 6 artiklassa komissio velvoitetaan toimittamaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle päätöksen täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. 9. 3. 3 Saavutettujen tulosten arviointi Arvioinnin tulokset levitetään yleensä kyseiselle otosalueelle ja niistä voi aiheutua muutoksia, tai uusia toimintaehdotuksia. jotka koskevat toteutettuja toimia neuvoston Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus toimitetaan joka vuosi hallintokomitealle. Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat kertomukset toimitetaan samalla tavoin kyseiselle komitealle sekä asianomaisille maille. päätöksessä perustetulle 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuosittaisesta varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä ottaen huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjien tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja tämän myöntämät lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä jäljempänä olevien seikkojen perusteella: a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä b) varojen myöntäminen f 10. 1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään Toimen laji Toimenpiteen hallinnointiin kaytettava henkilosto Vakituiset työsuhteet Tilapäiset työsuhteet Mukaan lukien Kesto Lisavarojen kaytto 1998-2000 Asianoniaisten osastojen olemassa olevien voimavarojen kaytto Virkamiehet määräaikaiseen henkilöstöön kuuluvat tai A B 0,5 0,2 0,5 0,2 c Muut voimavarat YHTEENSA 0,2 0,9 0,2 0,9 1998alkaen \1% 10. 2 Lisähenkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus Yhteensa Ecuina Laskutapa (toimen kokonaiskustannukset vuosina 1998 - 2000) Virkamiehet Maaraaikainen henkilosto Muut voimavarat (ilmoita budjettinimike) YHTEENSA 0 10. 3 Toiminnasta aiheutuvien muiden toimintamenojen kasvu Budjettinimike (numero ja nimi) Yhteensa Al 178/A238 - tekninen tuki A1300 - virkamatkat A2500 - kokoukset Ecuina Laskutapa (toimen kokonaiskustannukset vuosina 1998-2000) 19 440 Tekninen vuosittain. tuki 6 480 ecua 7 200 Kaksi virkamatkaa vuodcssa koko ohjelmaa kohden (virkamatkojen vuosikustannukset 2 400 ecua). I edustajan 15 030 Kolmen Slovakian vuosittain osallistuminen jarjestetaan kokouksiin, ohjelman toimenpiteiden osatekijoiden osalta (vuosittaiset kokouksiin osallistumiskulut 5 010 ecua). jotka eri A2510 -komiteoiden kokoukset 15 030 Kustannukset yhden Slovakian lasnaolosta ncuvoa- edustajan antavissa kokouksissa (kolmc vuodessa) - ohjelman vaihdosta tyosta ja (vuosittaiset tiedottaminen kustannukset kokouksiin osallistumisesta 5 010 ecua). hallintokomitean Yhteensa 56 700 Edellä mainitut menot katetaan Slovakian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin saatavista tuloista (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen 5 artiklan 3 kohta). - \3>0 ISSN 1024-4492 KOM(98) 113 lopullinen JLJL k-J J L J L JL JL!jk JL JLm. A 1 JCM. JL FI 08 01 11 Luettelonumero : CB-CO-98-117-FI-C ISBN 92-78-31425-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg G > 1-