title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät

eurovoc_concepts:
EU aid
balance of payments assistance
private sector
public sector
trans-European network

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION ft^ft ft ft ft ft ft ft ftftft Bryssel den 18. 03. 1998 KOM(1998) 172 slutlig 98/0101 (SYN) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. INLEDNING 2. VARFÖR BÖR REVISIONEN SKE JUST NU? 3. FÖRFARANDE FÖR ANTAGANDE AV EN RÄTTSAKT: AMSTERDAMFÖRDRAGETS PÅVERKAN 3. 1. MEDBESLUTANDE 3. 2. OFFENTLIG-PRIVATA PARTNERSKAP 3. 3. FINANSIELLA ASPEKTER 4. FÖRESLAGNA ÄNDRINGAR 4. 1. VÄGLEDANDE FLERÅRIG PLANERING 4. 2. GEMENSKAPSSTÖDETS FORM OCH STORLEK 4. 3. ANDRA ÄNDRINGAR 5. SAMORDNING AV DE FINANSIELLA INSTRUMENTEN 6. UTVÄRDERING 7. UTVIDGNING FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING (EG) FINASIERINGSÖVERSIKT 3 3 3 4 4 4 5 6 6 7 8 9 9 10 11 18 MOTIVERING 1. INLEDNING Utvecklingen av de transeuropeiska näten (TEN) är fortfarande en prioriterad fråga för unionen. Nätens betydelse erkändes första gången i Maastrichtfördraget genom att en särskild avdelning infördes i vilken frågan togs upp. Därefter angavs de i kommissionens vitbok 1993 som ett av nyckelinstrumenten för att gynna den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen. I Agenda 2000 understryks än en gång nätens betydelse och deras prioritet: "Z)e transeuropeiska näten byggs ut allt mer vilket bidrar både till en hållbar utveckling och till en inre sammanhållning inom unionen genom att förbindelser mellan de olika regionerna skapas. De transeuropeiska näten skapar också förbindelser med kandidatländerna i Central- och Östeuropa. Projektets transeuropeiska fördelar är skälet till att unionen fortsatt kraftfullt bör stödja deras genomförande. "x i fall där en ". vissa prioriterade program gemenskapsinsats bedöms tillföra ett särskilt stort mervärde, till exempel i form av tillväxt, sysselsättning eller utveckling och spridning av ny teknik. Detta gäller framför allt transeuropeiska nät, forskning och innovation, utbildning, utveckling av teknologier som är skonsamma mot miljön samt stöd till stora och småföretag. "2 tillåtas öka snabbare. Rådet antog 1995 förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät. I förordningen fastställs för perioden 1995-1999. 2 345 miljoner referensbelopp finansiellt ecu ett på Mot bakgrund av de erfarenheter som hittills gjorts (se punkt 6 nedan om utvärdering) skulle förordningen kunna förbättras på flera punkter. Vid en preliminär diskussion i denna fråga mellan kommissionen och kommittén för finansiellt stöd till transeuropeiska nät den 3 november 1997, var medlemsstaterna i stort sett av samma åsikt. Kommissionen föreslår därför en begränsad revision av förordningen. 2. VARFÖR BÖR REVISIONEN SKE JUST NU? I förordning (EG) nr 2236/95 om finansiellt stöd på området för transeuropeiska nät (TEN) inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna anges i artikel 19 att rådet "före utgången av 1999 beslutar. om och under vilka förhållanden de åtgärder som avses i denna förordning kan fortsätta efter den period som anges i artikel 18" (dvs. 1995-99). Av olika skäl anser kommissionen att det nu vore lämpligt att påbörja revisionen av förordningen. 1 En stärkt och utvidgad union, del 1, kapitel I, punkt 1, s. 18. 2 En stärkt och utvidgad union, del 3, kapitel II, punkt 3, s. 64. Man måste först och främst ta hänsyn till att det rättsliga förfarandet tar lång tid. Ett reviderat finansiellt referensbelopp och den tidsplan som skall sträcka sig över flera år måste vara färdiga i god tid före nästa period för det finansiella perspektivet. Detta är betydelsefullt, eftersom valet till Europaparlamentet kommer att äga rum i juni 1999, vilket innebär att det nuvarande parlamentet kommer att inleda sitt sommaruppehåll i april eller maj 1999, och att det nya parlamentet tidigast kommer att inleda sitt arbete i september 1999. Med tanke på TEN:s strukturella betydelse, finns det dessutom uppenbara fördelar med att föreslå att en revision av den här förordningen genomförs samtidigt som revisionerna av strukturfonderna och sammanhållningsfonderna och samtidigt som ett verktyg för att utarbeta en strukturpolitik inför anslutningen skapas. Då skulle man kunna garantera enhetlighet inom ett antal områden och hjälp att förbättra samordningen mellan de olika finansiella instrumenten för TEN. 3. FÖRFARANDE FOR ANTAGANDE AV EN RATTSAKT: AMSTERDAMFÖRDRAGETS PÅVERKAN 3. 1. Medbeslutande I enlighet med artikel 129d i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen har detta förslag utarbetats i enlighet med sarnarbetsförfarandet. Om Amsterdamfördraget träder i kraft innan detta förslag antas skall medbeslutandeförfarande tillämpas (artikel 156 i EG-fördraget, omnumrerad). Detta skulle göra det möjligt att i förordningen införa ett öronmärkt belopp, som godkänts av både parlamentet och rådet. 3. 2. Offentlig-privata partnerskap Genom Amsterdamfördraget ändras artikel 129c för att den privata sektorn lättare skall få tillgång till gemenskapsfinansiering. Detta kommer att underlätta samarbetet mellan den offentliga och privata sektorn. Ändringen är också av stor betydelse inom telekommunikatons- och energisektorerna, där den privata sektorn spelar en allt större roll vid genomförandet av projekt av gemensamt intresse. är det detta stadium omöjligt naturligtvis föregripa På Amsterdamfördragets ikraftträdande. Kommissionen har dock för avsikt att så snart det nya fördraget träder i kraft lägga fram ytterligare nödvändiga ändringsförslag, vilket skulle innebära att artikel 2. 2 utgår (eftersom den blir överflödig) och att artiklarna 8, 12 och 15 ändras för att ta hänsyn till de fall då gemenskapsstöd beviljas privatföretag vars ansökan inte har behandlats av medlemsstaterna. att Sådana ändringar torde inte i onödan försena antagandet av förordningen, eftersom lämpliga åtgärder förväntas vidtas för att se till att det sker en smidig övergång till de förfaranden som krävs i det Amsterdamfördraget. Målet är att förordningen, i likhet med Agenda 2000-paketet, skall vara antagen i god tid före den nya finansieringsperioden. 3. 3. Finansiella aspekter Förordningen om finansieringen av TEN kommer, efter ändringar genom detta förslag, även att utgöra den rättsliga grunden för utgifterna för de transeuropeiska 2000-2006. Bifogade finansieringsöversikt är en uppskattning av TEN:s finansieringsbehov under kommande period. perioden under näten år I "Agenda 2000" finns argument för3 att gemenskapsfonderna spelar en avgörande roll i arbetet med att igångsätta TEN-projekten och lösa de finansiella problemen. Under den kommande finansieringsperioden kommer den huvudsakliga konstruktionsfasen för många av de prioriterade projekten inom transportsektorn att påbörjas, med högre samlade utgifter än under perioden 1994-99, då gemenskapen i huvudsak finansierade förberedande arbeten. I och med strukturfondernas mer geografiska koncentration (från att ha täckt 50 % av befolkningen till att täcka 35-40 %) belastas budgetposten för TEN i mycket högre utsträckning. Inom telekommunikationssektorn kommer det under nästa finansieringsperiod att ske en utveckling av nya typer av tjänster och tillämpningar, t. ex. Internetbaserade och mobil bredbandskommunikation. Detta kommer även att påskynda utvecklingen av nya marknader och stimulera investeringsklimatet. Med de nya riktlinjer som antogs 1997 kan TEN-Telecoms projekt nu igångsättas i större skala, vilket säkerställer den nödvändiga effekten. satellitbaserade tillämpningar, system Även inom energisektorn kommer nästa finansieringsperiod att innebära att förstudiefasen och den huvudsakliga konstruktionsfasen avslutas i de projekt av gemensamt intresse som hittills har godkänts. Samtidigt kommer nya projekt att igångsättas. Vad gäller det nya finansiella perspektivet innehåller "Agenda 2000" förslag om att TEN skall betraktas som ett av de prioriterade program för vilka stödet kan tillåtas öka snabbare än BNI. referensbelopp bör I den interinstitutionella deklarationen av den 6 mars 1995 anges att ett finansiellt förordning endast om införas medbeslutandeförfarande används. I detta förslag till förordning, som läggs fram med medbeslutandeförfarande, inte något finansiellt referensbelopp. Kommissionen kommer att föreslå att ett sådant belopp införs så snart Amsterdamfördraget har ratificerats, med utgångspunkt från de belopp som anges i den bifogade finansieringsöversikten. ingår därför i en En stärkt och utvidgad union, del 1, kapitel I, punkt 1, s. 18. 5 4. FÖRESLAGNA ÄNDRINGAR Ett av de viktigaste syftena med denna revision är att utnyttja kommissionens, medlemsstaternas och de privata operatörernas erfarenheter för att förbättra, förenkla och anpassa tillämpningen av förordningen där det är nödvändigt. 4. 1. Vägledande flerårig planering Med utgångspunkt från dessa erfarenheter anser kommissionen att det finns anledning att utarbeta en strategi som sträcker sig över flera år, i synnerhet genom att införa begreppet vägledande fleråriga program. Detta skulle kunna innebära ännu en möjlighet, förutom finansiering av enskilda projekt. finansieras med TEN:s budgetmedel, och särskilt De projekt som transportprojekt, är i allmänhet storskaliga och långsiktiga. Å andra sidan sker tilldelningen av medel inom ramen lor TEN-budgeten i princip på årsbasis. Nationella myndigheter med ansvar lor infrastrukturplanering har med jämna mellanrum uttryckt en önskan om gemenskapsfinansiering på medellång sikt. Detta är ännu viktigare för projekt som finansieras av den privata sektorn, eller av partnerskap, finansieringslösningar för sådana projekt kräver bindande åtaganden från samtliga deltagare. Gemenskapens budgetanslag fastställs på årsbasis, vilket innebär att det är svårare för gemenskapen att tillsammans med Europeiska investeringsbanken aktivt arbeta för nya finansieringslösningar för TEN- projekt som omfattar den privata sektorn. offentlig-privata utarbetandet eftersom av Mot bakgrund av ovanstående föreslås vissa ändringar av förordningen för att främja en mer långsiktig syn på finansieringsbesluten, samtidigt som de årliga budgetförfarandena respekteras. (t. ex. trafikstyrning, 1) Det föreslås att bestämmelser för ett "vägledande flerårigt program" införs i syfte att tydligt ange planerade utgifter för större projekt och andra viktiga projektkategorier globala navigationssystem). Programmet skulle godkännas av TEN-kommittén enligt artikel 17, och det skulle ge kommissionen befogenheter att fatta beslut om förslag till större projekt, för vilka det finns ett anslag i programmet. Det skulle då bli möjligt att behandla gemenskapens finansiella stöd till ett projekt som ett enskilt flerårigt anslag, och inte som en serie årliga projektförslag. Andra ansökningar om stöd skulle även i fortsättningen godkännas av TEN-kommittén på samma sätt som idag. 2) I tillämpliga fall skulle det vara möjligt att behandla budgetförpliktelser för långsiktiga projekt med stora finansieringsbehov på samma sätt som inom ramen för strukturfonderna, vilket innebär årliga delbelopp med utgångspunkt från kommissionens ursprungliga beslut att finansiera projektet. 3) I punkterna 3. 1 och 3. 2 ovan redogörs för möjligheten att det här förslaget till slut kommer att antas genom medbeslutandeförfarande. I så fall skulle den reviderade förordningen när den väl är antagen innehålla ett öronmärkt finansiellt referensbelopp, som godkänts av den budgeterande myndighetens två grenar. Detta skulle innebära att det inte råder någon tvivel om att finansiering finns tillgänglig under den nya perioden för det finansiella perspektivet, och också underlätta flerårig planering. Sammantaget torde dessa ändringar effektivisera TEN-programmen genom en sammanhängande, flerårig planering, och genom att kommissionen kan vara mer aktiv i utvecklingen av finansieringslösningar för offentlig-privata partnerskap. För att kunna införa flerårig planering föreslår kommissionen att en ny artikel 5a införs i den nuvarande förordningen (se artikel 1. 4). Detta kräver i sin tur ändringar av ett antal artiklar: artikel 1. 6 (artikel 10: Beviljande av finansiellt stöd), artikel 1. 7 (artiklarna 11. 3 och 11. 4: Finansiella bestämmelser), artikel 1. 10 (artikel 14: Samordning) och artikel 1. 11 (artikel 15. 4: Bedömning, uppföljning och utvärdering). 4. 2. Gemenskapsstödets form och storlek Kommissionen, medlemsstaterna och initiativtagare från den privata sektorn har sedan september 1995 arbetat med 1 145 ansökningar om stöd som totalt uppgår till 3 232 miljoner ecu. Kommissionen och kommittén har godkänt 448 bidrag på tillsammans 982,5 miljoner ecu4. Mot bakgrund av detta och mot bakgrund av rekommendationerna från arbetsgruppen på hög nivå för offentlig-privata och rekommendationerna i "Agenda 2000", föreslår kommissionen följande ändringar vad gäller formen för de finansiella stöd som beviljas inom ramen för denna förordning: under Neil Kinnocks partnerskap ledning 1) Artikel 4. 1 a: Härigenom ges kommissionen möjlighet att genomföra generella strategiska studier utan koppling till ett särskilt projekt och att helt och hållet finansiera studier som genomförs på kommissionens eget initiativ (artikel 1. 7). 2) Artikel 4. 1 b : Härigenom avskaffas femårsgränsen vad gäller räntesubventioner. Projektens finansieringssvårigheter kan fortsätta efter konstruktionsperioden, när skulderna ökar, och även i början av driftsfasen när trafiken och inkomsterna sakta ökar. Detta betonades av transportarbetsgruppen på hög nivå för offentlig-privata partnerskap. Eftersom dessa båda perioder kan vara i mer än sju år vore det önskvärt om femårsgränsen för räntesubventioner avskaffades för att sådana subventioner skall kunna beviljas när de bäst behövs. Detta skulle bidra till att skapa lämpliga finansiella lösningar för särskilda projekt (artikel 1. 2). Det bör noteras att gemenskapsstöd till energi- och telekommunikationssektorerna hittills har begränsats till studier. 7 3) Artikel 4. 1 e och 11. 8: Härigenom möjliggörs gemenskapsstöd i form av subventioner och riskkapital i investeringsfonder eller jämförbara finansiella åtaganden. Riskkapital till TEN-projekt prioriteras. Detta behov underströks av transportarbetsgruppen på hög nivå för offentlig privata partnerskap, vars slutsatser godkändes av kommissionen i ett meddelande i september 19975 och därefter av transportministrarnas möte i oktober 1997. Tillgången till sådana fonder i Europa är för närvarande mycket begränsad, och de behöver gynnas om TEN- projekten skall kunna utvecklas som offentlig-privata partnerskap. Syftet är att använda begränsade delar av de offentliga resurserna för att stimulera utvecklingen av sådana riskkapitalinvesteringar som är viktiga för att offentlig-privata partnerskap kall kunna använda de tanke på långsiktiga privata många effektivitet och kostnadseffektivitet är det bäst att använda investeringsfonder eller liknande finansiella åtaganden för att få riskkapital till TEN-projekten (artiklarna 1. 2 och 1. 7 d). investeringsfonderna. Med 4) 5) En ny artikel 4. 3 skall införas. Denna skall innehålla en princip om det är nödvändigt att öka multiplikatoreffekten hos gemenskapens finansieringsinstrument, särskilt med hjälp av offentlig-privata partnerskap, när den offentliga finansieringen är begränsad (artikel 1. 2). Artikel 5. 3: Det totala gemenskapsstödet får enligt den nuvarande förordningen inte överstiga 10 % av den totala investeringskostnaden. Detta är normalt sett en lämplig gräns med hänsyn till att TEN- budgeten fungerar som katalysator. I vissa fall, t. ex. vad gäller bristen på vissa förbindelselänkar mellan länderna, kan dock övergripande transeuropeiska intressen och nätfördelar var så viktiga att det motiverar ett maximalt gemenskapsstöd på 20 % av den totala investeringskostnaden. Detta skulle omfatta projekt som genomförs i en medlemsstat men vars resultat huvudsakligen utnyttjas av andra medlemsstater. Projekt som är viktiga av miljöskäl torde också kunna utnyttja denna högre procentsats för gemenskapsstöd. Kommissionen föreslår att artikel 5. 3 ändras i enlighet med detta (artikel 1. 3). 4. 3. Andra ändringar Den nuvarande TEN-fbrordningen antogs innan "SEM 2000"-programmet antogs. Det är därför nödvändigt att ändra vissa artiklar om bl. a. finansiella bestämmelser, bedömning, övervakning, uppföljning för att ta hänsyn till TEN:s särskilda art. övergångsbestämmelserna i artikel 3 är inte längre nödvändiga och utgår således (artikel 1. 1). Artikel 16 om information och offentlighet skall ändras för att den skall och överensstämma strukturfonderna praxis inom med KOM(97) 453. sammanhållningsfonden (artikel 1. 12) genom att specificera behovet av att sätta upp skyltar och använda gemenskapens logotyp, etc. Artikel 8 (Inlämning av ansökan om stöd) skall ändras vad gäller medlemsstatens godkännande av ansökningar från den privata sektorn (artikel 1. 5). 5. SAMORDNING AV DE FINANSIELLA INSTRUMENTEN I "Agenda 2000" underströks behovet av större samordning mellan de finansiella instrumenten för TEN. Kommissionen anser att införandet av vägledande fleråriga program i den här förordningen, tillsammans med de övergripande strategier som kommer att utarbetas inom ramen för strukturfonderna (se bl. a. artiklarna 14 och 15 i utkastet till allmänna bestämmelser), sammanhållningsfonden (se artikel 1. 3) och ISPA (se artikel 1. 3), skulle vara ett steg i rätt riktning. Ytterligare förbättringar av samordningen är delvis en fråga för kommissionens interna förfaranden, men det kräver också samarbete från medlemsstaternas sida eftersom infrastrukturplanering i huvudsak är ett nationellt ansvarsområde. Det finns en parallell till detta i tillämpningen av principen "förorenaren betalar" inom transportsektorn, där principen, i likhet med sammanhållningsfonden, endast kan tillämpas inom ramen för gemenskapens riktlinjer. 6. UTVÄRDERING I SEM 2000 understryks betydelsen av en utvärdering av kommissionens alla förslag. Vad gäller TEN skall enskilda projekt som finansieras av gemenskapen enligt förordning (EG) nr 2236/95 övervakas och utvärderas förtlöpande. En utvärdering av hela TEN-programmets inverkan kommer dock inte att kunna genomföras under den närmaste framtiden, eftersom förordningen antogs först i september 1995. En första serie lägesrapporter för de aktuella projekten genomförs för närvarande. Rapporternas omfattning varierar från sektor till sektor. De första resultaten kommer att vara färdiga i slutet av 1998. Kommissionens förhoppning är att man med dessa resultat, tillsammans med resultaten från mer detaljerade utvärderingar som också pågår, skall kunna fastställa särskilda indikatorer för att utvärdera programmets inverkan. Inför revisionen av förordning (EG) nr 2236/95 har kommissionen dessutom utarbetat en kort rapport om hur förordningen hittills har fungerat, särskilt vad gäller förfaranden6. Dessa bedömningar bygger på kommissionens, medlemsstaternas och privata operatörers praktiska erfarenheter de senaste tre åren. Man skall även komma ihåg att frågan om de befintliga finansieringsinstrumentens användbarhet och de problem som skapar hinder för offentlig-privata partnerskap inom transportsektorn diskuterades ingående under 1996 och 1997 av Neil Kinnocks Rapport om hur förordningen om finansiellt stöd på området för transeuropeiska nät 1995-97 fungerar. 9 högnivågrupp, bestående av representanter för medlemsstaternas transportministrar och för den privata sektorn (finansiella institut, byggföretag, järnvägar, etc. )7 samt kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden. 7. UTVIDGNING En utvidgning av unionen kommer att innebära ytterligare en revision av förordningen. Detta är dock ingenting man kan ta i beaktande på detta stadium. Den nuvarande förordningen möjliggör redan finansiering av förbindelser med tredje länder. Med tanke på utvidgningen bör nu dessa bestämmelser tillämpas i större utsträckning och i nära samarbete med PHARE och ISPA. Vissa av dessa förbindelser som är särskilt viktiga för Europa skulle kunna vara berättigade till finansiellt stöd upp till 20 % av den totala investeringskostnaden. Vll/321/97, maj 1997. 10 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 129d tredje stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag8, med beaktande av yttrandet från Ekonomiska ocli sociala kommittén9, med beaktande av yttrandet från Regionkommittén10, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189c i fördraget, i samarbete med Europaparlamentet11, och med beaktande av följande: 1. 2. 3. 4. Erfarenheter från tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 2236/9512 har visat att förordningen behöver ändras. Gemenskapens andel av finansieringen får enligt förordning (EG) nr 2236 95 överstiga gränsen på 50 % i fråga om studier som genomförs på initiativ av kommissionen. Det är nödvändigt att underlätta finansieringen av vissa projekt genom att till de möjliga stödformerna föra bidrag för att bygga upp riskkapital. i Det är önskvärt att använda de ekonomiska förordning (EG) nr 2236/95 för att maximera bidrag från privata finansiärer. resurser som anges Det bör fastställas bestämmelser som innebär att vissa projekt som berör mer än en medlemsstat, eller som i vidare mening är av väsentligt transeuropeiskt intresse, inklusive de projekt som är viktiga av miljöskäl, får ökat stöd. För att öka öppenheten och för att klara förväntningarna på projekt eller grupper av projekt som har stora finansiella behov under en lång period, är det önskvärt att vägledande fleråriga program för särskilda sektorer eller för särskilda områden utarbetas. I programmen bör anges det totala stöd som kan beviljas sådana projekt eller grupper av projekt för en viss period och att beslut att bevilja finansiellt stöd 8 EGT 9 EGT 10 11 EGT 12 EGT L 228, 23. 9. 1995, s. 1. E GT 11 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. fattas av kommissionen när projekten eller grupperna av projekt skall överensstämmer med de relevanta vägledande fleråriga programmen. Det är nödvändigt att ange att organ som direkt berörs av projekt eller grupper av projekt och som lämnar in ansökningar om finansiellt stöd kan vara antingen offentliga eller privata, om de är företag. Det är nödvändigt att ange det datum då de berörda medlemsstaternas överenskommelse om en ansökan som kommit in i enlighet med förordningen skall vara kommissionen till hända. Projekt eller grupper av projekt bör kunna gynnas av flera på varandra följande beslut om finansiellt stöd. Beviljade finansiella stöd bör upphävas om de berörda aktiviteterna inte har inletts vid ett givet datum. Det är nödvändigt att ta med Europeiska investeringsfondens verksamhet bland de enligt gemenskapen, finansiella förordning (EG) nr 2236/95 skall samordnas med. instrument aktiviteter som i Kommissionen bör kunna begära att stödmottagare tillhandahåller utvärderingar av projekt som stöds inom ramen för förordning (EG) nr 2236/95 eller sådan information som gör det möjligt för kommissionen att genomföra en egen utvärdering. Det är nödvändigt att ange på vilket sätt stödmottagare bör ge publicitet åt bidrag från gemenskapen. Under övergångsperioden från och med den 1 januari 1999 till och med den 31 december 2001, bör alla hänvisningar till euron förstås som hänvisningar till euro som en valutaenhet enligt rådets förordning (EG) nr /98 av den. 199813 [om införande av euron]. 12. Förordning (EG) nr 2236/95 bör därför ändras. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EG) nr 2236/95 ändras på följande sätt: 1. Artikel 3 skall utgå. 13 EGTL. 12 2. Artikel 4 skall ersättas med följande: "Artikel 4 Stödformer 1. Gemenskapsstöd kan ges i en eller flera av följande former: a) Samfinansiering av studier rörande projekten, inklusive förstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderingar och annat tekniskt bistånd till sådana studier. Gemenskapens andel av finansieringen får normalt inte överstiga 50 % av den totala kostnaden för en studie. I undantagsfall kan gemenskapens andel av finansieringen på kommissionens initiativ, och om medlemsstaterna godkänner det, överstiga 50 % av den totala kostnaden, särskilt när det gäller studier som genomförs på initiativ av kommissionen. b) c) d) e) f) av lån Räntesubventioner Europeiska investeringsbanken eller av andra offentliga eller privata finansiella organ. beviljas som till lån för Bidrag Europeiska investeringsfonden eller andra finansiella organ. garantier premier för till från När en tillfredsställande motivering kan läggas fram får stöd till investeringar ges som direkt subvention. Subventioner eller riskvilligt kapital till investeringsfonder eller motsvarande finansiella företag vars huvudmål är att skaffa fram riskvilligt kapital för TEN-projekt. Gemenskapsstöd enligt a - d skall vid behov kombineras så att de budgetmedel som har anslagits får största möjliga stimulanseffekt och används så ekonomiskt som möjligt. 2. 3. Gemenskapens insatser enligt a - e skall göras med urskillning så att hänsyn kan tas till särdragen hos de olika typerna av nät och för att säkerställa att dessa insatser inte förorsakar någon snedvridning av konkurrensen mellan företagen inom sektorn i fråga. Kommissionen skall sträva efter att maximera multiplikatoreffekten av de finansiella resurser som ställs till förfogande genom den här förordningen genom att gynna privata finansieringskällor. " 3. Följande stycke skall läggas till i artikel 5. 3: "När det gäller projekt som berör mer än en medlemsstat, eller som i vidare mening är av väsentligt transeuropeiskt intresse, inklusive de projekt som är 13 viktiga av miljöskäl, får dock gemenskapens totala stöd enligt denna förordning uppgå till 20 % av den totala investeringskostnaden. " 4. Följande artikel 5a skall införas: "Artikel 5a Vägledande fleråriga program 1. 2. 3. 4. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6 och för att göra enligt effektivare gemenskapens verksamhet förfarandet i artikel 17, utarbeta sektorsvisa vägledande fleråriga program för beviljande av finansiella resurser (i det följande kallat programmet) på basis av de riktlinjer som avses i artikel 129c i fördraget. Programmet skall bland annat bygga på information från medlemsstaterna. får kommissionen, Ett program kan bestå av projekt av gemensamt intresse och/eller intresse inom sammanhängande grupper av projekt av gemensamt särskilda områden med betydande finansiella behov under en längre period. För varje projekt eller grupp av projekt som anges i punkt 2 skall kommissionen fastställa de vägledande totala summorna för beviljande av finansiellt stöd för den period som programmet omfattar. Programmet skall fungera som referens för de årliga besluten om att fördela gemenskapens finansiella resurser enligt den här förordningen. Programmet skall granskas efter halva tiden eller mot bakgrund av projektens faktiska framåtskridande, i enlighet med förfarandet i artikel 17. Programmet skall också ange andra finansieringskällor för de berörda projekten, särskilt från andra gemenskapsinstrument och Europeiska investeringsbanken. " 5. Artikel 8 skall ersättas med följande: "Artikel 8 Inlämning av ansökan om stöd berörda Ansökningar om stöd skall lämnas till kommissionen av den berörda med medlemsstaten/de medlemsstatens/medlemsstaternas godkännande, av det offentliga eller privata företag eller det organ som direkt berörs. Kommissionen skall beakta överenskommelsen från den berörda medlemsstaten/de berörda medlemsstaterna senast under loppet av det förfarande som anges i artikel 17. " medlemsstaterna eller, 6. Artikel 10 skall ersättas med följande: "Artikel 10 Beviljande av finansiellt stöd Kommissionen beslutar om att bevilja finansiellt stöd enligt denna förordning på grundval av bedömningen av ansökningarna enligt urvalskriterierna. Med 14 undantag för beslut som rör projekt som behandlas i motsvarande vägledande fleråriga program som upprättats enligt artikel 5a, och som ligger inom programmets vägledande finansiella fördelningar, skall beslut om att bevilja stöd ske i enlighet med det förfarande som anges i artikel 17. Kommissionen skall meddela sitt beslut direkt till mottagarna och medlemsstaterna. " 7. Artikel 11 skall ändras på följande sätt: a) Punkt 3 skall ersättas med följande: "3. Budgetåtaganden skall göras på grundval av kommissionens beslut om att bevilja stöd. Åtagandet för hela stödbeloppet skall göras när kommissionen fattar beslutet om att bevilja stöd. b) Följande nya punkt 3a skall införas: "3a. Utan hinder av bestämmelserna i punkt 3, skall åtaganden göras årligen för gemenskapsdeltagande i projekt för vilken den ansvariga myndigheten är en medlemsstat och vars längd är minst två år och för vilken gemenskapens stöd överstiger 25 miljoner ecu. Det första åtagandet skall göras när kommissionen fattar beslutet om att bevilja finansiellt stöd. Åtaganden i fråga om efterföljande årliga utbetalningar skall baseras på projektets ursprungliga eller ändrade finansieringsplan och skall normalt göras i början av varje budgetår, dock senast den 1 mars det aktuella året och baseras på utgiftsprognoser för projektet för det aktuella året. " c) Punkt 7 skall ersättas med följande: "7. I enlighet med förfarandet i artikel 17 fastställer kommissionen hur, när och med vilka belopp räntesubventioner och subventioner till garantipremier samt stöd i form av subventioner eller riskvilligt kapital till investeringsfonder eller motsvarande finansiella företag vars huvudmål är att skaffa fram riskvilligt kapital för TEN- projekt, skall betalas. 8. Inledningen till artikel 12. 1 skall ersättas med följande: "1. För att kunna säkerställa att de projekt som finansieras enligt denna förordning genomförs på ett riktigt sätt skall medlemsstaterna och kommissionen inom sina respektive befogenhetsområden vidta de åtgärder som krävs för att" 9. Följande punkt 2a skall införas i artikel 13: "2a. Utom i fall som kan motiveras för kommissionen på ett tillfredsställande sätt, upphävs stöd som beviljats projekt som inte påbörjats inom två år efter den dag då de skulle ha inletts, såsom anges i bokslutet om att bevilja stöd. " 15 10. Artikel 14 skall ersättas med följande: "Artikel 14 Samordning Kommissionen skall se till att de projekt, och om det är nödvändigt, de program som avses i artikel 5 a. 1, som genomförs inom ramen för denna förordning och de projekt som får bidrag från gemenskapsbudgeten, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden och gemenskapens övriga finansiella instrument samordnas och ingår i en helhet. " 11. Artikel 15 skall ersättas med följande: "Artikel 15 Bedömning, uppföljning och utvärdering 1. 2. 3. 4. Medlemsstaterna och kommissionen skall se till att de projekt som genomförs enligt denna förordning följs upp och utvärderas effektivt. Projekten kan anpassas efter resultaten av uppföljningen och utvärderingen. För att säkerställa att gemenskapsstödet används effektivt skall kommissionen och de berörda medlemsstaterna systematiskt utvärdera hur samarbete med långt projektet Europeiska investeringsbanken eller andra lämpliga organ. har kommit, vid behov i När kommissionen får en ansökan om stöd skall den, innan projektet godkänns, bedöma om projektet överensstämmer med de villkor och kriterier som anges i artiklarna 5 och 6. Vid behov skall kommissionen anmoda Europeiska investeringsbanken, eller andra lämpliga organ, att medverka vid bedömningen. Kommissionen och medlemsstaterna skall bedöma det sätt på vilket projekten och programmen har genomförts och utvärdera deras effekt för att möjliggöra en bedömning av om de mål som ursprungligen sattes upp kan uppnås eller har uppnåtts. Utvärderingen omfattar bl. a. projektets inverkan på miljön, med beaktande av gällande gemenskapsrätt. antingen Kommissionen kan också begära tillhandahåller en särskild utvärdering av projekt eller grupper av projekt som stöds inom ramen för denna förordning eller sådan information och hjälp som behövs för att utvärdera sådana projekt. stödmottagaren att 5. Uppföljningen görs vid behov med hjälp av fysiska och finansiella kriterier. Kriterierna skall avse projektens särskilda karaktär och mål. De är utformade för att visa - hur långt projektet har kommit, jämfört med den ursprungliga planen och målen, 16 6. 7. - hur förvaltningen av projektet har utvecklats och eventuella problem i samband därmed. När de enskilda ansökningarna om bistånd prövas skall kommissionen ta hänsyn till resultaten av de bedömningar och utvärderingar som utförts enligt bestämmelserna i denna artikel. enskilda besluten i I de kontraktsbestämmelserna för finansiellt stöd skall närmare regler om sätten för utvärdering och uppföljning, som anges i punkterna 4 och 5, fastställas. om projektgodkännande och/eller 12. Andra meningen i artikel 16. 2 skall ersättas med följande: "Särskilt när det gäller infrastrukturarbeten skall de säkerställa att väl synliga skyltar med gemenskapens symbol samt texten "Transeuropeiska nät" sätts upp. I fråga om studier eller andra projektdokument skall de se till att dessa är försedda med gemenskapens symbol. " 13. I hela texten skall ordet "ecu" ersättas med "euro". Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 13. 1 skall tillämpas från och med den 1 januari 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 17 FINANSIERINGSÖVERSIKT 18 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER 3. RÄTTSLIG GRUND 4. BUDGETKARAKTERISTIKA 4. 1. Klassificering av utgifter, rubrik i budgetplanen 4. 2. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser för förlängning 5. NÖDVÄNDIGHETEN AV GEMENSKAPSÅTGÄRDER OCH MÅL 5. 1. Allmän bakgrund 5. 1. 1. Motivering 5. 1. 2. Mål 5. 2. Transport 5. 2. 1. Motivering 5. 2. 2. Mål 5. 3. Telekommunikation 5. 3. 1. Motivering 5. 3. 2. Mål 5. 4. Energi 5. 4. 1. Motivering 5. 4. 2. Mål 6. PLANERAD VERKSAMHET OCH BUDGETÅTGÄRDER 6. 1. Allmänt 6. 1. 1. Förordning (EG) nr 2236/95 6. 1. 2. Utmärkande drag i det nya förslaget till förordning 6. 2. Transport 6. 2. 1. Verksamhet 6. 2. 2. Budgetåtgärder 6. 3. Telekommunikation 6. 3. 1. Verksamhet 6. 3. 2. Budgetåtgärder 6. 4. Energi 6. 4. 1. Verksamhet 6. 4. 2. Budgetåtgärder 19 21 21 21 21 21 22 22 22 22 22 23 23 23 24 24 25 25 25 26 26 26 26 27 27 27 28 28 28 31 31 31 32 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1. Preliminär planering av anslag till transeuropeiska nät 7. 2. B5-700 : Transeuropeiska transportnät 7. 3. B5-710: Transeuropeiska energinät 7. 4. B5-720: Transeuropeiska telenät 8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 8. 1. Uppföljning och utvärdering: allmänna kommentarer 8. 2. Uppföljning och utvärdering: transport 8. 3. Uppföljning och utvärdering: Telekommunikation 8. 4. Uppföljning och utvärdering: Energi 9. ÅTGÄRDER FÖR BEDRÄGERTBEKÄMPNTNG 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 10. 1. Transport 10. 2. Telekommunikation 10. 3. Energi 33 33 34 35 36 37 37 38 39 40 41 42 42 43 45 20 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Transeuropeiska nät. 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER B5-700 - Transeuropeiska transportnät B5-710 - Transeuropeiska energinät B5-720 - Transeuropeiska telenät 3. RÄTTSLIG GRUND Artiklarna 129b, 129c och 129d i Fördraget om Europeiska unionen. Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1254 av den 5 juni 1996 om en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn (EGT L 161, 29. 6. 1996, s. 147), ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1407 av den 29 maj 1997. Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet. Europaparlamentets och rådets beslut nr 2717/95/EG av den 9 november 1995 om riktlinjer för att utveckla Euro-ISDN (det tjänsteintegrerade digitala nätet) till ett transeuropeiskt nät. Europaparlamentets och rådets beslut nr 1336/97/EG av den 17 juni 1997 om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät. Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät. Förslag till förordning (EG) ?? om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät. 4. BUDGETKARAKTERISTIKA 4c 1. Klassificering av utgifter, rubrik i budgetplanen Icke-obligatoriska utgifter, Differentierade anslag, Rubrik i budgetplanen: 3 21 4. 2. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser för förlängning De föreslagna budgetmedlen för genomförandet av detta förslag till förordning omfattar perioden 2000-2006. Kommissionen kommer så småningom lägga fram en utvärdering av resultaten för att fastställa budgetkonsekvenserna av en eventuell förlängning efter 2006. 5. NÖDVÄNDIGHETEN AV GEMENSKAPSÅTGÄRDER OCH MÅL 5. 1. Allmän bakgrund 5. 1. 1. Motivering Genom de nationella transport-, tele- och energinätens brist på samtrafikförmåga och driftskompatibilitet skapas hinder för att den inre marknaden skall fungera effektivt och smidigt, och även hinder för förstärkningen av den ekonomiska och sociala sammanhållningen samt för utvecklingen av kommunikation och handel med grannländer, bland annat kandidatländerna. För att transport-, tele-, och energi nät skall kunna upprättas över hela kontinenten och anpassas till den inre marknaden och den europeiska industrins behov, krävs att medlemsstaternas och den privata sektorns åtgärder samordnas och stimuleras på europeisk nivå. Det finns inte någon annan nivå på vilken beslut kan fattas för att samma mål skall kunna uppnås. i meddelandet om en gemenskapspolitik stödja Som anges sysselsättningen14, spelar de transeuropeiska näten en betydande roll i sysselsättningsstrategin på medellång sikt, eftersom de är grundläggande för EU:s konkurrenskraft och således för tillväxten på lång sikt och även för att varaktig sysselsättning skall kunna skapas. för att Slutligen påminns i "Agenda 2000" om att de transeuropeiska näten prioriteras inom den interna politiken på grund av det mervärde de skapar när det gäller tillväxt, sysselsättning och teknikspridning. 5. 1. 2. Mål Unionens insatser inom området transeuropeiska nät inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till sådana nät. Genom dessa insatser tas främst hänsyn till nödvändigheten att förbinda öar, isolerade områden och randområden med gemenskapens centrala områden. För att dessa mål skall kunna uppnås har man inom unionen fastställt riktlinjer i vilka projekt av gemensamt intresse pekas ut. 14 SEK(97)2168. 22 5. 2. Transport 5. 2. 1. Motivering 1. 2. 3. 4. Fördelarna med att upprätta ett effektivt och säkert transportnät uppstår inte bara inom transportsektorn, utan dessa nät bidrar även till förverkligandet av målen för den inre marknaden och till den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Som betonas i Agenda 2000 spelar dessutom de transeuropeiska näten en betydande roll för att det skall kunna upprättas nya förbindelser med kandidatländerna i Central- och Östeuropa. Gemenskapens åtgärder motiveras främst när det gäller projekt som har potentiell ekonomisk bärkraft men vars finansiella lönsamhet anses vara otillräcklig (artikel 6. 2). Det kan även krävas sådana insatser för att andra medel skall beviljas, till exempel lån från Europeiska investeringsbanken. En av de viktigaste insatserna är fortfarande att i förväg fastställa de risker som är förknippade med projekt. Detta är syftet med studier av genomförbarhet och bidrag till stödåtgärder (till exempel provschaktning för tunnelbygge). Dessutom har gemenskapen en framträdande roll för att samordna och främja europeiska projekt på regional nivå som flera medlemsstater ansvarar för. Som rådet (transport) påminde om i oktober 1997, och i enlighet med den slutliga rapporten från högnivågruppen om partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn för projekt på området transeuropeiska transportnät, skall medlemsstaterna prioritera att fastställa projekt som kan genomföras genom offentlig-privata partnerskap för att nätet snabbare skall kunna färdigställas. Kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden har åtagit sig att hjälpa medlemsstaterna att upprätta sådana partnerskap så snart som möjligt. 5. 2. 2. Mål I enlighet med gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet kommer det finansiella bidraget främst att inriktas på särskilda åtgärder med följande mål: i) Att utveckla anslutningar, nyckel förbindelser och internförbindelser som behövs för att eliminera flaskhalsar, upprätta länkar som saknas och "TGV Rhen/Rhone", komplettera höghastighetståg i Danmark och en järnvägsförbindelse mellan Verona och Florens. huvudleder. exempel Till ii) Att utveckla tillgången till nätet för att göra det möjligt att förbinda öar, isolerade områden och randområden med gemenskapens centrala områden. Till exempel åtgärder för att förbättra kontrollsystemen för flygtrafik, Madeira/Azorerna. 23 iii) Att optimera kombinationen och integrationen av olika transportsätt. Till exempel den nya flygplatsen i Berlin (även integrationen av anslutande vägar). iv) Att successivt uppnå driftskompatibilitet när det gäller de olika nätkomponenterna. Till exempel "TGV Syd" - Frankrike och Spanien (införandet av kontrollsystemet ERTMSpå det spanska nätet). v) Att optimera den befintliga infrastrukturens kapacitet och effektivitet. Till exempel olika åtgärder för vägtrafikledning för att förbättra trafiken. vi) Att upprätta och planera knutpunkter för samtrafik och intermodala plattformar. Till exempel genomförbarhetsstudier för den nya hamnen i Vuosaari (Finland). vii) Att förbättra nätets säkerhet och pålitlighet. Till exempel åtgärder för att förbättra sjötrafiken. viii) Att införa en miljödimension vid nätens upprättande och utveckling. Till exempel miljöstudier för den fasta förbindelsen över Öresund (Danmark, Sverige). ix) Att utveckla och genomföra system för förvaltning och kontroll av trafiken på nätet och för information till användare för att utnyttjandet av infrastrukturen skall kunna optimeras. x) Att genomföra studier som skall bidra till en bättre utformning av det transeuropeiska transportnätet och ett bättre genomförande av projekten. 5. 3. Telekommunikation 5. 3. 1. Motivering Programmet för transeuropeiska telenät är ett spridningsprogram. Genom programmet ges selektivt stöd till initiativ som skall främja en kontinuerlig utveckling inom telekommunikationssektorn, för att nya teletjänster och teletillämpningar som motsvarar professionella användares och privatpersoners behov skall kunna erbjudas. Liknande åtgärder för att främja informationssamhället vidtas i samma syfte i fortfarande är USA och Japan. Särskilt fragmenterade, är det dock ofta svårt att genom privata initiativ - vilka bör vara dominerande när det gäller investeringarna på detta område - ta fram nya tjänster. i Europa, där marknaderna Gemenskapens roll är att politiskt stimulera och på ett målinriktat sätt ekonomiskt bidra till utvecklingen av transeuropeiska telenät. Gemenskapen fungerar som en katalysator för att projekt av gemensamt intresse skall kunna få önskad genomslagskraft. Genom stimulans på europeisk 24 nivå kan man minska de finansiella och ekonomiska risker som hämmar förverkligandet av tillämpningar och tjänster som endast kan bli lönsamma på en fullt utvecklad inre marknad. Genom gemenskapens insatser är det även möjligt att snabbare upprätta konsortier, bland annat genom att man genom dessa insatser svarar för en del av kostnaderna för genomförbarhets- och valideringsstudier av tillämpningar på transeuropeisk nivå. Slutligen stödjer gemenskapen åtgärder för att främja spridningen av innovativa tillämpningar av allmänt intresse, för vilka de kommersiella utsikterna ofta är osäkra även om de socio-ekonomiska fördelarna är uppenbara. För att dessa tillämpningar skall kunna utvecklas krävs att det upprättas partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn som möjliggör ett optimalt utnyttjande av varje parts resurser och som kan generera de intäkter som krävs. 5. 3. 2. Mål Inom sektorn för transeuropeiska telenät grundas riktlinjerna på en struktur i tre nivåer Nät - Tjänster - Tillämpningar som återspeglar integrationen av telekommunikation, informationsteknik och innehåll. De projekt av gemensamt intresse som anges i riktlinjerna bidrar till följande allmänna mål: 1) 2) 3) 4) Påvisandet av övergången till informationssamhället genom konkreta exempel på nya tjänster och tillämpningar. Förstärkningen telekommunikationsinfrastrukturens samtrafik. den av inre utveckling och möjligheter marknaden genom till Förbättringen av den industriella konkurrenskraften genom tjänster som motsvarar företagens behov. Förstärkningen av den sociala sammanhållningen genom en utvidgad användning av teletjänster på det sociala området (distansundervisning och distansläkarvård, etc). 5. 4. Energi 5. 4. 1. Motivering Transportsystemen för energi är den infrastruktur genom vilken kontinuiteten i energiförsörjningen säkerställs och således även den ekonomiska aktiviteten och verksamheten på många områden. upprättande, energinätens transeuropeiska De och driftskompatibilitet inom gemenskapen, och så småningom inom hela Europa, bidrar till tryggheten när det gäller energiförsörjningen, till förverkligandet av den inre marknaden för energi och till en stärkt sammanhållning, eftersom förbindelser upprättas med randområden och isolerade områden. I riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten har man fastställt projekt av gemensamt intresse som motsvarar dessa mål. samtrafikförmåga 25 De transeuropeiska energinäten bidrar även till att skapa sysselsättning (jfr. undersökningen: "The employment effects of building the trans-European energy networks"), till att stimulera den ekonomiska utvecklingen och till att befästa det internationella samarbetet, vilket också är viktiga övergripande mål i Europeiska unionen. Parallellt med detta bidrar de transeuropeiska energinäten till en optimering av utbudet av energi på gemenskapsnivå i förhållande till efterfrågan, och till en hållbar utveckling i den utsträckning den energi som överförs i näten bidrar mindre till växthuseffekten (jfr. de åtaganden som gjordes i Kyoto för att minska koldioxidutsläppen). De ekonomiska medel som är tillgängliga inom ramen för programmet för de transeuropeiska energinäten utnyttjas endast för att skynda på de utvalda projekten av gemensamt intresse inom energisektorn. När det gäller de transeuropeiska energi näten fungerar Europeiska gemenskapen som en katalysator för medlemsstaternas och el- och gasföretagens insatser. 5. 4. 2. Mål De särskilda målen för programmet för transeuropeiska energinät är att stimulera, samordna och skynda på undersökningen av projekt av gemensamt intresse och genomförandet av dessa projekt. Med hänsyn till sektorns särskilda kännetecken (projekt som genererar inkomster och de möjligheter till finansiering som finns inom sektorn) är det allmänna målet att fastställa och förbereda projekt genom sam finansiering av förstudier, ingående studier av teknisk och ekonomisk genomförbarhet, miljökonsekvensbedömningar och undersökningar av sträckningar etc. Det är nödvändigt att skynda på det inledande arbetet fram till och med inhämtandet av administrativa tillstånd för att arbetet skall kunna avancera. Bidrag kan i tillämpliga fall ges till finansieringen av investeringar för vissa projekt av gemensamt intresse om ett sådant bidrag krävs och om det kan ha avgörande betydelse för genomförandet. 6. PLANERAD VERKSAMHET OCH BUDGETÅTGÄRDER 6. 1. Allmänt 6. 1. 1. Förordning (EG) nr 2236/95 Det finansiella stöd som unionen beviljat för transeuropeiska nät sedan 1995 enligt förordning (EG) nr 2236/95 syftar huvudsakligen till att projekt av gemensamt intresse skall kunna fastställas och inledas. Detta sker genom stöd till studier av dessa projekts genomförbarhet eller genom stöd under det att projekten genomförs, i form av räntesubventioner, bidrag till avgifter för lånegarantier eller direkta subventioner där så är motiverat. 26 I allmänhet uppgår samfinansieringen av genomförbarhetsstudier till högst 50 % av de totala kostnaderna men i vissa undantagsfall kan, om så är motiverat, det finansiella bidraget på kommissionens initiativ överstiga 50 %. Den maximala stödsatsen stödberättigande investeringskostnaderna. projekt totala 10% för de av är 6. 1. 2. Utmärkande drag i det nya förslaget till förordning Det nya förslaget till förordning skiljer sig från förordning 2236/95 på följande sätt: 1) 2) 3) 4) Det införs en preliminär flerårig programplanering. Den maximala stödsatsen höjs till 20 % när det gäller projekt av särskilt stort gemenskapsintresse. Privata medel utnyttjas i större utsträckning och stödet till privat offentliga partnerskap stärks. Det införs en möjlighet att bidra till fonder som särskilt skall utnyttjas för riskkapital till projekt på området transeuropeiska nät. 6. 2. Transport 6. 2. 1. Verksamhet Under perioden 2000-2006 kommer de budgetmedel som beviljas på området för transeuropeiska transportnät att koncentreras på följande: - Genomförandet av de 14 prioriterade projekt som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Essen (nya projekt kan också komma att väljas ut). - Stärkandet av partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. - Införandet av ny teknik på transportområdet. När det gäller operationella mål kommer följande att främst prioriteras: i) ii) Tillhandahållande av lämpligt stöd till de projekt som fastställdes i Essen till exempel "TGV Syd" under det huvudsakliga byggnadsskedet, i Förenade (Frankrike/Spanien), "West Coast Main Line" (järnväg trafikkorridor kungariket), den nordiska (Finland/Sverige) och "TGV Öst" (Frankrike/Tyskland). triangelns multimodala Stöd till andra viktiga projekt, som de som fastställs i bilaga A, del II i för Christophersen-gruppens regeringscheferna - 1994). Som exempel kan nämnas att till de projekt som bör genomföras (bygginvesteringar) hör motorväg A20 (Tyskland), avsnitten i Nederländerna av "TGV Rhen/Ruhr", den internationella flygplatsen i Berlin och höghastighetsjärnvägen i Danmark. företrädare (personliga rapport 27 iii) Stöd till genomförandet av viktiga projekt för trafikledning som syftar till att förbättra navigering, säkerheten och effektiviteten samt till att minska de negativa miljöeffekterna vid kollisioner etc. Bland de särskilda åtgärderna inom denna sektor kan nämnas följande: - "ERTMS"(det europeiska trafikledningssystemet för järnvägstrafiken). - "GNSS" (det globala systemet för satellitnavigering). - Flygledningstjänster. - "Vessel Traffic Management Information System" (System för styrning av och information om fartygstrafik) (sjöfart). - Telematik för vägtransporter, bland annat ett antal europeiska initiativ på regional nivå genom vilka väginfrastrukturens säkerhet och effektivitet skall förbättras inom Europeiska unionen. 6. 2. 2. Budgetåtgärder Vilka åtgärder som genomförs kommer projektsituationen och av hur långt varje projekt framskridit. i första hand att bero av Genomförbarhetstudier är lämpliga för att garantera att projekten är väl definierade från det att de utformas fram till dess att de påbörjas. Sådana studier bör genomföras i mindre utsträckning när det gäller de 14 projekt för vilka det inledande arbetet skall påbörjas eller fullföljas, men lämpar sig för andra viktiga projekt, som "TGV Rhen/Rhone", för vilka det krävs förstudier och genomförbarhetsstudier innan arbetet påbörjas Andra former av åtgärder, dvs. räntesubventioner, bidrag till avgifter för lånegarantier och bidrag i form av riskkapital väljs för att säkerställa att den form av finansiering som väljs är den lämpligaste för det aktuella projektets utveckling. Detta gäller även för subventioner när det genom sådana blir möjligt att skynda på projekt, vilket annars inte skulle varit möjligt på grund av att medel saknas. Dessa typer av åtgärder kommer att vara särskilt lämpliga för de 14 prioriterade projekten och för utvecklingen av vissa projekt för trafikledning (till exempel ERTMS och GNSS). När det gäller projekt som genomförs via privat-offentliga partnerskap kommer man att föredra räntesubventioner och bidrag till riskkapital, under förutsättning att projektets finansiella struktur medger detta. 6. 3. Telekommunikation 6. 3. 1. Verksamhet Arbetet med att upprätta det transeuropeiska telenätet påbörjades 1995 på grundval av riktlinjer som endast gällde utvecklingen av Euro-ISDN som ett allmänt tillgängligt stödnät för transeuropeiska multimediatjänster. Sedan 28 dess har två stora revolutioner inträffat på näten - Internet som en allmän bas för tjänster samt utvecklingen av de mobila näten och satellitnäten - vilket har inneburit att det digitala flertjänstnätets (ISDN) räckvidd har minskat. Kommissionen önskade därför utarbeta nya riktlinjer med hänsyn till dessa förändringar och placera åtgärderna inom en ny vidare ram, som omfattar utvecklingen och integrationen av bredbandsnät, särskilt satellitnät och mobila nät, och multimediatillämpningar genom vilka Internet-verktygen utnyttjas. Parlamentet stödde dessa riktlinjer som antogs efter ett förlikningsförfarande i juni 1997 och har visat ett ökat intresse för denna fråga genom sitt stöd till utvecklingen av ett informationssamhälle med användaranpassade tjänster och spridningen av transeuropeiska tillämpningar. När det gäller projekt av gemensamt intresse anges de operationella prioriteringarna för den nya bugetplaneringsperioden i arbetsprogrammet (dokument med löpande planering som kan justeras efter behov och som antogs första gången den 7 januari 1998) och de beskrivs mer utförligt i den ansökningsomgång som kommissionen beslutat om och som offentliggjorts i EGT. När det gäller projekten av gemensamt intresse vilka anges i riktlinjerna är de största utmaningarna följande: 1) Utvecklingen av modern global infrastruktur för driftskompatibel modern telekommunikation som kan främja nya användningsformer. • • • System för kommunikation via satellit för multimediatjänster på bredbandsnät: I enlighet med den första ansökningsomgången, som utlystes i januari 1998 och för vilken budgeten var mycket begränsad, skall de nya tjänsterna valideras och integrationen av satellitkomponenten i infrastrukturen för global telekommunikation underlättas. Mobila nät: Förberedelser för utvecklingen av tillämpningar med hög prestanda (datatillämpningar) och stöd till utvecklingen av nästa generations mobilkommunikation på grundval av en gemensam norm. det när Utmaningarna och möjligheterna till samtrafik på global nivå med hänsyn till att utvecklingen går mot nät med komponenter av alltfler olika typer (IP, ATM, ISDN, satelliter, GSM etc). gäller driftskompatibilitet Målgrupp: Teleoperatörer, licensinnehavare, tillverkare av utrustning, leverantörer av satellitsystem och mobilsystem, leverantörer av tjänster som särskilt tillhandahålls via satellitnät och mobila nät, standardiseringsorgan och organ för främjande av telenätens driftskompatibilitet. 2) Främjandet av teletjänster avsedda för största möjliga antal små och medelstora företag. 29 • • • Förbättring av kvaliteten på Internettjänster, möjligheterna när det gäller Intranets/Extranets för små och medelstora företag, och rörlighet genom avtal mellan tjänsters främjande av dessa leverantörer av Internettjänster. Framtagande av allmänna teletjänster som krävs för att den elektroniska handeln skall utvecklas, som digital signatur, autentisering, säkerhet och kataloger. Främjande av utvecklingen mot ett mer standardiserat utbud av tjänster som är anpassat till de små och medelstora företagens behov och till kraven på distribueringskanaler för produkter på denna marknad (teletjänstpaket för små och medelstora företag). Målgrupp: Teleoperatörer, leverantörer av Internet-/Intranettjänster till små och medelstora företag, organisationer för små och medelstora företag samt leverantörer av mjukvara på området för stödtjänster för den elektroniska handeln. 3) Spridning och kontinuitet när det gäller telematiktjänster på områden av allmänt intresse: • • Stimulans till investeringar för nya teletjänster inom områden av gemensamt intresse, skapandet av ett mervärde på dessa till områden kulturellt arv och miljötillämpningar etc. ) genom bidrag till den ekonomiska utvecklingen och den sociala dynamiken. (distansundervisning, distansläkarvård, tillgång Främjande av mönstergilla projekt som skall främja privata partnerskaps deltagande, särskilt då upprättandet av en verksamhetsplan reella kommersiella förhållanden. en validering under först kräver Målgrupp: Offentliga myndigheter lokala), (främst nätoperatörer, slutanvändare, skolor, universitet, sjukhus, museer, miljöorganisationer, organ för transport och turism samt leverantörer av innehåll på områden av allmänt intresse. inom sektorerna regionala och av utvecklingen transeuropeiska Vid sidan av projekt av gemensamt intresse anges i riktlinjerna av den 17 juni 1997 och i arbetsprogrammet stödåtgärder och samordningsåtgärder särskilda för för ansökningsomgångar anordnas: marknadsanalyser och teknikövervakning, förstudier och förberedande åtgärder inom de enskilda sektorerna (till exempel inom sektorn för distansutbildning), samarbets- och standardiseringsåtgärder, spridningsverksamhet. upprättande Finansieringen för dessa åtgärder uppgår till 50% eller 100% beroende på åtgärdernas typ. rapportörer nätverk telenät vilka och för av 30 6. 3. 2. Budgetåtgärder 6. 3. 2. 1. Subventioner till 100 %: för studier som genomförs på kommissionens initiativ. 6. 3. 2. 2. Subventioner för samfinansiering (i allmänhet upp till 50 %) med andra källor och inom genomförbarhetsstudier, bland annat för validering och tekniska stödåtgärder. förstudier offentliga sektorn privata eller den för 6. 3. 2. 3. När det gäller projekt för innovativa tillämpningar av allmänt intresse kan strävan efter att göra sådana gemenskapsåtgärder som syftar till att starta projekt så effektiva som möjligt kräva andra sådana åtgärder som anges i artikel 4 i förordning (EG) nr 2236/95, närmare bestämt följande: 1) Räntesubventioner och bidrag till avgifter för lånegarantier: Metoder för stöd till spridning av projekt av gemensamt intresse. 2) Direkta subventioner till genomförandet av projekt av gemensamt intresse där så är motiverat. 3) Bidrag till fonderna för riskkapital: Stöd för att underlätta upprättandet av privat-offentliga partnerskap. Åtgärderna under denna budgetpost skulle kunna kombineras med stöd från instrument på de villkor som anges i gemenskapens andra finansiella budgetförordningen. 6. 4. Energi 6. 4. 1. Verksamhet Programmet för transeuropeiska energinät genomförs på de två områdena elektricitet och naturgas. När det gäller elnäten avser de särskilda åtgärderna följande: 1) Anslutningen av isolerade elnät till sammankopplade europeiska nät. 2) Utvecklingen av möjligheterna till samtrafik mellan medlemsstaterna. 3) Utvecklingen av sådana nationella förbindelser som krävs för att utnyttja möjligheterna till samtrafik mellan medlemsstaterna. 4) Utvecklingen av möjligheterna till samtrafik med tredje land i Europa och i Medelhavsländerna vilket skall bidra till att förbättra säkerheten, tryggheten och försörjningen när det gäller gemenskapens elnät. 31 När det gäller naturgasnät avser de särskilda åtgärderna följande: 1 ) Införandet av naturgas i nya regioner. 2) Anslutningen av isolerade gasnät till sammankopplade europeiska nät, bland annat den nödvändiga förstärkningen av befintliga nät. 3) Förbättringen av kapaciteten för överföring, mottagning och lagring av kondenserad gas och lagring underjord. 4) Ökningen av kapaciteten för överföring i gasledningar. Målgrupp: Offentliga, privata eller partssammansatta enheter och företag som kan utforma, undersöka, bygga, underhålla, utnyttja eller förvalta de transeuropeiska nät som anges i riktlinjerna för transeuropeiska energinät. 6. 4. 2. Budgetåtgärder 1) Samfinansiering av förstudier och genomförbarhetsstudier antagandet I enlighet med den gemensamma ståndpunkten i det protokoll som fördes vid beviljas gemenskapsbidraget transeuropeiska ramen energiprogrammet normalt i form av samfinansiering till undersökningar inom energisektorn. förordning 2236/95 inom (EG) det för av nr förbereda projekt och Med hänsyn till de inneboende riskerna i de inledande skedena för att tillståndsförfarandena där definiera och tidsfristerna i många fall visat sig svåra att hålla, bör interventionerna vara och särskilt genomförbarhetsstudier. betydande förstudier gäller när det Erfarenheterna från tillämpningen av förordningen under de första tre åren visar att det är lämpligt med ett stöd som uppgår till 50 % av kostnaderna för studierna, om man även tar hänsyn till det underliggande målet att stimulera utvecklingen av transeuropeiska energinät. 2) Finansiering av investeringarna Förordning (EG) 2236/95 utesluter inte andra former av åtgärder inom energisektorn. Andra former av åtgärder (räntesubventioner, bidrag till lånegarantier, direktstöd) som fastställs i förordningen måste vara vederbörligen motiverade. Det är särskilt viktigt att sådana åtgärder inte snedvrider konkurrensen mellan företagen i sektorn. Under de första tre år som förordningen tillämpats har kommissionen mottagit ett halvdussin ansökningar om finansiering av investeringar 32 inom energisektorn som den inte ansåg vara motiverade eller tillräckligt underbyggda. Finansiellt stöd till investeringar enligt programmet för transeuropeiska energinät kan vara motiverat i följande fall: • • För att göra ett projekt av gemensamt intresse attraktivt om det har ekonomisk bärkraft men den finansiella lönsamheten anses vara otillräcklig. För att säkerställa fullföljandet av ett projekt av gemensamt intresse som har ekonomisk bärkraft men för vilket det uppstått oförutsedda kostnader som äventyrar finansieringen. 7. 7. 1. BUDGETKONSEKVENSER Preliminär planering av anslag till transeuropeiska nät (miljoner ecu i löpande priser) B5-700 Transport B5-710Energi B5-720 Telekommunikation 2000 562 2001 601 2002 650 2003 700 2004 760 2005 831 2006 888 TOTALT 4 992 25 38 25 41 26 44 26 46 26 50 26 53 26 56 180 328 TOTALT PER AR 625 667 720 772 836 910 970 5 500 Enligt denna tidsplan skulle andelen för transeuropeiska nät under rubrik 3 i budgetplanen sålunda öka från 9 % av det maximala beloppet under rubriken 1999, innevarande finansperioden 1993-1999, till 11,1 % av det högsta beloppet under rubriken år 2006, som är det sista året i den nya finansperioden 2000-2006, enligt kommissionens förslag i Agenda 2000. sista som året den det är i 33 7. 2. B5-700 : Transeuropeiska transportnät (miljoner ecu i löpande priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTALT 14 sarskilda projekt 423 442 462 415 400 400 400 2 942 Andra projekt och nya 93 104 117 195 260 331 388 1488 Trafikledningsprojekt 46 55 71 90 100 100 100 562 TOTALT 562 601 650 700 760 831 888 4 992 1) När det gäller kvantifieringen av budgetmedel, bör det noteras att den totala kostnaden för de planerade investeringarna för de prioriterade projekt som fastställdes i Essen för närvarande uppgår till ungefär 54 miljarder ecu under programplaneringsperioden (2000-2006), vilket kan jämföras med ungefär 25 miljarder ecu under den period som omfattas av budgetplanen från Edinburgh (1995-1999). Detta beror på att byggarbetet kommer att påbörjas för de flesta av de viktigaste projekten efter år 2000. 2) 3) På grund av strävan att säkerställa en rimlig omfattning av gemenskapens insatser (närmare 10 % än vad som för närvarande är fallet) när det gäller dessa projekt och nödvändigheten av att behålla en marginal för andra projekt, bland annat verksamhet på området trafikledning, verkar det troligt att det kommer att krävas mellan 5 miljarder och 6,3 miljarder ecu under perioden 2000-2006. Från och med 2002 kommer de föreslagna beloppen för de 14 särskilda projekten att minska och ligga fast runt 400 miljoner ecu, eftersom många projekt kommer att avslutas under perioden och investeringsnivån således gradvis kommer att sjunka. Med en ökande budget för transeuropeiska transportnät under perioden innebär detta att andelen för de 14 särskilda projekten kommer att sjunka frän ungefar 75 % till ungefär 45 % av budgeten för transeuropeiska transportnät och att genomsnittet blir 59 %. Avsikten är att insatserna per projekt skall öka från ungefär 3-5 % av investeringarna under den nuvarande budgetplaneringsperioden till för de prioriterade projekten under ungefar 7 % perioden 2000-2006. i genomsnitt 4) De föreslagna stödet till andra och nya projekt, vilka kommer att fastställas under omarbetningen av riktlinjerna för de transeuropeiska näten, kommer att öka både i reella termer och sett till procent av budgeten för de transeuropeiska transportnäten. Det förväntas att de nuvarande prioriteringarna kommer att anpassas under kommande år och att flera nya projekt kommer att fastställas. Som exempel kan nämnas att projekt från 34 den andra gruppen av projekt som fastställdes i Christopherson-gruppen är aktuella (till exempel, och grundat på investeringskostnader, flygplatsen i Berlin: 4,1 miljarder ecu, höghastighetståg i Danmark: 1,8 miljarder ecu, de nederländska avsnitten av TGV Rhen/Rhur: 1,56 miljarder ecu, etc). 5) När det gäller trafikledningsprojekt föreslås att det årliga stödet fördubblas, vilket innebär att stödet kommer att uppgå till omkring 100 miljoner ecu per år. Undersökningsperioden är snart avslutad och det faktiska byggarbetet inom ramen för projekten kommer att påbörjas. De preliminära investeringskostnaderna för några av de viktigaste projekten är följande: ledning av vägtrafik: 320 miljoner ecu, GNSS (satelliter): 490 miljoner ecu, ERTMS (ledning av järnvägstrafik): 154 miljoner ecu. 7. 3. B5-710: Transeuropeiska energinät (miljoner ecu i löpande priser) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTALT Elnat 10 10 10 10 10 10 10 70 Nat for dverforing av naturgas 15 15 16 16 16 16 16 110 TOTALT 25 25 26 26 26 26 26 180 Den totala kostnaden för de investeringar som planeras för de 74 projekt av gemensamt intresse som anges i riktlinjerna för transeuropeiska energinät beräknas uppgå till ungefär 15 miljarder ecu under perioden 2000-2006, vilket kan jämföras med ungefär 11 miljarder ecu för planerade investeringar under perioden 1995-1999 för samma projekt. det gäller verksamhetsområden fördelningen mellan När under perioden 2000-2006 kan man räkna med planerade investeringar på ungefär 4,5 miljarder ecu för projekt av gemensamt intresse på elområdet och på ungefär 10,5 miljarder ecu för projekt av gemensamt intresse när det gäller naturgas. På grund av den snabba utvecklingen inom energisektorn förväntas att förteckningen Över projekt av gemensamt intresse kommer att kompletteras under perioden 2000-2006, främst genom nya projekt avseende nät för överföring av naturgas. Genom en sådan uppdatering skulle de totala investeringskostnaderna för projekt på området transeuropeiska energinät öka liksom den relativa andelen för naturgasnät. Uppskattningen av de behov av finansiellt stöd som anges i tabellen ovan grundas dels på en analys av hur långt projekten framskridit och av tillgängliga uppgifter om den finansiella lönsamheten av de 74 aktuella projekten av gemensamt intresse och dels på en beräkning för de nya projekten. 35 Under perioden 2000-2006 skulle det på grundval av detta behövas stöd till samfinansiering av studier för ungefär 50 projekt av gemensamt intresse (20 projekt avseende el och 30 projekt avseende gas) och för omkring 10 projekt av gemensamt intresse skulle det behövas finansiellt stöd till investeringar (4 projekt avseende el och 6 projekt avseende naturgas). Uppskattningarna av behovet av finansiellt stöd är följande: • På området elnät: 25 miljoner ecu för samfinansiering av studier och 45 miljoner ecu för stöd till investeringar. • På området naturgasnät: 45 miljoner ecu för samfinansiering av studier och 65 miljoner ecu för stöd till investeringar. 7. 4. B5-720: Transeuropeiska telenät (miljoner ecu i löpande priser) Basnat Allmanna Tjanster/Internet Tillampningar Kompl. Atgarder TOTALT 2000 12 13 10 3 38 2001 14 13 11 3 41 2002 16 13 12 3 44 2003 18 13 12 3 46 2004 22 13 12 3 50 2005 25 13 12 3 53 2006 28 13 12 3 56 TOTALT 135 91 81 21 328 En analys av marknaderna på dessa tre nivåer ger följande uppskattning av budgetmedlen för den aktuella perioden som omfattar de nya prioriteringania gällande basnät (46 % av det totala anslaget) och som innebär att stödet till tillämpningar och tjänster på Internet upprätthålls: • Anslaget till basnäten beräknas till 135 miljoner ecu. Konkreta resultat finns ännu inte tillgängliga eftersom den första ansökningsomgången löper ut först den 15 april 1998. De prioriteringar som anges i arbetsprogrammet inom ramen för marknadsforskningen avser följande: - Navigationssatelliter, med ett stöd för införande på marknaden, främst från och med 2004, och deras driftskompatibilitet med fasta nät. - Satelliter för multimediakommunikation för att främja en betydande effekt (ca. 15-30 miljarder ecu 2005), som på de nya marknaderna distansundervisning, distansläkarvård och intelligent transport. - Mobila nät med stöd till integrerade bredbandstjänster av den nya generationen (UMTS) från och med 2004. • Anslaget till allmänna tjänster uppskattas till 91 miljoner ecu. Stödet till transeuropeiska telenät, vilka nu bör börja byggas, avser dels kvalitets- 36 • • och säkerhetsåtgärder för att främja den elektroniska handeln och dels nya Internetverktyg. Anslaget till tillämpningar av allmänt intresse beräknas uppgå till till 81 miljoner ecu med en betydande ökning av anslagen investeringsprojekt under de sista tre åren. av transeuropeiska Anslaget till kompletterande åtgärder uppskattas till 21 miljoner ecu. Vid sidan av projekt av gemensamt intresse fastställs i riktlinjerna av den 17 juni 1997 och i arbetsprogrammet stöd- och samordningsåtgärder för utvecklingen särskilda ansökningsomgångar organiseras, närmare bestämt marknadsanalyser, teknikövervakning, förstudier och förberedande åtgärder i de olika sektorerna (till exempel när det gäller distansundervisning), samarbets- och standardiseringsåtgärder, upprättande av nätverk mellan rapportörer och spridningsverksamhet. För dessa åtgärder beviljas finansiering till 50 % eller 100 % beroende på åtgärdernas typ. telenät vilka för Dessa siffror avser riktade åtgärder och de är fortfarande blygsamma jämfört med de investeringar som måste göras inom den privata sektorn. Men det krävs åtgärder från gemenskapens sida för att minska riskerna förknippade med dessa investeringar, och driftskompatibilitet, säkerställa att teletjänster sprids till små och medelstora företag samt för att främja användningen av nya tillämpningar på områden av allmänt intresse. infrastrukturens utveckling globala främja den Som anges i Agenda 2000 är det mervärdet i form av tillväxt, sysselsättning och spridning av teknik som innebär att de transeuropeiska telenäten prioriteras i den interna politiken. 8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 8. 1. Uppföljning och utvärdering: allmänna kommentarer I det nya förslaget till förordning fastställs att uppföljningen och utvärderingen skall förstärkas genom att 1) 2) 3) stödmottagamas skyldighet att uppföljningen framhävs, regelbundet lämna uppgifter för kommissionen får möjlighet att begära av stödmottagarna att de genomför en särskild projektutvärdering, eller kommissionen i tillämpliga fall får möjlighet att genomföra utvärderingar av projekt eller grupper av projekt tillsammans med medlemsstaterna. För att göra detta skall den kunna begära av mottagarna av gemenskapsstöd att de lämnar nödvändig information och hjälp. 37 4) kommissionen får möjlighet att uppmana Europeiska investeringsbanken och andra aktuella organ att delta i genomförandet av den uppföljning och utvärdering som planeras. 8. 2. Uppföljning och utvärdering: transport a) I artikel 15 i förordning 2236/95 fastställs att varje åtgärd skall följas upp och utvärderas. Det anges också att kommissionens beslut skall innehålla fysiska kriterier som fastställs i samförstånd med medlemsstaterna. Enligt kommissionens standardbeslut måste stödmottagarna också årligen lämna information om hur åtgärderna framskridit, vilken skall ligga till grund för den analys som skall möjliggöra den utvärdering av förfarandena tillsammans med för genomförande av projekt som skall utföras medlemsstaterna. De prioriterade projekten kommer att följas upp mer noggrant och systematiskt vid seminarier och bilaterala möten. b) Studier för vilka kriterier inte kan utarbetas kommer i samarbete med medlemsstaterna att utvärderas i förhållande till målen. I artikel 16 i förordningen föreskrivs att en årlig verksamhetsrapport skall överlämnas till parlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Denna rapport skall innehålla en utvärdering av de resultat som uppnåtts genom gemenskapens åtgärder inom olika områden i förhållande till de ursprungliga målen. Med tanke på att gemenskapens budget för transeuropeiska nät fastställs årligen och att budgeten för betydande transport infrastruktur omfattar flera år, kommer det att krävas ett tillräckligt långt tidsperspektiv för att en åtgärd skall kunna bedömas ingående. Varje år kommer enskilda projekt att följas upp ingående med hänsyn till finansiella åtaganden och för genomförandet. Denna tidsplanen uppföljning kommer också att omfatta tekniska och finansiella aspekter. Engångsutvärdering För ett begränsat antal åtgärder är det möjligt att genomföra mer traditionella konsekvensbedömningar efter halva projekttiden eller i efterhand, då det är lättare att kvantifiera resultaten på kort eller medellång sikt. Som exempel kan nämnas att kommissionen under 1997 genomförde en utvärdering av trafikledning och gemenskapsstödets järnvägsprojektet "ERTMS". effekter på vissa projekt för Allmän utvärdering efter halva projekttiden När det gäller den allmänna utvärderingen av budgetåtgärderna inom ramen för förordning (EG) nr 2236/95 offentliggjorde kommissionen i slutet av 1997 en inbjudan till att lämna in intresseanmälan för att en allmän utvärdering efter halva projekttiden skulle kunna genomföras under 1998. Syftet med denna 38 inom ramen för initiativet SEM 2000 och utvärdering, som utformats kommissionens meddelande om utvärdering, är att det skall upprättas en lägesrapport och göras en bedömning av tillvägagångssätten för utvärdering av projekt på nationell nivå, av kommissionens ansöknings- och beslutsförfaranden samt av systemen för uppföljning av projekt och studier. Utvärderingen kommer även att omfatta följande frågor: i) Fördelar och nackdelar med de olika finansiella instrumenten (direkta subventioner, räntesubventioner, genomförbarhetsstudier och garantier). ii) Omfattningen av gemenskapens insatser, även mervärdeseffekter. iii) Samordningen av budgetåtgärderna för transeuropeiska nät med ERUF:s och sammanhållningsfondens program. Utvärderingen efter halva projekttiden kommer att handhas av en pilotgrupp bestående av representanter från olika enheter inom kommissionen och från Europeiska investeringsbanken. Denna grupp har redan rådfrågats vid utarbetandet av specifikationer. Bedömning av resultat resultat måste hänsyn Vid bedömningen av utvärderingens till bestämmelserna i initiativet SEM 2000, särskilt när det gäller återkopplingen mellan slutsatser och fastställandet av nya mål (t. ex. för förlängningen av den åtgärd som fastställs i förordning (EG) nr 2236/95 och den rapportering som skall ske före den 1 juli 1999 om huruvida riktlinjerna måste anpassas till den ekonomiska och tekniska utvecklingen på transportområdet). tas 8. 3. Uppföljning och utvärdering: Telekommunikation uppföljningsförfarandet Hela kontraktsbestämmelserna: fastställs arbetsprogrammet för studien, för den tekniska åtgärden eller projektet, rapporter, leveransenheter, teknisk och finansiell revision, uppsägning av kontrakt om avtalet inte hålls. i Uppföljningen säkerställs av kommissions enheter: undersökning av regelbundna rapporter, leveransenheter och en undersökning av redovisningen av kostnader som uppstår inom projektet innan en utbetalning görs. Ett projekt utformas för att genomföras i olika etapper vilka skall leda till spridning (förberedelser, genomförbarhet, även validering, och spridning). Ett projekt omfattar således flera år med tydligt angivna resultat för varje etapp. Det bör leda till en hållbar verksamhetsplan som utarbetas och korrigeras under projektets gång. De som ansvarar för projektet fastställer utvecklingsskedena och de kriterier på grundval av vilka det skall beslutas om huruvida åtgärderna skall fullföljas. Dessa etapper skall beskrivas i lägesrapporter som omfattar fysiska och finansiella kriterier. En årlig utvärdering av de pågående projekten skall genomföras enligt kontraktet. Denna utvärdering innebär att varje projekt skall presenteras för en 39 jury av bedömare utifrån som rekryteras inom ramen för den inbjudan att lämna in en intresseanmälan som offentliggjorts i EGT (EGT 97/S 14-153147 av den 21. 1. 1997). Efter denna utvärdering kommer projekten att bekräftas, ändras eller, om det råder tvivel om huruvida projektet kommer att bli framgångsrikt, omfattas av en grundlig granskning som först genomförs internt och sedan externt (Red Flag Procedure). Denna ingående granskning kan eventuellt leda till att kommissionen säger upp kontraktet. En etapputvärdering av åtgärden enligt riktlinjerna för Euro-ISDN kommer att genomföras under 1998. Även om det inte är möjligt att strikt hänvisa till målen och prioriteringarna enligt de nya riktlinjerna bör dock på så sätt bedömningar kunna göras på grund av de likheter som finns när det gäller vissa typer av projekt av gemensamt intresse. 8. 4. Uppföljning och utvärdering: Energi a) Alla program som GD XVII förvaltar, med undantag av Thermie som omfattas av Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, kommer från och med 1998 att grupperas samman inom ett ramprogram för energi. I likhet med vad som föreskrivs för detta ramprogram för energi och för att utnyttja de befintliga strukturer och den erfarenhet som vunnits, kommer verksamheten inom området transeuropeiska energinät att omfattas av en liknande behandling grundad på uppföljning och utvärdering. b) Verksamheten inom området transeuropeiska energinät kommer årligen att ses över. Denna översyn innebär inte att en utvärdering eller revision genomförs utan syftet med denna är främst att det snabbt skall genomföras en oberoende analys av programmets genomförande för att göra det möjligt att korrigera eventuella avvikelser eller svagheter. Iakttas målen och prioriteringarna? Hur har resurserna utnyttjats? som en Den bör utformas faktaanalys och kommer under perioden 2000-2006 att koncentreras på genomförda åtgärder, men kan med åren också komma att avse resultat och effekter. En del av analysen kommer ägnas mervärdet på europeisk nivå (som genereras av europeiska pilotåtgärder och inte nationella åtgärder). Rapporterna från översynen skall vara korta och lättfattliga samt innehålla tydliga rekommendationer för praktiskt genomförande. Genom att rapporterna från översynen är tydliga och innehåller fakta samt att de utarbetas av oberoende parter bör det vara möjligt att underlätta och skynda på utvärderingen. De personer som ansvarar för översynen skall studera följande: tydligheten när det gäller programmets Effektiviteten och genomförande om anbudsgivare, förfarande för utvärdering och val av anbud samt avtalsmässiga aspekter) och kommissionens interna samordning. anbudsinfordran, uppgifter (särskilt 40 De utvalda projektens överensstämmelse med programmålen, arbetsprogrammet och Europeiska unionens andra politiska mål. Balansen när det gäller den geografiska fördelningen av organisationer och företag som valts ut vid anbudsinfordran med hänsyn i riktlinjerna för till de behov transeuropeiska energinät. fastställts som Iakttagandet av de rekommendationer som utfärdats vid översynen närmast föregående år. Rapporterna från översynen kommer att ställas till generalsekretariatet, GD XIX, GD XX och eventuellt andra berörda enheter vid kommissionen. c) En resultatutvärdering kommer, såsom föreskrivs i förordningen, att genomföras före 2006 års slut. Vid sidan av denna resultatutvärderingen kommer en etapputvärdering att genomföras under andra halvåret 1998. Mot bakgrund av SEM 2000 är syftet med denna etapputvärdering inte bara att mäta resultaten av de åtgärder som finansierats inom ramen för de transeuropeiska energinäten, utan främst att studera i vilken utsträckning dessa åtgärder har bidragit till att man uppnått eller närmat sig de politiskt fastställda målen inom området transeuropeiska energinät. Genom denna utvärdering kommer det även att bli möjligt att anpassa riktlinjerna med hänsyn till den tekniska utvecklingen och förändringarna av produktions- och förbrukningsstrukturen när det gäller energi i Europa och i de grannländer som berörs av de transeuropeiska energinäten. Utvärderingsrapporterna kommer att ställas till generalsekretariatet, GD XIX och GD XX och eventuellt andra berörda tjänsteenheter vid kommissionen. De kommer andra även gemenskapsinstitutioner. att överlämnas till d) Den årliga översynen, som utvärderingen, kommer att genomföras i samarbete med en styrgrupp bestående av representanter för de tjänsteenheter vid kommissionen handhar frågor om de transeuropeiska energinäten och av representanter för Europeiska investeringsbanken. 9. ÅTGÄRDER FÖR BEDRÄGERIBEKÄMPNING Bestämmelserna om bedrägeribekämpning återfinns i förordning (EG) nr 2236/95. Genom detta förslag till ändring av nämnda artikel i förordningen skall kommissionens roll på detta område stärkas genom att det föreskrivs att medlemsstaterna och kommissionen respektive behörighetsområde skall vidta nödvändiga åtgärder för att kontrollera genomförandet av projekten, för att förebygga och vidta sanktionsåtgärder mot oriktigheter och för att återvinna medel som utbetalats till följd av oriktigheter. i artikel inom 12 41 Medlemsstaterna skall till kommissionen lämna en beskrivning av de kontroll- och förvaltningssystem som upprättats för att se till att projekten genomförs. Dessutom får kommissionen i enlighet med artikel 12. 4 och 12. 5 genomföra kontroller på plats. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till det antal tjänster och de ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 10. 1. Transport Konsekvenser för antalet anställda. Typ av tjanst Personal som kravs for att forvalta verksamheten Fasta tjänster Tillfälliga tjänster 13 7 4 A B C Tjansteman eller tillfalligt anstallda Andra (A-7003 END) tjänster Totalt 24 Varav Period Befintliga tjanster inom berort GD eller berord enhet 12 6 4 Ytterligare tjanster 7ar 7ar 1 1 2 2 2 2 24 Totala budgetkonsekvenser av personal. ecu Belopp 18 144 000 ecu Berakningsmetod 22*108 000 ecu* 7 ar = 16 632 000 ecu 2*108 000 ecu*7 ar = 1 512 000 ecu Tjansteman1 Tjansteman (ytterligare) Tillfalligt anstalld personal Andra tjanster (A-7003 END)1 518 000 ecu 2*37 000*7 ar=518 000' Totalt 18 662 000 ecu 1 Genom utnyttjande av befintlig personal som utses för att förvalta verksamheten (beräkningen för tjänstemän grundas på avdelningarna A-l, A-2, A-4, A-5 och A-7). 42 Andra administrativa utgifter tillföljd av verksamheten. Budgetrubrik A-7031 (Kommitteer horande ar obligatoriskt)1 Belopp vars 136 500 ecu A-701 (Tjansteresor)1 525 000 ecu for. 15 Berakningsmetod repr. medlemsstaterna*650 ecu*2 moten*7 ar = 136 500 ecu7 750 ecu*100*7 ar= 525 000 Europeiska (inom ecu gemenskapen)1 Totalt "661 500 ecu Medlen kommer att vara en del av GD VII:s befintliga anslag. 10. 2. Telekommunikation Konsekvenser för antalet anställda. Typ av tjänst Personal som kravs for att forvalta verksamheten Fasta tjänster Tillfälliga tjänster 9 2 3 A B C Tjansteman eller tillfalligt anstalld personal Andra tjänster (A- 7002: tekniskt bistånd) Totalt 14 1 3 4 Varav Period Ytterligare tjanster ** Befintliga i tjanster berort GD eller berord enhet 8* 1 2 3 14 7ar 7ar 2 1 1 4 Inbegripet 1 tillfälligt anställd. Fördelningen av ytterligare personal kommer att beslutas under det årliga förfarandet för personalfördelning. 43 Totala budgetkonsekvenser av personal. Tjansteman1 Belopp 7 560 000 ecu Berakningsmetod 10*108 000 ecu* 7 ar = 7 560 000 ecu1 4*108 000 ecu*7 ar = 3 024 000 ecu Tjansteman (ytterligare) 3 0 24 0 0° e cu Tillfalligt anstalld personaF" 756 000 ecu Annan personal (A-7002) 2 100 000 ecu 1*108 000 ecu*7 ar = 756 000 ecu ' 3*100 000 ecu*7 ar = 2 100 000 ecu Totalt 13 440 000 ecu 1 Genom utnyttjande av befintlig personal som utses för att förvalta verksamheten (beräkningen för tjänstemän och tillfälligt anställd personal grundas på avdelningarna A-1, A-2, A-4, A-5 och A-7). Andra administrativa utgifter tillföljd av verksamheten. Budgetrubrik A-701 (Tjansteresor)7 Belopp 525 000 ecu A-7031 (Kommitteer vars 546 000 ecu horande ar obligatoriskt) Berakningsmetod 750 ecu* 100*7 ar= 525 00 ecu (inom Europeiska gemenskapen)' 2 repres. *15 medlemsstater *650 ecu*4 moten*7 ar = 546 000 ecu Totalt 1071 000 ecu Medlen kommer att vara en del av GD XIII:s befintliga anslag. 44 10. 3. Energi Konsekvenser för antalet anställda. Typ av tjanst Personal som kravs for verksamheten Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Varav Period Ytterligare personal Befintliga tjanster i berort GD eller berord enhet A B C Tjansteman eller tillfalligt anstalld personal Annan personal (A-7003 END) Totalt 5 1 3 9 2 2 Totala budgetkonsekvenser av personal. 5 1 3 2 11 7ar 7ar Tjansteman1 Tillfalligt anstalld personal Belopp 6 804 000 ecu Berakningsmetod 9*108 000 ecu* 7 ar = 6 804 000 ecu1 Annan personal (A-7003 END)1 518 000 ecu " 2*37 000*7 ar = 518 0001 Totalt 7 322 000 ecu ' Genom utnyttjande av befintlig personal som utses för att förvalta verksamheten (beräkningen för tjänstemän grundas på avdelningarna A-l, A-2, A-4, A-5 och A-7). Andra administrativa utgifter tillföljd av verksamheten. Budgetrubrik Belopp (ecu) Berakningsmetod A-7031 (Kommitteer horande ar obligatoriskt)1 vars 205 000 ecu Totalt 205 000 ecu repres. 15 650 ecu*3 moten*7 ar = 204 750 ecu1 for medlemsstaterna* Medlen kommer att vara en del av GD XVIl:s befintliga anslag. 45 ISSN 1024-4506 KOM(98) 172 slutlig DOKUMENT SV 01 11 06 08 Katalognummer : CB-CO-98-192-SV-C ISBN 92-78-32495-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg • / C


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 752/98 dell'on. Joan COLOM I NAVAL alla Commissione. Normativa che regola le importazioni di autoveicoli in Ucraina

eurovoc_concepts:
EU Member State
South Korea
Ukraine
import
import restriction
motor car
originating product
restriction on competition
tax relief

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 323/67 Per «Reti», nell(cid:146)ambito delle azioni sull(cid:146)informazione comunitaria relativa alle malattie rare, s(cid:146)intende la messa a punto di strutture di comunicazione fra i detentori di dati, mentre la «collaborazione e collegamento dei gruppi» citati nella seconda azione del secondo obiettivo si riferiscono ad organizzazioni che rappresentano gruppi di sostegno dei pazienti e dei loro familiari. Per quanto riguarda il secondo obiettivo, la Commissione conviene che Internet («Newsgroups» e «Chatgroups») possa svolgere un ruolo utile nel favorire i contatti fra pazienti e professionisti, anche perche‘ in molti casi le persone colpite da malattie rare vivono in luoghi distanti fra loro. Per quanto riguarda il terzo obiettivo, la Commissione fa presente che l(cid:146)esperienza che risulta dal contatto con raggruppamenti con caratteristiche ed entita‘ diverse e che possono essere causati da fattori diversi, ha un carattere eccezionale, e‘ estremamente valida e a lungo termine determinera‘ la definizione di linee direttrici analoghe a quelle messe a punto negli Stati Uniti dai Centri per il controllo epidemiologico (Centres for disease control). Purtroppo la Commissione non e‘ in grado di fornire indicazioni in merito al finanziamento della proposta oltre il primo anno (1999), poiche‘ questo aspetto dipendera‘ interamente dalla definizione delle prospettive finanziarie. Peraltro la Commissione non perdera‘ di vista la necessita‘ di proseguire l(cid:146)azione in questo settore. (1) GU C 203, 3. 7. 1997 (98/C 323/89) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0752/98 di Joan Colom i Naval (PSE) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Normativa che regola le importazioni di autoveicoli in Ucraina Lo scorso mese di settembre 1997 l(cid:146)Ucraina ha modificato il proprio regime giuridico relativamente alle importazioni di veicoli nuovi e usati provenienti da paesi terzi, compresa la UE. La Commissione e‘ del parere che il quadro giuridico che ne risulta e‘ conforme agli accordi vigenti tra la UE e l(cid:146)Ucraina? Risposta data dal signor Van den Broek in nome della Commissione (8 aprile 1998) In connessione con un investimento di grandi dimensioni effettuato dall(cid:146)impresa automobilistica coreana Daewoo nell(cid:146)impresa automobilistica ucraina Avtozaz, nel settembre 1997 il governo ucraino ha adottato una legge che concede sgravi fiscali discriminanti all(cid:146)investitore coreano. La Commissione e‘ del parere che tale legge violi il principio del trattamento della nazione piu‘ favorita dell(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC), figurante all(cid:146)articolo 10 dell(cid:146)accordo di partenariato e cooperazione (APC) concluso con l(cid:146)Ucraina ed entrato in vigore il 1o marzo 1998, come pure la clausola di non discriminazione di cui all(cid:146)articolo 15 dello stesso accordo e le regole sugli aiuti di Stato di cui all(cid:146)articolo 49. La legge in questione rendera‘ praticamente impossibile per altri fabbricanti vendere autoveicoli in Ucraina. Ad essa si e‘ aggiunto nel marzo 1998 un regolamento che vieta le importazioni di autoveicoli usati piu‘ vecchi di cinque anni e impone un valore in dogana minimo di 5 000 USD per tutte le auto usate; in tal modo le importazioni di auto usate in Ucraina verranno di fatto bloccate. La Commissione considera questo provvedimento una restrizione quantitativa che viola l(cid:146)articolo 14 dell(cid:146)APC. La Commissione ha sollevato la questione con il governo ucraino fin dal luglio 1997. In seguito, il 21 ottobre 1997 ha trasmesso una nota verbale. Poiche· l(cid:146)Ucraina non ha finora dato una risposta sul merito della questione, il 9 marzo 1998 la Commissione ha avviato consultazioni formali con le autorita‘ ucraine in vista di un ricorso alla procedura di composizione delle controversie prevista all(cid:146)articolo 96 dell(cid:146)APC con l(cid:146)Ucraina