title: PERGUNTA ESCRITA n. 562/98 do Deputado Olivier DUPUIS à Comissão. Conflito agricultura/fauna selvagem nos Camarões

eurovoc_concepts:
Cameroon
EU aid
France
animal life
biodiversity
conservation of resources
cotton
ecosystem

text: C 304/130 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 10. 98 Os Estados-membros sa(cid:152)o responsa·veis pela determina(cid:231)a(cid:152)o das medidas mais adequadas para garantir a livre circula(cid:231)a(cid:152)o das mercadorias, competindo ao Tribunal de Justi(cid:231)a verificar, nos processos que lhe forem apresentados, se essas medidas sa(cid:152)o adequadas. Se um Estado-membro na(cid:152)o tomar as medidas necessa·rias e adequadas, pode ser considerado responsa·vel pelo tribunal nacional, nos termos da jurisprude(cid:136)ncia do Tribunal de Justi(cid:231)a (cf. processos anexos C-46/93 e C-48/93 Brasserie du Pe(cid:136)cheur). (98/C 304/196) PERGUNTA ESCRITA E-0561/98 apresentada por Olivier Dupuis (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (4 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Direito civil na Be·lgica Funciona·rios das Comunidades residentes na Be·lgica por motivos de natureza conjuntural e estrictamente profissional esta(cid:152)o sujeitos, no dom(cid:14)·nio do direito civil, a uma legisla(cid:231)a(cid:152)o diferente daquela em que adquiriram o seu estado civil e em condi(cid:231)o(cid:152)es desfavora·veis relativamente aos seus compatriotas. Em concreto, no que se refere ao divo·rcio, aplica-se a lei belga, mais restrictiva do que a legisla(cid:231)a(cid:152)o em vigor em outros Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia, ao casamento cujos co(cid:136)njuges na(cid:152)o sa(cid:152)o de nacionalidade belga e que se realizou ao abrigo de regimes e em condi(cid:231)o(cid:152)es diferentes, por vezes mais favora·veis do que os previstos na legisla(cid:231)a(cid:152)o belga. Pode a Comissa(cid:152)o informar se existem disposi(cid:231)o(cid:152)es sobre a mate·ria no acordo de sede conclu(cid:14)·do entre a Comunidade Europeia e a Be·lgica? Caso se aplique o direito internacional privado entre os nacionais dos Estados em questa(cid:152)o e as autoridades dos mesmos, pode a Comissa(cid:152)o procurar saber, junto das autoridades belgas, os motivos da sua na(cid:152)o aplica(cid:231)a(cid:152)o aos funciona·rios europeus residentes na Be·lgica, mas que na(cid:152)o te(cid:136)m nacionalidade belga, em insta(cid:136)ncia de divo·rcio? Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Mar(cid:231)o de 1998) Os funciona·rios das Comunidades, no que diz respeito aos actos por eles praticados na sua qualidade oficial, esta(cid:152)o abrangidos pelo Protocolo relativo aos Privile·gios e Imunidades, nomeadamente ao seu artigo 12o. Relativamente aos actos de direito privado, incluindo os casos de divo·rcio, o artigo 23o do Estatuto aplica·vel aos funciona·rios e aos outros agentes das Comunidades Europeias preve(cid:136) que, sem preju(cid:14)·zo das disposi(cid:231)o(cid:152)es do Protocolo relativo aos Privile·gios e Imunidades, os funciona·rios na(cid:152)o esta(cid:152)o isentos do cumprimento das suas obriga(cid:231)o(cid:152)es privadas, nem da observa(cid:136)ncia das leis e regulamentos de pol(cid:14)·cia em vigor. Assim, o Estatuto dos funciona·rios das Comunidades, por si so·, na(cid:152)o os coloca numa situa(cid:231)a(cid:152)o diferente das outras pessoas no mesmo Estado-membro. Logo, no que diz respeito ao divo·rcio, os funciona·rios na(cid:152)o belgas das Comunidades, residentes na Be·lgica, esta(cid:152)o sujeitos a‘ legisla(cid:231)a(cid:152)o belga e a‘s regras do direito internacional privado. (98/C 304/197) PERGUNTA ESCRITA E-0562/98 apresentada por Olivier Dupuis (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (4 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Conflito agricultura/fauna selvagem nos Camaro(cid:152)es A conversa(cid:152)o de ecossistemas selvagens em terras agr(cid:14)·colas constitui, sem du·vida alguma, o maior problema ecolo·gico com que a A· frica se confronta actualmente, bem como a maior amea(cid:231)a a‘ biodiversidade do continente. Os peritos consideram, cada vez mais, que uma maior rentabiliza(cid:231)a(cid:152)o dos recursos naturais e da fauna selvagem, em particular, constitui a u·nica solu(cid:231)a(cid:152)o para este grave problema humano e ecolo·gico


title: WRITTEN QUESTION No. 573/98 by Fernand HERMAN to the Commission. Commission Recommendation of 8 June 1995 concerning improvement of safety of existing lifts (95/216/ EC)

eurovoc_concepts:
European standard
building safety
job creation
lift
product safety
public health
roadworthiness tests
safety standard
technical standard

formats: html print


title: Ehdotus neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavaksi yhteiseksi verojärjestelmäksi

eurovoc_concepts:
member country
national implementing measure
restriction on competition
tax system
type of business

formats: html pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO ft^ft ft ft ft ft ft ft ft^ft Bryssel, 04. 03. 1998 KOM(1998) 67 lopull. 98/0087 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko-ja rojaltimaksuihin sovellettavaksi yhteiseksi verojärjestelmäksi (Komission esittämä) PERUSTELUT I. Yleistä 1. Marraskuun 5 päivänä 1997 annetussa komission tiedonannossa "Toimenpidepaketti vahingollisen verokilpailun poistamiseksi"1 painotetaan tarvetta yhteensovitettuun toimintaan Euroopan tasolla haitallisen verokilpailun poistamiseksi, jotta helpotettaisiin tiettyjen tavoitteiden saavuttamista, kuten vähennettäisiin yhtenäismarkkinoiden jatkuvaa vääristymistä, estettäisiin verotulojen suuret menetykset ja rohkaistaisiin verorakenteiden tiedonannon kehittymistä käyttäjäystävällisemmiksi. ECOFIN-neuvostossa käytiin pohjalta 1 päivänä joulukuuta 1997 laaja keskustelu, jossa korostettiin erityisesti kolmea aluetta: yritysverotusta, talletusten verotusta ja yritysten välisten rajat ylittävien korko-ja rojaltimaksujen verottamista2. Tästä verotuspaketista käydyn keskustelun jälkeen neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat sopivat yhteisessä kokouksessa neuvostossa päätöslauselmasta. Neuvosto hyväksyi myös talletusten verotusta koskevan tekstin ja katsoi, että komission olisi tehtävä ehdotus yhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellet tavaksi direktiiviksi. Neuvosto otti lisäksi huomioon komission aikomuksen esittää pikaisesti kaksi ehdotusta kyseisiä aiheita koskeviksi direktiiveiksi. Näissä perusteluissa käsitellään direktiiviehdotusta, joka koskee eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisistä korko- ja rojaltimaksuista aiheutuvien verojen poistamista siinä maassa, jossa maksut syntyvät. Komissio esittää lähiaikoina ehdotuksen direktiiviksi, jolla varmistetaan talletustulojen tehokas vähimmäis verotus vertouspaketin kaikkien osatekijöiden rinnakkaisten edistymisen helpottamiseksi. yritysverotuksen menettelysääntöjä koskevasta 2. Yritysverotuksen säännöistä 20 päivänä huhtikuuta 1990 annetussa komission tiedonannossa3 korostetaan, että eräs yhtenäismarkkinoiden tavoitteita oli rajat ylittävää liiketoimintaa yhteisössä haittaavien veroesteiden poistaminen. 3. Eräs toimenpiteistä, jonka hyväksymistä pidettiin tämän kannalta tarpeellisena, oli komission vuoden 1990 lopussa tekemä ehdotus korko- ja rojaltimaksujen verotuksen poistamisesta aluksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien emo-ja tytäryhtiöiden väliltä4. 4. Maaliskuussa 1992 Rudingin kertomuksessa5 asetettiin tämä direktiivi yhdeksi yhtenäismarkkinoiden toteutumisen kannalta tärkeimmistä tavoitteista. 5. Koska joistakin neuvostossa käydyissä keskusteluissa esille tulleista ongelmista ei päästy yksimielisyyteen, peruuttaa komissio päätti - useiden kompromissien ehdotuksensa vuoden 1994 lopussa. Tuolloin oli käynyt ilmeiseksi, että tällaisen direktiivin mielekkyydestä ei periaatteessa oltu yksimielisiä. jälkeen 1 2 3 4 5 KOM(97) 564 lopullinen, 5. 11. 1997. EYVLC 2, 6. 1. 1998. SEC(90) 601 lopullinen, 20. 4. 1990. EYVLC 53, 28. 2. 1991, s. 26. Yritysverotusta käsittelevän komissio, 1992. riippumattoman asiantuntijaryhmän kertomus, Euroopan yhteisöjen 2 6. Komissio ja kansainväliset yritysten etujärjestöt ovat aina olleet vakuuttuneita siitä, että tällä alueella tarvitaan yhteisön välinettä, koska yhtenäismarkkinoiden edellytykset täysin tyydyttävää ratkaisua ei ole saavutettu jäsenvaltioiden yksipuolisin toimenpitein eikä kahdenvälisin verosopimuksin, vaikka ne ovatkin auttaneet jonkin verran poistamaan ongelmia, joita aiheutuu näiden maksujen verottamisesta siinä jäsenvaltiossa, jossa ne syntyvät. Kahdenväliset verosopimukset eivät ulotu jäsenvaltioiden kaikkiin kahdenvälisiin suhteisiin, niillä ei kyetä täysin poistamaan kaksinkertaista verotusta ja eivätkä ne milloinkaan monenvälisiin suhteisiin. jäsenvaltioiden kolmen- tarjoa yhtenäistä ratkaisua 7. Yksipuolisissa toimenpiteissä ja kahdenvälisissä sopimuksissa sallitaan yleensä alennetun verokannan mukaisesti tapahtuvan lähdeveron vähentäminen saavan yhtiön maksamasta verosta. Kaksinkertaista verotusta esiintyy kuitenkin, jos ei ole säädetty, että lähdeverot voidaan vähentää vastaanottavan yhtiön verotettavasta voitosta tai jos kyseinen yhtiö ei voi hyödyntää veroetua ollenkaan tai kokonaisuudessaan, koska se ei maksa veroja riittävästi tai ollenkaan. Lisäksi kahdenvälisissä sopimuksissa asetetaan lähdeveron vähentämisen tai poistamisen edellytykseksi yleensä hallinnollisia muodollisuuksia. 8. Lähdeverot aiheuttavat myös kassavirtaongelmia, koska kestää jonkin aikaa, ennen kuin tulon, josta lähdevero on peritty, saava yhtiö saa hyvityksen maksamastaan verosta. 9. Edellä esitetyistä syistä lähdeveron soveltaminen korkoon rajoittaa yhtymien sisäisiä toteutettava joustavia tapauksissa rahoitusjärjestelyitä. Tällaisissa paikallisesti, mikä aiheuttaa usein suurempia kustannuksia. rahoitus on 10. Kaikki mahdollinen kaksinkertainen verotus voidaan parhaiten poistaa antamalla verotusoikeus korkojen tai rojaltien tosiasiallisen edunsaajan kotivaltiolle. On tärkeätä poistaa ei vain lähdevero siinä jäsenvaltiossa, josta korko tai rojalti on lähtöisin, vaan myös kaikki niille jäsenvaltiossa muutoin määrätyt veronmaksuvelvollisuudet. 11. Ainoa tyydyttävä tapa tämän toteuttamiseksi on direktiivi, joka sisältää periaatteen, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät verota korkoa tai rojalteja, jotka syntyvät niiden alueella mutta jotka saa ulkomainen yhtiö. Näin voidaan taata se, että tätä tuloa verotetaan vain kerran siinä jäsenvaltiossa, johon tosiasiallinen edunsaaja on sijoittautunut. Tämän ansiosta tuomia yhtiöt mahdollisuuksia. yhtenäismarkkinoiden hyväkseen paremmin käyttää voivat 12. Keskustelut, jotka komissio aloitti talous- ja valtiovarainministerien epävirallisessa kokouksessa Veronassa huhtikuussa 1996, ja jotka kulminoituivat ECOFIN-neuvoston kokoukseen 1 päivänä joulukuuta 1997, ovat osoittaneet jäsenvaltioiden uuden halukkuuden kompromisseihin haitallisen verokilpailun poistamiseksi ja yhtenäis markkinoiden jatkuvien vääristymien vähentämiseksi. Komissio ottaa huomioon tämän kehityksen ja esittää nyt uuden ehdotuksen direktiiviksi lähdeverojen poistamiseksi korko- ja rojaltimaksuilta. 13. Sekä tämän ehdotuksen että ECOFIN-neuvoston kokouksessa 1 päivänä joulukuuta hyväksytyn talletusten verotusta yhteisössä koskevan tekstin tarkoitus on poistaa yhtenäismarkkinoiden vääristymät. Talletusten verotusta koskevalla direktiivillä pyritään tulojen estämään rojaltimaksuja koskevalla verotuksesta aiheutuvat vääristymät. ehdotuksella on jääminen verotuksen ulkopuolelle, kun ja tarkoitus poistaa kaksinkertaisesta tällä korko- taas 14. Korkoa ja rojalteja koskevan ehdotuksen budjettivaikutuksen lieventämiseksi direktiivin soveltamisalan asteittainen laajentaminen näyttäisi aiheelliselta, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat pääoman ja teknologian nettotuojia ja joille näihin maksuihin kohdistuvat verot edustavat merkittävää tulonlähdettä. 15. Sen vuoksi ehdotetaan aluksi vain, että poistetaan lähiyhtiöiden, mukaan lukien näiden yhtiöiden pysyvien toimipaikkojen, välisten korko- tai rojaltimaksujen lähdevero tai muu vero, koska nämä verot kannetaan useimmiten lähiyhtiöiden välisistä liiketoimista. Osana yhtenäismarkkinoiden myöhempää kehitystä toimenpide voidaan myöhemmin ulottaa korko- ja rojaltimaksuista kannettaviin muiden kuin lähiyhtiöiden välisiin veroihin. 16. Direktiivin soveltamisalan rajoittamisen lisäksi pääoman ja teknologian nettotuojina jotka olevia mahdollistavat näiden verojen poistamisen asteittain eikä välittömästi. auttaa ottamalla käyttöön jäsenvaltioita voitaisiin järjestelyitä, 17. Tämä direktiivi ei millään tavoin rajoita jäsenvaltioiden oikeutta ryhtyä toimenpiteisiin petosten ja väärinkäytösten estämiseksi. Se ei varsinkaan vaikuta veroviranomaisten oikeuteen mukauttaa siirtohintoja silloin, kun koron tai rojaltien summa tai lainasumma on suurempi kuin summa, josta maksaja ja edunsaaja olisivat sopineet pelkästään kaupallisin perustein. 18. Direktiivissä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus olla soveltamatta vapautusta. lähdeverosta, jos tosiasiallinen edunsaaja hyötyy erityisestä verokannasta, joka on alhaisempi kuin yleinen verokanta, jota tavallisesti sovelletaan edunsaajan jäsenvaltiossa yrityksen tai pysyvän toimipaikan saamiin tämän kaltaisiin maksuihin. 19. Lisäksi korko- ja sovelletaan rojaltimaksuihin toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömiin ja välillisen verotuksen alalla 19 päivänä joulukuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin6 säännöksiä. Tietojen vaihtaminen ja erityisesti niiden spontaani vaihtaminen silloin, kun kyseessä näyttää olevan voittojen siirto, voi lisätä toimenpiteiden tehokkuutta veropetosten ja veron kiertämisen estämi seksi näillä aloilla. jäsenvaltioiden 20. Tämän direktiivin soveltamisalan laajentamiseksi komissio velvoitetaan säännöksellä antamaan kertomus direktiivin toiminnasta niiden kokemusten perusteella, jotka saadaan kolmen ensimmäisen vuoden aikana. Tuolloin voidaan paremmin päätellä, erityisesti yritysverotuksen menettelysääntöjen kehittymisen perusteella, onko edelleen tarpeen antaa jäsenvaltioille mahdollisuus olla soveltamatta direktiiviä niihin maksuihin, jotka hyötyvät erityisestä verokannasta, joka on alempi kuin tavallisesti sovellettava verokanta. EYVL L 336, 27. 12. 1977, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna direktiiveillä 79/1070/ETY (EYVL L 331, 27. 12. 1979) ja 92/12/ETY (EYVL L 76, 23. 3. 1992). 4 Tässä vaiheessa voidaan myös ottaa harkittavaksi kysymys koron ja rojaltien määritelmien tarkistamisesta ottaen huomioon sellaisten korkoja ja rojalteja koskevien määräysten lähentäminen, jotka sisältyvät kansalliseen lainsäädäntöön ja kahdenvälisiin kaksinkertaista verotusta koskeviin sopimuksiin. II. Huomautukset 1 artikla 1. Tämän artiklan tarkoituksena on vapauttaa korko- ja rojaltimaksut kaikista tulon lähteellä perittävistä veroista siitä riippumatta, onko kyseessä lähdevero vai muu vero, silloin kun nämä maksut suorittaa jossakin jäsenvaltiossa oleva yhtiö tai jossakin jäsenvaltiossa sijaitsevan yhtiön toisessa jäsenvaltiossa sijaitseva pysyvä toimipaikka tai ne suoritetaan sen puolesta toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalle lähiyhtiölle tai jos sakin sijaitsevalle pysyvälle toimipaikalle, joka on maksujen tosiasiallinen edunsaaja. Tämä säännös edellyttää tulon lähteellä myönnettävää poikkeusta eli poikkeusta siinä vaiheessa, kun korot tai rojaltit maksetaan. Niiden saajan ei tarvitse hakea veron palauttamista. jäsenvaltiossa sijaitsevan jäsenvaltiossa lähiyhtiön toisessa Kun pysyvä toimipaikka maksaa tai ottaa vastaan korkoa tai rojalteja, tässä direktiivissä pidetään maksajana tai tosiasiallisena edunsaajana sitä eikä sen päätoimi paikkaa, kuten myös säädetään 3 artiklan 3 kohdassa. 2. Direktiiviä ei sovelleta tilanteissa, joihin ei varsinaisesti liity valtioiden rajojen yli suoritettavia maksuja. Tällainen tilanne on kyseessä esimerkiksi, jos a) b) 2 artikla 1. a) korkojen tai rojaltien tosiasiallinen edunsaaja on pysyvä toimipaikka samassa jäsenvaltiossa, jossa maksava yritys tai pysyvä toimipaikka sijaitsee, tai jos velkavaatimus tai pysyvään • rojaltimaksuja toimipaikkaan, vaikka korot ja rojaltit todellisuudessa maksettaisiin toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalle lähiyhtiölle. taikka omaisuus, jonka johdosta korko- liittyy tai oikeus suoritetaan, tällaiseen asiassa itse jos korot ja rojaltit maksetaan siihen jäsenvaltioon sijoittautuneen lähiyhtiön toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalle pysyvälle toimipaikalle, jossa korot ja rojaltit syntyvät, silloin, kun tällaisiin samassa jäsenvaltiossa sijaitsevien yhtiöiden välisiin maksuihin kohdistuu lähdevero, ellei velkavaatimus tai omistusoikeus, johon nämä maksut liittyvät, todellisuudessa liity kyseiseen pysyvään toimipaikkaan. kaikkea Tässä direktiivissä käsitteellä kaikenlaisista velkavaatimuksista tuloa. Määritelmä perustuu OECD:n vuodelta 1996 olevan tuloa ja varallisuutta koskevan mallive- rosopimuksen 11 artiklaan lukuun ottamatta tuloa valtion arvopapereista, joita tämä direktiivi ei koske. Viivästyneille maksuille suoritetut viivästyskorot tarkoitetaan yleisesti 'korko' syntyvää eivät todellisuudessa ole pääomatuloa, vaan pikemminkin erityinen korvaus velallisen viivästyksen aiheuttamasta tappiosta. OECDrn malli verosopimuksen 11 artiklan tapaan näitä maksuja ei tämän vuoksi pidetä tässä direktiivissä korkoina. b) Tässä direktiivissä käsitteellä 'rojaltit' tarkoitetaan yleisesti kaikkia maksuja, jotka suoritetaan vastikkeena tekijänoikeuden, teosten, patenttien jne. käytöstä tai käyttöoikeudesta sellaisina, kuin ne sisältyvät OECD:n vuodelta 1996 olevan tuloa ja varallisuutta koskevan malliverosopimuksen 12 artiklaan, samoin kuin maksuja, jotka suoritetaan vastikkeena teollisten, kaupallisten tai tieteellisten laitteiden käytöstä tai käyttöoikeudesta niin, että käsitteen piiriin kuuluvat kaikki jäsenvaltioiden rojalteiksi katsomat maksut. Tietokoneohjelmista vastikkeena suoritetut maksut voivat olla rojalteja, jos siirron kohteena on vähemmän kuin täysi oikeus ohjelmistoon (omistusoikeus ei siirry), eli maksut, jotka suoritetaan ohjelmistojen tekijänoikeutta koskevien liiketoimien nojalla, joiden perusteella siirronsaajalla on oikeus käyttää kaupallisesti tai suojattua toisintaakseen tietokoneohjelmisto tuotteita myyntiä tai alalisensoinnin myön tämistä varten kolmansille osapuolille, mutta jotka eivät sisällä tekijänoikeuden luovutusta. Tätä direktiiviä sovelletaan tällaisten liiketoimien nojalla suo ritettuihin maksuihin. tuotetta käyttääkseen tekijänoikeudella sitä Käsite 'rojaltit' ei kuitenkaan sisällä niin kutsuttuja 'mineraalirojalteja', koska nämä maksut ovat luonteeltaan pikemminkin kiinteän omaisuuden tuottoa. 2. Direktiiviä sovelletaan 1 kohdassa määriteltyjen korkojen ja rojaltien maksun lisäksi kaikkiin maksuihin, joita jäsenvaltiot pitävät korkoina tai rojalteina joko koron tai rojaltin syntyvaltion ja tosiasiallisen edunsaajan jäsenvaltion välillä voimassa olevan kaksinkertaista verotusta koskevan yleissopimuksen nojalla, taikka tällaisen yleissopi muksen puuttuessa sen jäsenvaltion kansallisen verolainsäädännön nojalla, jossa korko tai rojalti syntyy. Tämä ulottuu pysyvän toimipaikan suorittamiin tai sille suorite ttuihin maksuihin edellyttäen, että niitä pidettäisiin korkoina tai rojalteina, jos ne olisi suoritettu kyseisessä jäsenvaltiossa olevalle yhtiölle tai jos sellainen olisi ne suoritta nut. 3 artikla 1. a) Käsitteellä 'jäsenvaltion yhtiö' tarkoitetaan jokaista perustamissopimuksen 58 artiklassa tarkoitettua yhtiötä, jonka toiminnoilla on tehokas ja jatkuva yhteys jäsenvaltion talouteen. Neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 1961 (EYVL 2, 15. 1. 1962) yleisen ohjelman voimassa olleiden kansallisten rajoitusten poistamisesta. Siinä otettiin käyttöön sijoittautumisvapauden perustafnissopimuksen 58 artiklan vapautta lieventävä taloudellinen peruste. Tämä tarkoittaa, että yhtiö, jolla on vain sääntömääräinen kotipaikka yhteisössä, voisi saada sijoittautumisvapauden tuoman edun vain, jos sen toiminnalla on tehokas ja jatkuva yhteys jonkin jäsenvaltion talouteen. Yhteys ei kuitenkaan ole riippuvainen yhtiön osakkeenomistajien johdon kansallisuudesta. Yhtiöllä on lisäksi oltava kotipaikka jäsenvaltiossa ja sen on oltava verovelvollinen tuossa jäsenvaltiossa. tai 6 b) Käsitteellä 'lähiyhtiö' tarkoitetaan ainakin kaikkia yhtiöitä, joita yhdistää vähintään 25 prosentin välitön tai välillinen pääomaomistus. tai niiden Direktiivi kattaa korkojen ja rojaltien maksut emoyhtiön ja tytäryhtiön välillä, emoyhtiön ja tytäryhtiön tytäryhtiöiden välillä, saman emoyhtiön tytäryhti öiden ja niiden tytäryhtiöiden välillä edellyttäen, että yhtiö, joka maksaa tai jonka puolesta korko tai rojaltit maksetaan, ja yhtiö, jolle nämä maksut suoritetaan, ovat molemmat jäsenvaltion yhtiöitä. tytäryhtiöiden välillä sekä tytäryhtiöiden Jäsenvaltiot, jotka sitä haluavat, voivat kuitenkin säätää 25:tä prosenttia alhaisemmasta ja näin ollen vapaammasta omistustasosta määritelläkseen, onko yhtiöllä riittävä määräämisvalta toisessa yhtiössä. Ne voivat lisäksi korvata pääomaomistuksen vähimmäismäärän periaatteen äänioikeuden vähimmäismäärän periaatteella. Tosiasiallinen edunsaaja tarkoituksena on varmistaa se, että vapautusta sovelletaan, kun edunsaajan ja maksajan välillä on välittäjä, kuten valtuutettu, nimetty edustaja tai uskottu mies, vain sillä edellytyksellä, että korko- tai rojaltimaksujen todellinen edunsaaja täyttää direktiivin vaatimukset. -käsitteen tarkoitetaan yleensä Tässä direktiivissä käsitteellä jäsenvaltiossa olevaa kiinteää liikepaikkaa, jonka kautta toisessa jäsenvaltiossa olevan yhtiön liiketoimintaa harjoitetaan kokonaan tai osittain, mutta joka ei ole oikeushenkilö. toimipaikka' 'pysyvä ja rojaltimaksut Koska pysyvälle toimipaikalle tai pysyvän toimipaikan toimesta suoritettavat korko- itse asiassa yhtiön päätoimipaikalle tai sen toimesta, tähän säännökseen sisältyvä olettamus takaa sen, että nämä maksut nauttivat kuitenkin tämän direktiivin tuomia etuja edellyttäen, että muut edellytykset täyttyvät. suoritetaan periaatteessa c) d) e) 2. Jäsenvaltiot voivat myös lakata (takautuvasti) pitämästä yhtiötä lähiyhtiönä, jos 1 kohdan b alakohdassa säädettyä vähimmäisomistusta koskeva vaatimus ei täyty vähintään kahden vuoden ajan. Jäsenvaltiot eivät saa asettaa direktiivillä säädetyn veroedun myöntämisen edellytykseksi sitä, että korkoa tai rojaltia maksettaessa tämän omistuskauden on jo täytyttävä, kunhan se toteutuu myöhemmin. 4 artikla Jäsenvaltiot voivat sulkea soveltamisalan ulkopuolelle tietyt maksut, jotka saattavat kuulua koron käsitteen piiriin, mutta jotka todellisuudessa ovat luonteeltaan jaettua voittoa, pääomatuloa tai sekarahoituksen tuottoa. Tällainen voisi olla mahdollista esimerkiksi sellaisen kaksinkertaista verotusta koskevan sopimuksen määräysten nojalla, joka on voimassa sen jäsenvaltion, jossa korko syntyy, ja tosiasiallisen, edunsaajan jäsenvaltion välillä, taikka sen jäsenvaltion lain nojalla, jossa korko syntyy. Korkoon, joka on määritelty uudelleen jaetuksi voitoksi, olisi sovellettava direktiivin 90/435/ETY7 säännöksiä edellyttäen, että kaikki tuon direktiivin muut vaatimukset täyttyvät, jotta vältettäisiin tällaisten tuottojen kaksinkertainen verotus. 5 artikla Kun maksetun koron ja rojaltien määrä ylittää sen määrän, josta olisi sovittu, jos maksajan ja tosiasiallisen edunsaajan välillä tai niiden molempien ja kolmannen osapuolen välillä ei olisi vallinnut erityistä suhdetta, direktiiviä sovelletaan vain siihen määrään, josta olisi näin sovittu. Tämä noudattaa tuloa ja varallisuutta koskevan OECDrn m alli verosopimuksen 11 artiklan 6 kohdan ja 12 artiklan 4 kohdan periaatteita. Lisäksi kun velkasaatavan määrä koron ollessa kyseessä ylittää sen, mistä olisi sovittu tällaisen erityisen suhteen puuttuessa, direktiiviä sovelletaan korkoon vain sen määrän osalta, josta olisi tällöin sovittu. 6 artikla 1. 2. Jäsenvaltioiden olisi pystyttävä asianmukaisella mukaisesti estämään petokset ja väärinkäytökset ja taistelemaan niitä vastaan. tavalla suhteellisuusperiaatteen tuoma etu voidaan peruuttaa, jos kyseessä on jonka Direktiivin pääasiallisena tarkoituksena tai yhtenä pääasiallisista tarkoituksista voidaan todeta olevan veropetosten tekeminen tai veron kiertäminen. liiketoimi, 7 artikla 1. Jotta huolehdittaisiin siitä, että korko- ja rojaltimaksuja todellakin verotetaan jäsenvaltiossa ainakin kerran sen tason mukaan, jota tavallisesti sovelletaan näihin tuloeriin tosiasiallisen edunsaajan jäsenvaltiossa, jäsenvaltiot voivat poikkeuksen nojalla jättää soveltamatta 1 artiklan säännöksiä, jos näiden maksujen tosiasialliselta edunsaajalta kannetaan näistä koroista ja rojalteista 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii kohdassa mainittu vero sellaisen verokannan mukaan, joka on alhaisempi kuin tosiasiallisen edunsaajan liikepaikan saamaan jäsenvaltion yhtiön tällaiseen tuloon tavallisesti sovellettu verokanta. tai pysyvän Jäsenvaltioilla on tekemiseen, kun samanlainen mahdollisuus poikkeuksen tosiasiallinen edunsaaja, johon tosin sovelletaan edellä mainittua veroa, saa hyväkseen luomalla veropohjaa pienentävän liittyvän alennuksen (esimerkiksi veropohjaan säännöksen tai varauksen, joka merkitsee hyvin edullisia sääntöjä korko- tai rojalti tuloista peräisen olevan verotettavan tulon laskemiseksi) ja jota ei yleisesti sovelleta tosiasiallisen edunsaajan jäsenvaltion yhtiöiden tai pysyvien liikepaikkojen saamiin korkoihin tai roj äiteihin. 2. Koska tietyissä tilanteissa voi (esimerkiksi ennakkoratkaisun perusteella) käydä niin, tosiasialliselta edunsaajalta kannetaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan että iii kohdassa mainittu vero osasta näitä korkoja tai rojalteja 1 kohdassa säädetyillä EYVLL 225, 20. 8. 1990, s. 9. ehdoilla, jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä noiden tuloerien tähän osaan. Jäsenvaltioiden on sovellettava tämän direktiivin säännöksiä ainakin noiden tuloerien muuhun osaan. 8 artikla 1. Direktiiviä olisi periaatteessa sovellettava kaikissa jäsenvaltioissa viipymättä. On kuitenkin aiheellista ottaa käyttöön järjestelyt verojen asteittaiseksi poistamiseksi niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat suurimpia pääoman ja teknologian nettotuojia ja joille nämä verot edustavat huomattavaa tulonlähdettä, eli Kreikassa ja Portugalissa. Tätä varten säädetään viiden vuoden siirtymäkausi, jonka kuluessa verokantaa on alennettava asteittain (10 prosenttia kahden ensimmäisen vuoden aikana ja viisi pro senttia kolmen viimeisen vuoden aikana). Neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää poikkeuksen mahdollisesta jatkamisesta viiden vuoden siirtymäkauden jälkeen. Mahdollisen kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi direktiivissä vaaditaan, että tosiasiallisen edunsaajan jäsenvaltio hyvittää Kreikassa tai Portugalissa 1 kohdan nojalla kannetun veron. Verovähennyksen ei tarvitse Kreikassa tai Portugalissa ylittää 1 kohdan nojalla kannettavaa veroa eikä tosiasiallisen edunsaajan jäsenvaltiossa korosta ja rojaltista kannettavaa veroa sen mukaan, kumpi näistä on alhaisempi. 2. 3. 9 artikla Jäsenvaltioiden on täytäntöönpantava direktiivi viimeistään tammikuun 1 päivänä 2000. Kuten komission vuoden 1993 strategisessa ohjelmassa8 todetaan, jäsenvaltioita vaaditaan täytäntöönpanevassa lainsäädännössään viittaamaan niihin yhteisön direktiiveihin, joihin lainsäädäntö liittyy, ja lisäksi säätämään täytäntöönpanotaulukot, joista ilmenee yhteisön toimenpiteiden ja kansallisten toimenpiteiden vastaavuus, edistääkseen avoimuutta ja helpottaakseen komissiota sen täytäntöönpanon laadun seurantatehtävässä. 10 artikla lähiyhtiöt voivat hyötyä korko- tärkeätä, että aikaa myöten muutkin kuin On ja rojaltimaksujen veron poistosta sellaisena, kuin siitä direktiivissä säädetään. Muita kuin lähiyhtiöitä koskevat myös ne veroesteet, jotka tällä direktiivillä on tarkoitus poistaa, samoin kuin yrityksiä, jotka eivät ole yhtiömuotoisia. Tämän vuoksi ennakoidaan, että komissio antaa kertomuksen tämän direktiivin toiminnasta niiden kokemusten perusteella, joita saadaan sen kolmen ensimmäisen voimassaolovuoden aikana, tarkoituksena direktiivin soveltamisalan laajentaminen ja 7 artiklan soveltamisen arvioiminen ottaen erityisesti huomioon edistys, jota on saavutettu yritysverotuksen menettelysäännöissä. Tiedonanto 632 lopullinen, s. 12. 22. 12. 1993 "Sisämarkkinoiden hyödyntäminen: strateginen ohjelma" KOM(93) 9 Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavaksi yhteiseksi verojärjestelmäksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen9, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon10, ottaa huomioon talous- j a sosiaalikomitean lausunnon1 x, sekä katsoo, että yhtenäismarkkinoilla, joilla on kotimaisten markkinoiden ominaisuudet, eri jäsenvaltioiden yhtiöiden välisiin liiketoimiin ei saa soveltaa vähemmän suotuisia veroehtoja kuin niitä, joita sovelletaan samassa jäsenvaltiossa olevien yhtiöiden välisiin samoihin liiketoimiin, tämä vaatimus ei tällä hetkellä täyty korko- ja rojaltimaksujen osalta; kansalliset verolait yhdessä mahdollisten kahdenvälisten riitä varmistamaan kaksinkertaisen verotuksen täydellistä poistamista, ja niiden soveltaminen merkitsee usein kyseisille yhtiöille työläitä hallinnollisia muodollisuuksia j a kassavirtaongeimia, sopimusten kanssa eivät on tarpeellista huolehtia siitä, että korko-ja rojaltimaksuja verotetaan jäsenvaltiossa kerran, korko- ja rojaltimaksujen verotuksen poistaminen siinä jäsenvaltiossa, missä ne syntyvät, riippumatta siitä, kannetaanko ne lähdeverona vai muuna verona, on asianmukaisin tapa edellä mainittujen muodollisuuksien ja ongelmien poistamiseksi ja kansallisten ja rajojen ylitse tapahtuvien liiketoimien tasa-arvoisen verokohtelun varmistamiseksi; on erityisen tarpeellista poistaa nämä verot maksuilta, joita suoritetaan eri jäsenvaltioiden lähiyhtiöiden samoin kuin tällaisten yhtiöiden pysyvien toimipaikkojen välillä, järjestelyjä olisi sovellettava vain siihen koron tai rojaltien taikka velkasaatavan määrään, josta maksajan ja tosiasiallisen edunsaajan välillä olisi sovittu erityisen suhteen puuttuessa, 9 10 11 EYVL C EYVL C EYVLC 10 jäsenvaltioilla tulisi olla mahdollisuus jättää soveltamatta direktiivin säännöksiä, jos nämä maksut suoritetaan tosiasialliselle edunsaajalle, jota ei sijoittautumisjäsenvaltiossaan veroteta näistä tuloeristä sellaisen verotason mukaisesti, jota tavallisesti sovelletaan tuon jäsenvaltion yhtiön saamiin korkoihin tai roj äiteihin, lisäksi on tarpeen jättää jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä petosten tai väärinkäytösten estämiseksi, Kreikalla ja Portugalilla olisi talousarviosyistä oltava oikeus hyötyä siirtymäkaudesta ennen kuin ne voivat soveltaa 1 artiklan säännöksiä, jotta nämä jäsenvaltiot voivat asteittain alentaa korko- ja rojaltimaksuista perittäviä veroja siitä riippumatta, kannetaanko ne lähdeverona vai muuna verona, on tarpeellista, että kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanosta komissio toiminnasta erityisesti sen soveltamisalan antaa neuvostolle kertomuksen direktiivin laajentamiseksi muihin kuin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin yhtiöihin tai yrityksiin sekä 7 artiklan soveltamisen arvioimiseksi ja koron ja rojaltien määritelmien kattavuuden tarkistamiseksi ottaen huomioon sellaisten korkoja ja rojalteja koskevien määräysten lähentäminen, jotka sisältyvät kansalliseen lainsäädäntöön ja kahdenvälisiin kaksinkertaista verotusta koskeviin sopimuksiin, ja ja suhteellisuus perustamissopimuksen 3b artiklassa määrätyn periaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävästi saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita ja yhteisö voi siten saavuttaa ne paremmin; tämä direktiivi rajoittuu siihen, mitä vähintään tarvitaan näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, eikä siinä mennä pitemmälle, kuin näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeellista, toissijaisuusperiaatteen ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. jäsenvaltion yhtiö Jäsenvaltion on vapautettava korot ja rojaltit näiden tulojen veronalaisuudesta tässä jäsenvaltiossa siitä riippumatta, kannetaanko vero lähdeverona vai muuna verona, jos korkojen tai rojaltien maksajana tai osapuolena, jonka puolesta ne maksetaan, on jäsenvaltion yhtiön ensiksi mainitussa tämän jäsenvaltiossa sijaitseva pysyvä toimipaikka ja jos ne maksetaan toisen jäsenvaltion lähiyhtiölle tai jäsenvaltion lähiyhtiön toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalle pysyvälle toimipaikalle, edellyttäen että kyseinen lähiyhtiö tai lähiyhtiön pysyvä toimipaikka on näiden maksujen tosiasiallinen edunsaaja. toisen tai 2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta tilanteissa, joihin ei varsinaisesti liity valtioiden rajojen yli suoritetavia maksuja. Erityisesti 1 kohtaa ei sovelleta: a) tai toisen jäsenvaltion yhtiön ensiksi mainitussa jäsenvaltion yhtiön ja toimipaikan maksamiin korkoihin jäsenvaltiossa sijaitsevan pysyvän roj äiteihin, jos koron tai rojaltin tosiasiallinen edunsaaja on ensin mainitussa jäsenvaltiossa sijaitseva pysyvä toimipaikka ja jos se velkasaatava tai oikeus tai omaisuus, jonka johdosta korkoa tai rojaltia maksetaan, tosiasiassa liittyy tällaiseen pysyvään toimipaikkaan. 11 b) korkoon ja rojäiteihin, jotka jäsenvaltion yhtiö maksaa tämän jäsenvaltion lähiyhtiön toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalle pysyvälle toimipaikalle, jos täl laiseen muulle lähiyhtiölle kuin sen ensiksi mainitun jäsenvaltion ulkopuolella sijaitsevalle pysyvälle rojaltiin sovellettaisiin tässä jäsenvaltiossa lähdeveroa, ellei se velkasaatava tai oikeus taikka omaisuus, jonka johdosta korko tai rojalti maksetaan, tosiasiassa liity mainittuun pysyvään toimipaikkaan. toimipaikalle maksettuun korkoon tai 1. Tässä direktiivissä: 2 artikla a) b) 'korolla' tarkoitetaan tuloa kaikenlaisista velkasaatavista, riippumatta siitä, onko niiden vakuutena kiinnitys ja liittyykö niihin oikeus päästä osalliseksi velallisen voitosta, ja erityisesti joukkovelkakirjojen tai debentuurien tuottoa mukaan lukien tällaisiin joukkovelkakirjoihin liittyvät emissiovoitot ja palkkiot. Viivästyneestä maksusta maksettavia viivästyskor- vauksia ei pidetä korkoina. tai debentuureihin 'rojalteilla' tarkoitetaan kaikenlaisia maksuja, jotka on saatu vastikkeena kirjallisen, taiteellisen tai tieteellisen teoksen tai tietokoneohjelman mukaan lukien elokuvan, patenttien, tavaramerkkien, mallien, suunnitelmien, salaisten kaavojen tai menetelmien taikka teollisten, kaupallisten tai tieteellisten lait teiden taikka teollista, kaupallista tai tieteellistä asiantuntemusta koskevan tiedon käytöstä tai käyttöoikeudesta. Sillä ei tarkoiteta muuttuvia tai kiinteitä maksuja, jotka muodostavat vastikkeen mineraaliesiintymien, -lähteiden tai muiden luonnonvarojen hyödyntämisestä tai oikeudesta niiden hyödyntämiseen jos eikä maksuja omistusoikeus siirretään. tai käyttöoikeudesta tietokoneohjelmien käytöstä 2, Edellä l kohdassa tarkoitettujen tulojen ja maksujen lisäksi tässä direktiivissä tarkoitettuina korkoina ja rojalteina on käsiteltävä kaikkia muita korkoja ja maksuja, joita pidetään korkona tai rojalteina tai joita siinä tapauksessa, että maksajan tai tosiasiallisen edunsaajan luonne olisi toinen, pidettäisiin korkona tai rojalteina joko sen jäsenvaltion, josta korko tai rojaltit ovat peräisin, ja tosiasiallisen edunsaajan jäsenvaltion välillä voimassa olevan kaksinkertaista verotusta koskevan sopimuksen taikka sopimuksen puuttuessa sen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, josta korko tai rojaltit ovat peräisin. 12 3 artikla 1. Tässä direktiivissä: a) 'jäsenvaltion yhtiöllä' tarkoitetaan i) ii) iii) yhtiötä, joka on perustettu jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ja jonka sääntömääräinen kotipaikka, hallinnollinen keskustoimipaikka tai päätoimipaikka on yhteisössä ja jonka toimilla on tehokas ja jatkuva yhteys kyseisen jäsenvaltion talouteen; ja jolla jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti katsotaan olevan kotipaikka kyseisessä jäsenvaltiossa ja jolla ei kolmannen valtion kanssa tehdyn kaksinkertaista verotusta koskevan sopimuksen mukaisesti katsota verotustarkoituksia varten olevan kotipaikkaa yhteisön ulkopuolella; ja johon sovelletaan lisäksi jotain seuraavista veroista ilman, että se on niistä vapautettu, tai veroa, joka on samanlainen tai olennaisesti sa mankaltainen ja joka määrätään tämän direktiivin voimaantulon jälkeen seuraavien olemassa olevien verojen lisäksi tai niiden asemesta: - impôt des sociétés / vennootschapsbelasting ja impôt des non- résidents / belasting der niet-verblijfliouders Belgiassa, - selskabsskat Tanskassa, - Körperschaftssteuer Saksassa, - 06poq eiaoöripaToq VO^JIKCJV npooûnojv Kreikassa, - impuesto sobre sociedades Espanjassa, • - impôt sur les sociétés Ranskassa, - corporation tax Irlannissa, - imposta sul reddito delle persone giuridiche Italiassa, - impôt sur le revenu des collectivités Luxemburgissa, - vennootschapsbelasting Alankomaissa, - Körperschaftssteuer Itävallassa, - imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas Portugalissa, - yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund Suomessa, - statlig inkomstskatt Ruotsissa, - corporation tax Yhdistyneessä kuningaskunnassa; b) yhtiötä pidetään toisen yhtiön 'lähiyhtiönä', jos ainakin i) ensiksi mainittu yhtiö omistaa välittömästi tai välillisesti vähintään 25 prosenttia toisen yhtiön pääomasta; tai 13 ii) iii) toinen yhtiö omistaa välittömästi tai välillisesti vähintään 25 prosenttia ensiksi mainitun yhtiön pääomasta; taikka kolmas yhtiö omistaa välittömästi tai välillisesti vähintään 25 prosenttia sekä ensiksi mainitun yhtiön pääomasta että toisen yhtiön pääomasta; Jäsenvaltioilla on kuitenkin mahdollisuus soveltaa tätä direktiiviä olosuhteissa, joissa kyseessä oleva omistus on alle 25 prosenttia; korvata pääomaomistuksen vähimmäismäärän periaate vähimmäis- äänimäärän periaatteella. korko- ja rojaltimaksujen "tosiasiallinen edunsaaja" on jäsenvaltion yhtiö tai pysyvä toimipaikka, joka pitää maksuja hallussaan omaan lukuunsa eikä asiamiehenä, uskottuna miehenä tai nimettynä edustajana jonkun toisen puolesta; toimipaikalla' 'pysyvällä liikepaikkaa, harjoitetaan kokonaan tai osittain; jonka kautta tarkoitetaan toisessa jäsenvaltiossa jäsenvaltion yhtiön olevaa kiinteää liiketoimintaa c) d) Pysyvän toimipaikan katsotaan maksavan korkoa tai rojalteja, jos nämä maksut ovat verotuksessa vähennyskelpoisia tämän toimipaikan kuluina siinä jäsen valtiossa, jossa se sijaitsee; sitä pidetään koron tai rojaltien tosiasiallisena edunsaajana, jos nämä tulot ovat tuloa, johon kyseisessä jäsenvaltiossa sovelletaan jotakin 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa mainittua veroa. Jäsenvaltiot voivat peruuttaa tämän direktiivin tuoman edun kyseisen jäsenvaltion yhtiöiltä olosuhteissa, joissa 1 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset eivät keskeytyksettä ole täyttyneet vähintään kahden vuoden ajan. 4 artikla Poiketen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 2 kohdan säännöksistä jäsenvaltio, jossa korko syntyy, voi sulkea tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle korkomaksuilta vaikuttavat maksut, muun muassa: a) b) c) tulot, joita käsitellään voitonjakona tai pääoman takaisinmaksuna; tuloa velkasaatavista, joihin liittyy oikeus saada osa maksajan voitoista; tulot velkasaatavista, jotka antavat velkojalle oikeuden vaihtaa oikeutensa korkoon oikeuteen osallistua maksajan voittoihin; d) tulot velkasaatavista, joihin ei sisälly määräyksiä pääoman takaisinmaksusta. 14 Korkoon, joka on näin luonnehdittu voiton jakamiseksi, sovelletaan puolestaan neuvoston direktiivin 90/435/ETY12 säännöksiä, jos maksu suoritetaan sellaisten yhtiöiden kesken, joihin tätä direktiiviä sovelletaan. 5 artikla Jos korkojen tai rojaltien maksajan ja tosiasiallisen edunsaajan välisen tai niiden molempien ja jonkun kolmannen välisen erityisen suhteen vuoksi kyseisen tulon tai maksun määrä ylittää sen määrän, josta maksaja ja tosiasiallinen edunsaaja olisivat tällaisen suhteen puuttuessa sopineet, tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan vain viimeksi mainittuun määrään; kun kyseessä on korko ja sen velkasaatavan määrä, josta korkoa maksetaan, tällaisen suhteen vuoksi ylittää sen määrän, josta maksaja ja tosiasiallinen edunsaaja olisivat sopineet tällaisen suhteen puuttuessa, tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan vain siihen mahdolliseen korkoon, joka olisi maksettu viimeksi mainitusta määrästä. 1. 2. 1. 6 artikla Tällä direktiivillä ei estetä jäsenvaltiota estääkseen petoksia tai väärinkäytöksiä. toteuttamasta aiheellisia toimenpiteitä Jäsenvaltio voi peruuttaa tämän direktiivin tuoman edun tai kieltäytyä soveltamasta tätä direktiiviä sellaiseen liiketoimeen, jonka pääasiallisena tarkoituksena tai yhtenä pääasiallisena tarkoituksena on veropetosten tekeminen tai veron kiertäminen. 7 artikla Edellä 6 artiklassa mainittujen tilanteiden lisäksi jäsenvaltiot voivat jättää soveltamatta 1 artiklan säännöksiä niihin korko- ja rojaltimaksuihin, jotka maksetaan toisen jäsenvaltioon jäsenvaltion sijoittautuneelle pysyvälle toimipaikalle, jolta tämän tulon osalta ja sen hyväksi annetun säännöksen tai tiettyjen yhtiöiden tai pysyvien toimipaikkojen tai tiettyjen toimintojen hyväksi annetun säännöksen nojalla jäsenvaltion lähiyhtiölle lähiyhtiön toiseen tai a) b) kannetaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa mainittu vero sellaisen verokannan mukaan, joka on alhaisempi kuin toisen jäsenvaltion yhtiön tai toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan pysyvän toimipaikan tällaiseen tuloon tavallisesti sovellettu verokanta; tai joka saa hyväkseen sellaisen veropohjan alennuksen, jota ei tavallisesti sovellettaisi toisen jäsenvaltion yhtiöihin tai toisessa jäsenvaltioissa sijaitseviin pysyviin toimipaikkoihin. 12 EYVLN:oL 225, 20. 8. 1990, s. 6. 15 2. 1. 2. Jos 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut olosuhteet soveltuvat vain osaan 1 kohdassa tarkoitetuista koroista ja rojalteista, jäsenvaltiot voivat jättää soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä korkojen tai rojaltien tähän osaan. 8 artikla Kreikka ja Portugali voivat jättää soveltamatta 1 artiklan säännöksiä siirtymäkauden aikana, joka päättyy viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Jos tätä oikeutta käytetään, toisen jäsenvaltion lähiyhtiölle tai jonkin jäsenvaltion lähiyhtiön toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalle pysyvälle toimipaikalle maksettaviin korkoihin tai roj äiteihin sovellettava verokanta ei saa ylittää kymmentä prosenttia kahden ensimmäisen vuoden aikana eikä viittä prosenttia kolmen viimeisen vuoden aikana. Ennen viidennen vuoden päättymistä neuvosto voi komission ehdotuksesta pidentää tässä kohdassa säädettyä siirtymäkautta. Jos jäsenvaltion yhtiö tai tämän jäsenvaltion yhtiön kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitseva pysyvä toimipaikka saa korkoa tai rojalteja Kreikan tai Portugalin lähiyhtiöltä tai jonkin jäsenvaltion lähiyhtiön Kreikassa tai Portugalissa sijaitsevalta pysyvältä toimipaikalta, ensiksi mainitun jäsenvaltion on hyväksyttävä tästä tulosta Kreikassa tai Portugalissa maksettua veroa vastaava määrä vähennyksenä sen yhtiön tai pysyvän toimipaikan tuloverosta, joka on saanut kyseisen tulon 1 kohdan mukaisesti. 3. Edellä 2 kohdassa säädetyn verovähennyksen ei kuitenkaan tarvitse ylittää seuraavista määristä alhaisempaa: a) b) Kreikassa tai Portugalissa tällaisesta tulosta 1 kohdan nojalla maksettava vero; tai tai rojalteja saaneen yhtiön korkoja toimipaikan ennen verovähennystä lasketusta tuloverosta se osa, joka on laskettavissa näille mak suille sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla, jonka yhtiö kyseinen yhtiö on tai jossa pysyvä toimipaikka sijaitsee. tai pysyvän 9 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2000. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. toimitettava tarkoitetuista kysymyksistä Jäsenvaltioiden on antamansa keskeiset kansalliset komissiolle. Tässä ilmoituksessa jäsenvaltioiden on toimitettava vastaavuustaulukko, joka osoittaa kansalliset säännökset, jotka ovat voimassa tai saatetaan voimaan kunkin tämän direktiivin artiklan osalta. säännökset kirjallisina tässä direktiivissä 16 10 artikla Kolmen vuoden kuluttua 9 artiklan 1 kohdassa mainitusta päivästä komissio antaa neuvostolle kertomuksen direktiivin toiminnasta erityisesti sen soveltamisalan laajentamiseksi muihin kuin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin yhtiöihin tai yrityksiin sekä 7 artiklan soveltamisen tarkistamiseksi. 11 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 12 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 17 KORKOJEN LÄHDEVERO ( % ) Tilanne syyskuussa 1997 B (1) DK D (2) E F (6) IRL 1 (7) L (8) NL (9) A (10) P FIN ( H) s. UK 40 25 15 26 30 15 25 0 34 20 28 0 20 15 15 15 0 15 15 10 Velallisen kotivaltio"> Edunsaajan kolivaltio 4" Valtio ilman verosopimusta B DK D EL E F IRL I L 15 0 0 - 0 0 0 0 0 15 0/15 10 15 15 15 15 0 0/15 0 45. 15 26. 87 15/0 15/0 0 0 • 10 10 10 10 0 0 0 0 10 10 0 0 15 15 0 0 0 XXX - 0 0 0 0 15 8 10 XXX 10 XXX 10 8/10 (4) 15 10 0 0 10 0 10 • 0 0 0 XXX 0 0 15 10 10 0 0 0 12 10 10 10 10 0 10 0 0 0 0 0 0 0 0 10 10 10 15 15 0 10 10 0 10 , NL 0/10 0 10 0 10 0 0/15 /2. 5 10 A P FIN S UK 15 0 45. 15 26. 87 0/10 (5) 15 XXX 10 10 15 0 0 0 26. 8/ 15 15/10/ 0 15 0 0 0 0 0 XXX 10 10 0 0 0 0 0 0 0 0 10 0 0 12 10 10 0 0 15 15 XXX XXX 10 15 0 0 0 15 15 0/10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 15 XXX 10 - 0 0 0 XXX 10 15 0 0 34 XXX 10 5 0 0 15 12 15 10 10 0 0 0 XXX XXX 10 i 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 15 0 0 0 12 0 0 0 0 0 0 0 - 0 0 0 0 10 0 0 • (1) (2) Lähdeveroa ei yleensä peritä talletusten ja nimennäisjoukkovelkakirjojcn koroista, jotka belgialainen pakki maksaa ulkomaisille yrityksille. Ulkomaalaisia verotetaan vain koroista, jotka saadaan (ensimmäinen joukkovelkakirjalainoista (toinen luku). OTC-markkinoilta saatavien korkojen vero on 35 %. lainoista, joiden vakuutena on kiinteää omaisuutta oikeuttavista saadaan nautintaoikeuksista ja voitto-osuuteen ja koroista, luku) jotka (3) Poikkeuksia: Kreikan valtionobligaatiot 7,5 %, pankkitalletukset Kreikan valuutassa sekä yksityisten pankkien ja yritysten liikkccllclaskcmat joukkovelkakirjalainat 15 %, talletukset ulkomaan valuutassa 0 %. (4) 8 %, jos maksetaan pankille tai muulle laitokselle. (5) 0 %, jos itävaltalainen yhtiö omistaa 50 % tai enemmän kreikkalaisesta yhtiöstä. 18 (6) Yleisestä verokannasta on lukuisia poikkeuksia: esim. korot vapautettu verosta, kun ne maksetaan ulkomaalaiselle ja laina on otettu ulkomaille, 1. lokakuuta 1984 jälkeen liikkecllelaskctut valtionobligaatiot, 1. tammikuuta 1987 jälkeen liikkeellelasketut yritysten joukkovelkakirjalainat ja tietyt jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit. (7) Verokannat vaihtelevat tulon lähteestä riippuen. Taulukossa on suurimmat mahdolliset verokannat. (8) Tavallisista koroista ei peritä lähdeveroa. Voitto-osuuteen oikeuttavista joukkovelkakirjalainoista saatavia korkoja kuitenkin verotetaan, verokannat ilmenevät taulukosta. Jos lainojen vakuutena on Luxemburgissa sijaitsevaa kiinteää omaisuutta, korkoja verotetaan yleisen yhtiövcrokanana mukaisesti. (9) Koroista ei peritä lähdeveroa, lukuun ottamatta voitto-osuuteen oikeuttavista joukkovelkakirjoista saatavaa korkoa, jotka kohdellaan samalla tavalla kuin osinkoja. (10) Ulkomaalaisille maksetuista koroista ei peritä veroa, lukuun ottamatta korkoja lainoista, joiden vakuutena on kiinnitys Itävallassa sijaitsevaan kiinteistöön, verokannat ilmenevät taulukosta. (11) Veroa ei yleensä peritä ulkomaalaisille maksetuista koroista. Taulukko osoittaa verokannan, jota sovelletaan poikkeuksellisissa tapauksissa, esimerkiksi kun on kyseessä pitkäaikainen laina pääoman sijoituksen asemasta. 19 ROJALTIEN LÄHDEVERO ( % ) (ilman mahdollisesti sovellettavaa alv: ta) Tilanne lokakuussa 1997 B DK D EL E F IRL I L NL A p FIN s UK Velallisen kotivaltio-^ Edunsaajan kotivaltio * Valtio ilman verosopimusta B 15/ 25 "• 30 0 26. 8 7 0 20 25 33. 3 26 5 5 5 6 0 0 0 0 30 5 5 10/1 2 0 0 0 5 0 0 0/5 5 XXX 5 XXX 0/5 5/7 " XXX - 5 6 XXX 8/10/ • 5 6 - 0 8/10/ 5 0 4/8 10 0/5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 ~ 0 0 5 6 0 0 - 0 5 0 0 5 5/0 0/5 8/4 5 0 5 5/7 10 0 " 0 0 — 10 0 10 0 DK D EL E F IRL I L 0 0 5 5 0 0 5 0 NL 0 0 0 5/7 6 A P 1 10 0 5 i 10 0 xxx 0 10 0 5 10 XXX 5 FIN 5 0 5/0 0/10 5 0 0 5 0 0 5 0 — 0 0/10 10 12 1 10 0 XXX 0 0 0 0/5 0/5 0 S UK 0 0 0 0 0 0 5 10 0 0 5 0 0 0 10 0 0 8 5 0 20 15 28 28 23 5 0/5 0 XXX 0 0 10 0/5 0 XXX 0/10 5 0 0 0 0 10 10 5 5 10 5 0 0 0 0 12 0/5 5 XXX 0/5 0 0 0 8 5 XXX 0 0 0 10 10 10 28 1 10 5 " 10 ~ 0 XXX 0 - i 10 0 5 0 0 5 0 0 ~ 10 0 i 10 0 0 10 0 5 0 10 0 10 0 10 2 20 0 i 10 0 — 10 5 l 10 0 1 10 0 i 10 0 Jos vastaanottava yhtiö omistaa yli 50 prosenttia maksavan yhtiön osakekannasta. Jos maksun saaja ei ole luxemburgilainen holdingyhtiö. 75 prosenttiin koko maksusta sovelletaan yleensä 30 prosentin verokantaa, todellinen verokanta 22,5 %. 20 RAHOITUSSELVITYS Tällä ehdotuksella neuvoston direktiiviksi ei ole rahoituksellisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon. 21 VAIKUTUSTEN ARVIOINTILOMAKE Ehdotuksen vaikutus liikeyrityksiin ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) Ehdotuksen otsikko: Ehdotus neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotus järjestelmästä. ja Vaikutusten arvioinnin viitenumero: 97006 Ehdotus: 1. Yksi yhtenäismarkkinoiden tavoitteita on, että yhtiöt pystyvät toimimaan kaikkialla yhteisössä ilman rajoja tai esteitä. Yhden esteen muodostavat rajojen yli kannettava vero siinä jäsenvaltiossa, jossa ne syntyvät. tapahtuvista korko- ja rojaltimaksuista Ehdotuksessa säädetään tämän vuoksi näiden verojen poistamisesta aluksi korko- ja rojaltimaksuilta eri jäsenvaltioiden lähiyhtiöiden ja niiden pysyvien toimipaikkojen välillä. Yhteisö voi paremmin saavuttaa tämän tavoitteen yhtenäismarkkinoiden vaatimusten täyttämiseksi. Jäsenvaltioiden yksipuolisilla tai kahdenvälisillä toimenpiteillä ei ole pystytty ratkaisemaan näihin rajat ylittäviin maksuihin liittyviä ongelmia tavalla, joka täyttää täydellisesti yhtenäismarkkinoiden vaatimukset. Vaikutus liikeyrityksiin: 2. 3. Ehdotus rajoittuu aluksi lähiyhtiöiden ja niiden pysyvien toimipaikkojen välisiin maksuihin, jotka ovat yhtiöveron alaisia jäsenvaltiossa. Tämä kattaa emoyhtiöt ja tytäryhtiöt, emoyhtiöt ja tytäryhtiöiden tytäryhtiöt, saman yhtymän tytäryhtiöt tai tytäryhtiöiden tytäryhtiöt sekä tytäryhtiöt ja niiden tytäryhtiöt. Kaikkien alojen liikeyritykset voivat hyötyä tästä toimenpiteestä riippumatta niiden koosta tai maantieteellisestä sijainnista yhteisössä. Soveltamisalaa voidaan myöhemmin laajentaa kolmen ensimmäisen vuoden aikana saatavien kokemusten perusteella. Kaikki direktiivin soveltamisalaan kuuluvat yhtiöt hyötyvät siitä. Ne välttävät mahdollisen kaksinkertaisen verotuksen. Lisäksi niiden ei tarvitse enää noudattaa nykyisen kaltaisia olemassa olevia työläitä hallinnollisia muodollisuuksia halutessaan hyötyä kahdenvälisissä verosopimuksissa määrätystä ennakkoverojen alentamisesta tai poistamisesta. Mistään muista noudattamisehdoista ei säädetä. 22 4. 5. Ehdotuksella on myönteinen vaikutus rajojen yli tapahtuviin sijoituksiin, ja se parantaa yhteisön yhtiöiden kilpailuasemaa, koska se parantaa niiden rahoitustilannetta. Sillä on tämän vuoksi myös myönteinen vaikutus työllisyyteen. Ehdotuksessa ei säädetä toimenpiteistä, joilla otettaisiin erityisesti huomioon pienet ja keskisuuret yritykset, koska jos nämä yritykset täyttävät tämän direktiivin ehdot, ne voivat hyötyä direktiivin säännöksistä muiden yritysten kanssa samoilla ehdoilla. Kuulemiset: 6. Yritysten etujärjestöt ovat tästä ehdotuksesta. Niissä ilmaisseet näkemyksensä kannatetaan voimakkaasti rajat ylittävien korko- ja rojaltimaksujen vapauttamista alkuperämaassa kannettavista veroista, jotta rahoitusvirtojen esteet poistuvat. Esimerkiksi: - EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestojen liitto UNICE; - Euroopan osuuspankkien liitto (European Association of Cooperative Banks); - Euroopan kauppakamareiden ja teollisuuden liitto; - Euroopan kiinnitysliitto (European Mortgage Federation); - Euroopan unionin pankkiliitto (Banking Federation of the European Union). 23 ISSN 1024-4492 KOM(98) 67 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 01 08 10 Luettelonumero : CB-CO-98-145-FI-C ISBN 92-78-31892-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 23


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 605/98 af Angela SIERRA GONZÁLEZ til Kommissionen. Biologisk betinget fiskeristop

eurovoc_concepts:
Morocco
anti-discriminatory measure
conservation of fish stocks
fishery management
fishery resources
fishing agreement
fishing area
fishing fleet
fishing rights
fishing season

text: C 386/30 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 11. 12. 98 (98/C 386/037) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0605/98 af Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) til Kommissionen (4. marts 1998) Om: Biologisk betinget fiskeristop Den marokkanske regering har for nylig forl(cid:230)nget perioden for biologisk betinget fiskeristop til ogs(cid:229) at omfatte marts og april i farvandene ved fiskebanken ud for Sahara. Denne beslutning er ifłlge forskellige repr(cid:230)sentanter for fiskerisektoren en kr(cid:230)nkelse af fiskeriaftalen mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Marokko, som giver mulighed for justeringer, men ikke forl(cid:230)ngelser af perioden for biologisk betinget fiskeristop. Hertil kommer, at Marokko endnu ikke har iv(cid:230)rksat den fiskeriplan, som skulle begr(cid:230)nse fiskeriet efter befrugtede hunbl(cid:230)ksprutter i reproduktionszonen. Marokko har tv(cid:230)rtimod tilsyneladende łget sin fiskeriindsats til fare for fangsterne p(cid:229) grund af overudnyttelse af zonens reserver og i strid med videnskabelige anbefalinger med henblik p(cid:229) bevaring af fiskebankens bestande. Hvad mener Kommissionen om beslutningen om at forl(cid:230)nge det biologisk betingede fiskeristop ved fiskebanken ud for Sahara med to m(cid:229)neder? Vil fiskeristoppet berłre bl(cid:230)kspruttefartłjerne i Marokko? Opfylder dette land fiskeriaftalen med Den Euro- p(cid:230)iske Union p(cid:229) dette omr(cid:229)de? Hvilke foranstaltninger er Kommissionen parat til at tr(cid:230)ffe for at undg(cid:229) forskelsbehandling af fartłjerne, navnlig de spanske, ved gennemfłrelsen af »biologisk betingede fiskeristop« i zonen? Hvilke rapporter eller undersłgelser foreligger der, som anbefaler forl(cid:230)ngelse af det biologisk betingede fiskeristop ved denne fiskebanke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (20. april 1998) F(cid:230)llesskabet har altid tillagt en bevarelse og en rationel forvaltning af fiskeressourcerne den allerstłrste betydning. F(cid:230)llesskabet har inden for rammerne af aftalen med Marokko altid set positivt p(cid:229) udviklingen af et ansvarligt fiskeri, der kan sikre sektorens levedygtighed p(cid:229) lang sigt, herunder ogs(cid:229) bl(cid:230)kspruttefiskeriet, der er af stor betydning for de to parters fiskerfl(cid:229)der. Kommissionen finder i den forbindelse, at et biologisk betinget fiskeristop kun udgłr en del af et bredt udvalg af foranstaltninger til beskyttelse af bestanden. Derfor skal en s(cid:229)dan foranstaltning ses inden for rammerne af den faktiske gennemfłrelse af de bevarelsesforanstaltninger, som Marokko har forpligtet sig til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte for landets egen fl(cid:229)de, der driver industrielt fiskeri eller sm(cid:229)fiskeri efter bl(cid:230)ksprutter, og altid v(cid:230)re i de to parters interesse. Denne opfattelse stłttes af forskellige videnskabsfolk og forskere p(cid:229) omr(cid:229)det, som › selv om de anerkender, at det biologisk betingede fiskeristop mindsker presset p(cid:229) fiskeriet af unge fisk › tilfłjer, er det fortsat er nłdvendigt med supplerende foranstaltninger. Hvad ang(cid:229)r Marokkos ensidige anvendelse af forl(cid:230)ngelsen af det biologisk betingede fiskeristop, der vil f(cid:229) fłlger for b(cid:229)de den marokkanske og den europ(cid:230)iske fl(cid:229)de af bl(cid:230)kspruttefiskerfartłjer, har Kommissionen fortsat sine bestr(cid:230)belser p(cid:229) at sikre, at de indg(cid:229)ede forpligtelser overholdes, s(cid:229)ledes at en eventuel forskelsbehandling undg(cid:229)s


title: PREGUNTA ESCRITA n. 600/98 del Panayotis LAMBRIAS a la Comisión. Seguridad de la aviación civil

eurovoc_concepts:
air transport
carriage of passengers
civil aviation
supervisory body
transport accident
transport safety

text: 9. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 310/99 Finalmente, la Comisio·n debe ser consciente de que nuevos retrasos en este proyecto podra·n comprometer la buena y plena ejecucio·n de los fondos comunitarios por motivos que, en esta ocasio·n, no pueden achacarse a las autoridades nacionales. Asimismo, al aproximarse al final del II MCA, estos retrasos contribuira·n a la acumulacio·n de proyectos en el u·ltimo an(cid:152)o (1999) de dicho MCA. 1. ¿Es consciente la CE de que las razones expuestas por el candidato no seleccionado ya hab(cid:14)·an recibido en gran parte una respuesta en el recurso presentado en Portugal y que fue desestimado por las autoridades nacionales competentes? ¿Esta· dispuesta la CE a tomar medidas para reparar las consecuencias derivadas de los retrasos provocados 2. por la solicitud de explicaciones, en caso de que se compruebe la inexistencia de motivos para presentar dicho recurso? En caso afirmativo, ¿puede indicar la CE cua·les sera·n dichas medidas? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (5 de mayo de 1998) La Comisio·n no duda de la importancia de la construccio·n de un tranv(cid:14)·a ra·pido para la poblacio·n de Oporto y de las ventajas que puede aportar a la vida cotidiana de los habitantes de la zona. No obstante, en su condicio·n de guardiana de los Tratados, la Comisio·n tiene el cometido de velar por la correcta aplicacio·n de las disposiciones de la legislacio·n comunitaria, y, en tal sentio, estudiar todas las denuncias de pra·cticas contrarias al derecho comunitario que se le remiten, independientemente de que se tramiten o no ante las instancias nacionales e independientemente de los resultados de esa tramitacio·n. En concreto, es deber de la Comisio·n intervenir cuando se pueden comprometer fondos europeos, como ocurre el caso que nos ocupa, a fin de garantizar su correcta utilizacio·n. Por ello se ha remitido una solicitud de informacio·n a las autoridades portuguesas insta·ndolas a responder de manera ra·pida y a suspender el procedimiento de adjudicacio·n hasta la clarificacio·n completa de las cuestiones planteadas. Una vez recibidos los elementos solicitados, la Comisio·n intervendra· para dar al asunto el desarrollo adecuado. (98/C 310/132) PREGUNTA ESCRITA E-0600/98 de Panayotis Lambrias (PPE) a la Comisio·n (4 de marzo de 1998) Asunto: Seguridad de la aviacio·n civil ¿Son ciertas las observaciones realizadas por organizaciones competentes en el sentido de que la Unio·n Europea va rezagada frente a los Estados Unidos en lo que concierne a las inversiones en el a·mbito de la seguridad de la aviacio·n civil, teniendo en cuenta, adema·s, la inquietud que manifiesta la opinio·n pu·blica en lo referente a cuestiones de seguridad? ¿Que· medidas piensa adoptar la Comisio·n en este sentido? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (15 de abril de 1998) La Comisio·n no tiene conocimiento de los informes a los que alude Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, por lo que le es imposible responder a esta parte de la pregunta. En caso de que Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se encuentre en posesio·n de materiales relacionados con tales informes, le rogamos tenga a bien proporciona·rselos a la Comisio·n. La Comisio·n ha adoptado una serie de iniciativas para contribuir a la mejora de las normas de seguridad, ya muy elevadas, aplicadas en la Unio·n en el a·mbito de la aviacio·n civil. En concreto, remitimos a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a a la Comunicacio·n de la Comisio·n titulada «Definicio·n de una estrategia comunitaria para mejorar la seguridad ae·rea» (1), donde encontrara· ma·s informacio·n sobre las acciones propuestas por la Comisio·n. (1) SEC(96)1083 final


title: PERGUNTA ESCRITA n. 605/98 do Deputado Angela SIERRA GONZÁLEZ à Comissão. Repouso biológico nas águas de Marrocos

text: C 386/30 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 (98/C 386/037) PERGUNTA ESCRITA E-0605/98 apresentada por Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (4 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Repouso biol(cid:243)gico nas Æguas de Marrocos O Governo de Marrocos alargou recentemente aos meses de Mar(cid:231)o e Abril o per(cid:237)odo de repouso biol(cid:243)gico nas Æguas do banco de pesca do Sara. Segundo diversos representantes do sector da pesca, esta decisªo constitui uma viola(cid:231)ªo do Acordo de Pesca entre a Uniªo Europeia e Marrocos, que prevŒ a possibilidade de ajustamentos, mas nªo de alargamento do per(cid:237)odo de repouso biol(cid:243)gico, tanto mais que Marrocos ainda nªo p(cid:244)s em marcha o plano de pesca que visava limitar a pesca das fŒmeas fecundadas de cefal(cid:243)podes na zona de reprodu(cid:231)ªo. Pelo contrÆrio, parece que aquele pa(cid:237)s africano terÆ aumentado os seus esfor(cid:231)os de pesca, pondo em perigo as capturas por sobreexplora(cid:231)ªo dos recursos da zona, violando as recomenda(cid:231)ıes dos cientistas em matØria de conserva(cid:231)ªo da riqueza haliŒutica do banco de pesca. Qual a opiniªo da Comissªo sobre o alargamento de dois meses do per(cid:237)odo de repouso biol(cid:243)gico no banco de pesca do Sara? IrÆ essa medida afectar a frota de pesca dos cefal(cid:243)podes em Marrocos? Respeita este pa(cid:237)s o acordo de pesca com a Uniªo Europeia neste sentido? Que medidas tenciona tomar a Comissªo para evitar a discrimina(cid:231)ªo das frotas, designadamente da frota espanhola, no (cid:226)mbito da aplica(cid:231)ªo dos per(cid:237)odos de repouso biol(cid:243)gico na zona? Com base em que relat(cid:243)rios ou em que estudos foi alargado o per(cid:237)odo de repouso biol(cid:243)gico no referido banco de pesca? Resposta da ComissÆria Emma Bonino em nome da Comissªo (20 de Abril de 1998) A Comunidade sempre considerou muito importante a conserva(cid:231)ªo e a gestªo racional dos recursos haliŒuticos. No (cid:226)mbito do acordo celebrado com Marrocos, a Comunidade foi sempre favorÆvel ao desenvolvimento de uma pesca responsÆvel que permita garantir a viabilidade a longo prazo do sector e, em particular, da pesca de cefal(cid:243)podes, que tem uma import(cid:226)ncia considerÆvel para as frotas de ambas as partes. Neste contexto, a Comissªo considera que o repouso biol(cid:243)gico apenas representa uma parte de uma sØrie de medidas de protec(cid:231)ªo dos recursos. Por este motivo, a medida deve inscrever-se num quadro operacional de medidas de preserva(cid:231)ªo que Marrocos se comprometeu a assumir e que devem afectar as suas frotas industrial e artesanal dedicadas (cid:224) pesca de cefal(cid:243)podes, sempre em benef(cid:237)cio de ambas as partes. Este parecer foi sempre apoiado por diferentes cientistas e investigadores na matØria que, embora reconhecendo que os per(cid:237)odos de repouso biol(cid:243)gico aliviam a pressªo de pesca sobre os jovens recrutas, consideram que sªo igualmente necessÆrias medidas complementares. No que respeita (cid:224) aplica(cid:231)ªo unilateral por parte de Marrocos do prolongamento do per(cid:237)odo de repouso biol(cid:243)gico, que irÆ afectar as frotas de cefal(cid:243)podes marroquinas e europeias, a Comissªo prosseguiu as suas iniciativas com vista a assegurar o respeito dos compromissos assumidos e a fim de evitar qualquer discrimina(cid:231)ªo eventual


title: 1998 m. kovo 4 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 97/467/EB, pateikiantį laikinus trečiųjų šalių įmonių, iš kurių valstybės narės leidžia importuoti triušieną ir ūkiuose augintų medžiojamų gyvūnų mėsą, sąrašustekstas svarbus EEE

eurovoc_concepts:
game meat
health legislation
import
livestock farming
rabbit meat
third country

text: 324 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/22 t. 31998D0219 L 82/44 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 3 19 KOMISIJOS SPRENDIMAS 1998 m. kovo 4 d. iš dalies keičiantis Sprendimą 97/467/EB, pateikiantį laikinus trečiųjų šalių įmonių, iš kurių valstybės narės leidžia importuoti triušieną ir ūkiuose augintų medžiojamų gyvūnų mėsą, sąrašus (tekstas svarbus EEE) (98/219/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, 1 straipsnis Šio sprendimo priedas pridedamas prie Sprendimo 97/467/EB priedo. 2 straipsnis Šis sprendimas taikomas nuo 1998 m. vasario 20 d. 3 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1998 m. kovo 4 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys leidžiama importuoti trečiųjų šalių įmonių, atsižvelgdama į 1995 m. birželio 22 d. Tarybos sprendimą 95/408/EB dėl iš kurių valstybėms narėms tam tikrus gyvulinės kilmės produktus, žuvininkystės produktus arba gyvus dvigeldžius moliuskus (1), laikinų sąrašų pereinamajam laikotarpiui suda- rymo sąlygų su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 97/34/EB (2), ypač į jo 2 straipsnio 4 dalį, kadangi laikini įmonių, gaminančių triušieną ir ūkiuose augintų laukinių gyvūnų mėsą (laukieną), sąrašai buvo sudaryti Komi- sijos sprendimu 97/467/EB (3) su paskutiniais pakeitimais, pada- rytais Komisijos sprendimu 98/103/EB (4); kadangi Naujoji Zelandija ir Kroatija nusiuntė įmonių, gami- nančių triušieną ir ūkiuose augintų laukinių gyvūnų mėsą (laukieną), sąrašą, kurioms atsakingos institucijos patvirtina, kad įmonės atitinka Bendrijos taisykles; kadangi tokiu būdu Naujajai Zelandijai sudarytas sąrašas ūkiuose augintų laukinių gyvūnų mėsą (laukieną); ir Kroatijai gali būti įmonių, gaminančių triušieną ir laikinas kadangi šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Veteri- narijos nuolatinio komiteto nuomonę, (1) OL L 243, 1995 10 11, p. 17. (2) OL L 13, 1997 1 16, p. 33. (3) OL L 199, 1997 7 26, p. 57. (4) OL L 25, 1998 1 31, p. 96. 03/22 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 325 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA „País: NUEVA ZELANDA — Land: NEW ZEALAND — Land: NEUSEELAND — Xώρα: ΝΕΑ ΖΗΛΑΝ∆ΙΑ — Country: NEW ZEALAND — Pays: NOUVELLE-ZÉLANDE — Paese: NUOVA ZELANDA — Land: NIEUW- ZEELAND — País: NOVE ZELÂNDIA — Maa: UUSI-SEELANTI — Land: NYA ZEELAND 1 2 DSP 2 Summit Vanison Ltd 3 Kaimai 4 Tauranga DSP 3 PPCS Mossburn Mossburn Mossburn DSP 5 Game Meats NZ Ltd South Kaipara Head Helensville DSP 7 Mair Venison Hokitika Hokitika DSP 12 Progressive Venison Hastings Hastings DSP 16 Mair Venison Kennington Invercargill DSP 17 Mair Venison – Rotorua Rotorua Rotorua DSP 18 Venison Packers Feilding Limited Feilding Feilding DSP 19 Mountain River Processors Rakaia Rakaia DSP 20 Venex Limited Wairoa Wairoa DSP 23 PPCS Islington Islington Christchurch DSP 25 Otago Venison Ltd Invermay Mosgiel DSP 26 PPCS Burnside Limited Burnside Dunedin DSP 27 Pacifica Venison Ltd Kotinga Takaka DSP 28 Pacifica Venison Limited Oxford North Canterbury 5 SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH ME 50 Alliance Group Ltd Lorneville Lorneville Southland CP-CS ME 56 AFFCO New Zealand Limited Te Puke Te Puke CP-CS ME 117 Clover Export Limited Gore Gore CP-CS PH 3 Waitaki Biosciences International Ltd Christchurch Christchurch CP-CS PH 14 Richmond Limited Hastings Hastings CP-CS PH 15 AFFCO New Zealand Limited Mount Maunganui South Mount Maunganui South CP-CS 6 b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b 326 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/22 t. 1 2 3 4 PH 21 Mair Venison Ltd PH 23 Mair Venison Ltd Kennington Invercargil Rotorua Rotorua PH 26 McFarlane Laboratories NZ Ltd Avondale Auckland PH 27 Defiance Processors Limited PH 30 Progressive Venison Dunedin Hastings Dunedin Hastings 5 CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS PH 55 Canterbury Frozen Meat Company Limited Harewood Christchurch CP-CS PH 58 PPCS Mossburn Mossburn Mossburn PH 69 F. J. Ramsey Meats (Paerata) Ltd Paerata Auckland PH 71 Progressive Meats Limited Hastings Hastings PH 83 Venex Limited Wairoa Wairoa PH 127 Game Meats NZ Ltd South Kaipara Head Helensville PH 131 Summit Venison Ltd Kaimai Tauranga PH 204 Constantia Foods Limited Greerton Tauranga PH 206 Mair Venison Limited Hokitika Hokitika PH 208 Waitotara Meat Co Ltd Tirau Tirau PH 214 Garrett International Meats Ltd Penrose Auckland PH 353 PPCS Burnside Division Burnside Dunedin PH 366 PPCS Islington Ltd Islington Islington PH 367 Venison Packers Fielding Limited PH 376 Otago Venison Ltd PH 391 Pacifica Venison Ltd PH 423 Mountain River Processors PH 436 BioProducts (New Zealand) Limited Fielding Invermay Kotinga Rakaia Mosgiel Fielding Mosgiel Takaka Rakaia Mosgiel CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS 6 b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b PH 469 Pacifica Venison Limited Oxford North Canterbury CP-CS b“ „País: CROACIA — Land: KROATIEN — Land: KROATIEN — Xώρα: KPOATIA — Country: CROATIA — Pays: CROATIE — Paese: CROAZIA — Land: KROATIË —País: CROÁCIA — Maa: KROATIA — Land: KROATIEN 1 2 201 Contractor d. o. o. 3 Zupanja 4 — 5 CH-SP 6 a“


title: 98/197/GASP: Gemeinsamer Standpunkt vom 4. März 1998 - vom Rat aufgrund von Artikel J.2 des Vertrags über die Europäische Union festgelegt - betreffend Fortschritte hinsichtlich eines rechtsverbindlichen Protokolls zur verstärkten Einhaltung des Übereinkommens über biologische Waffen und Toxinwaffen (BWÜ) sowie die Intensivierung der Beratungen der Ad-Hoc-Gruppe zu diesem Zweck

eurovoc_concepts:
Treaty on European Union
biological weapon
common position
non-proliferation of arms
weapon of mass destruction

text: L 75/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 12. 3. 98 GEMEINSAMER STANDPUNKT vom 4. M(cid:228)rz 1998 — vom Rat aufgrund von Artikel J. 2 des Vertrags (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union festgelegt — betreffend Fortschritte hinsichtlich eines rechtsverbindlichen Protokolls zur verst(cid:228)rkten Einhaltung des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber biologische Waffen und Toxinwaffen (BW(cid:220)) sowie die Intensivierung der Beratungen der Ad-Hoc-Gruppe zu diesem Zweck (98/197/GASP) DER RAT DER EUROP(cid:190)ISCHEN UNION — gest(cid:252)tzt auf den Vertrag (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union, ins- besondere auf Artikel J. 2, in der Erw(cid:228)gung, daß der Rat am 25. Juni 1996 den Ge- meinsamen Standpunkt 96/408/GASP betreffend die Vor- bereitung auf die Vierte Konferenz zur (cid:220)berpr(cid:252)fung des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber das Verbot der Entwicklung, Her- stellung und Lagerung bakteriologischer (biologischer) Waffen und von Toxinwaffen sowie (cid:252)ber die Vernichtung solcher Waffen (BW(cid:220)) (1) festgelegt hat — HAT FOLGENDEN GEMEINSAMEN STANDPUNKT FESTGELEGT: Artikel 1 Ziel dieses Gemeinsamen Standpunkts ist es, den fr(cid:252)hzeiti- gen und erfolgreichen Abschluß der Verhandlungen der Ad-Hoc-Gruppe „BW(cid:220)“ (cid:252)ber ein rechtsverbindliches Pro- tokoll zur Einf(cid:252)hrung einer Verifikations- und Einhal- tungsregelung zu f(cid:246)rdern, mit der das (cid:220)bereinkommen wirksam verst(cid:228)rkt wird. Artikel 2 (1) Hinsichtlich der in Artikel 1 genannten Zwecke ver- treten die Mitgliedstaaten die Auffassung, daß die Ver- handlungen (cid:252)ber ein BW(cid:220)-Protokoll 1998 f(cid:252)r die V(cid:246)lker- gemeinschaft hohe Priorit(cid:228)t erhalten m(cid:252)ßten, und sie set- zen sich intensiv daf(cid:252)r ein, daß bei den Beratungen der Ad-Hoc-Gruppe entscheidende Fortschritte im Hinblick auf den Abschluß der wesentlichen Verhandlungen bis Ende 1998 erzielt werden, damit das Protokoll von einer Sonderkonferenz der Vertragsstaaten Anfang 1999 ange- nommen werden kann. (2) Die Mitgliedstaaten halten es f(cid:252)r wichtig, daß die er- forderliche Zeit f(cid:252)r die Verhandlungen der Ad-Hoc-Grup- pe vorgesehen wird, damit diese fr(cid:252)hzeitig abgeschlossen werden k(cid:246)nnen. Die Mitgliedstaaten setzen sich in der Ad- Hoc-Gruppe daf(cid:252)r ein, daß f(cid:252)r die Verhandlungen gen(cid:252)- gend Zeit vorgesehen wird. (3) Die Mitgliedstaaten arbeiten insbesondere zusam- men, um in den Verhandlungen ein Einvernehmen (cid:252)ber die (1) ABl. L 168 vom 6. 7. 1996, S. 3. nachstehenden Maßnahmen, einschließlich Verifikations- maßnahmen, zu f(cid:246)rdern, die f(cid:252)r ein wirksames Protokoll zur verst(cid:228)rkten Einhaltung des BW(cid:220) von zentraler und wesentlicher Bedeutung sind: — Angaben zu einer Reihe von Einrichtungen und T(cid:228)tig- keiten, die im Rahmen des (cid:220)bereinkommens von po- tentieller Bedeutung sind, um unter anderem die Trans- parenz zu steigern; — Bestimmungen (cid:252)ber Besichtigungen von Einrichtungen, damit genaue und umfassende Angaben gef(cid:246)rdert und somit die Transparenz und das Vertrauen weiter gestei- gert werden; — Bestimmungen (cid:252)ber rasche und effektive Untersuchun- gen bei Besorgnissen hinsichtlich der Nichteinhaltung, einschließlich Untersuchungen von Einrichtungen so- wie „vor Ort“-Untersuchungen; — eine kosteneffiziente und unabh(cid:228)ngige Organisation, einschließlich eines kleinen st(cid:228)ndigen Personalbestands, der in der Lage ist, die Bestimmungen des Protokolls wirksam umzusetzen. (4) Die Mitgliedstaaten werden auch weiterhin die Uni- versalit(cid:228)t des (cid:220)bereinkommens f(cid:246)rdern. Artikel 3 Die Aktion zur Unterst(cid:252)tzung der in den Artikeln 1 und 2 genannten Ziele umfaßt — gemeinsame Standpunkte der Mitgliedstaaten in den Verhandlungen, gegebenenfalls einschließlich der Un- terbreitung spezifischer Dokumente und Vorschl(cid:228)ge in der Ad-Hoc-Gruppe, insbesondere zu den zentralen Be- reichen und Punkten nach Artikel 2 Absatz 3; — Demarchen des Vorsitzes nach Maßgabe des Ar- tikels J. 5 Absatz 3 des Vertrags gegen(cid:252)ber Vertrags- staaten, um auf deren Unterst(cid:252)tzung der Ziele des Artikels 2 dieses Gemeinsamen Standpunkts hinzuwir- ken; — Demarchen des Vorsitzes nach Maßgabe des Ar- tikels J. 5 Absatz 3 des Vertrags gegen(cid:252)ber Staaten, die das BW(cid:220) noch nicht unterzeichnet haben, sowie ge- gen(cid:252)ber Staaten, die das BW(cid:220) zwar bereits unterzeich- net, aber noch nicht ratifiziert haben, zur F(cid:246)rderung der Universalit(cid:228)t des (cid:220)bereinkommens; 12. 3. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften L 75/3 — Kontakte zwischen den Regierungen der Mitgliedstaa- ten, der Kommission und der Industrie, einschließlich Seminare, mit dem Ziel, das Verst(cid:228)ndnis zwischen den Vertretern der europ(cid:228)ischen Industrie und den an den Verhandlungen in der Ad-Hoc-Gruppe Beteiligten zu f(cid:246)rdern. Artikel 4 Dieser Gemeinsame Standpunkt tritt zum Zeitpunkt seiner Annahme in Kraft. Artikel 5 Dieser Gemeinsame Standpunkt wird im Amtsblatt ver(cid:246)f- fentlicht. Geschehen zu Br(cid:252)ssel am 4. M(cid:228)rz 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:228)sident G. BROWN


title: Reglamento (CE) n° 513/98 de la Comisión de 4 de marzo de 1998 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la vigésima novena licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 5. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 65/7 REGLAMENTO (CE) No 513/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 4 de marzo de 1998 por el que se fija el importe m(cid:145)ximo de la restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n del az(cid:156)car blanco para la vig(cid:130)sima novena licitaci(cid:155)n parcial efectuada en el marco de la licitaci(cid:155)n permanente contemplada en el Reglamento (CE) no 1408/97 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece una organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector del az(cid:156)car (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1599/96 (2), y, en particular, la letra b) del p(cid:145)rrafo segundo del apartado 5 de su art(cid:146)culo 17, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el Regla- mento (CE) no 1408/97 de la Comisi(cid:155)n, de 22 de julio de 1997, relativo a una licitaci(cid:155)n permanente para la deter- minaci(cid:155)n de las exacciones reguladoras y/o de las restitu- se ciones procede a licitaciones parciales para la exportaci(cid:155)n de dicho az(cid:156)car; sobre la exportaci(cid:155)n de az(cid:156)car blanco (3); Considerando que, de acuerdo con lo dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 9 del Reglamento (CE) no 1408/97, debe fijarse en su caso un importe m(cid:145)ximo de la restitu- ci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n para la licitaci(cid:155)n parcial de que se trate, teniendo en cuenta en particular la situaci(cid:155)n de la evoluci(cid:155)n previsible del mercado del az(cid:156)car en la Comu- nidad y en el mercado mundial; Considerando que, previo examen de las ofertas, es conveniente adoptar para la vig(cid:130)sima novena licitaci(cid:155)n parcial las disposiciones contempladas en el art(cid:146)culo 1; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n del az(cid:156)car, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para la vig(cid:130)sima novena licitaci(cid:155)n parcial de az(cid:156)car blanco efectuada en el marco del Reglamento (CE) no 1408/97, se fija un importe m(cid:145)ximo de la restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n de 44,853 ecus/100 kg. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 5 de marzo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 4 de marzo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 43. (3) DO L 194 de 23. 7. 1997, p. 16


title: Notes : références des notes de doctrine aux arrêts de la Cour de justice et du Tribunal de première instance des Communautés européennes.

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
General Court (EU)
case law (EU)
judgment of the Court (EU)
ruling


title: QUESTION ECRITE no 569/98 de Kenneth COLLINS à la Commission. Base légale du règlement portant création de l'Agence européenne pour l'évaluation des médicaments

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
animal disease
cattle
health policy
health risk
legal basis
medicinal product
pharmaceutical legislation
public health
veterinary drug

text: 9. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 310/91 Les aspects e·thiques de l(cid:146)expe·rimentation animale prennent une importance croissante. La Commission encourage fortement les E· tats membres a‘ instaurer des comite·s e·thiques pour l(cid:146)expe·rimentation animale sur une base volontaire dans le cadre de leur e·valuation pe·riodique. (98/C 310/121) QUESTION E· CRITE E-0569/98 pose·e par Kenneth Collins (PSE) a‘ la Commission (4 mars 1998) Objet: Base le·gale du re‘glement portant cre·ation de l(cid:146)Agence europe·enne pour l(cid:146)e·valuation des me·dicaments La Commission est-elle d(cid:146)accord pour que, conforme·ment au traite· d(cid:146)Amsterdam et a‘ la de·claration faite par le Pre·sident Santer au Parlement europe·en en fe·vrier 1997 sur la politique de l(cid:146)UE en matie‘re de sante· suite a‘ la crise de l(cid:146)ESB, la ne·cessaire re·vision du re‘glement portant cre·ation de l(cid:146)Agence europe·enne pour l(cid:146)e·valuation des me·dicaments soit effectue·e sur la base de l(cid:146)article 100 A du traite·, pluto(cid:136)t que l(cid:146)article 235? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (8 avril 1998) Conforme·ment a‘ l(cid:146)article 71 du re‘glement (CEE) no 2309/93 du Conseil, du 22 juillet 1993, e·tablissant des proce·dures communautaires pour l(cid:146)autorisation et la surveillance des me·dicaments a‘ usage humain et a‘ usage ve·te·rinaire et instituant une agence europe·enne pour l(cid:146)e·valuation des me·dicaments (1), la Commission publie dans un de·lai de six ans un rapport ge·ne·ral sur l(cid:146)expe·rience acquise sur la base du fonctionnement des proce·dures pre·vues par le re‘glement. Celui-ci e·tant entre· en vigueur le 1er janvier 1995, la Commission pre·sentera en 2001 le rapport mentionne· a‘ l(cid:146)article 71. La ne·cessite· de modifier le re‘glement sera examine·e en se fondant sur ce rapport. Selon une jurisprudence constante, la base juridique d(cid:146)un acte communautaire doit e(cid:136)tre de·termine·e en fonction du contenu de cet acte. Si la Commission propose que des modifications soient apporte·es au re‘glement a‘ la suite du rapport en question, la base juridique de la proposition de·coulera ne·cessairement du contenu de la proposition. (1) JO L 214 du 24. 8. 1993. (98/C 310/122) QUESTION E· CRITE E-0570/98 pose·e par Eryl McNally (PSE) a‘ la Commission (4 mars 1998) Objet: Stockage du plutonium La Royal Society a attire· l(cid:146)attention sur le fait que l(cid:146)augmentation des stocks de plutonium en Grande-Bretagne repre·sentait un danger sur le plan environnemental et que le plutonium risquait en outre d(cid:146)e(cid:136)tre vole· et utilise· de manie‘re ille·gale pour la fabrication d(cid:146)armes nucle·aires. Face a‘ cette situation, quelles difficulte·s supple·mentaires la Commission voit-elle sur le plan des responsabilite·s de l(cid:146)Union europe·enne en matie‘re de protection nucle·aire et de contro(cid:136)le du mate·riel fissile? Re·ponse donne·e par M. Papoutsis au nom de la Commission (7 avril 1998) La Commission, dans le cadre des obligations qui lui incombent en vertu du chapitre VII du traite· Euratom, consacre d(cid:146)importantes ressources financie‘res et humaines au contro(cid:136)le de se·curite· des installations traitant de grandes quantite·s de plutonium afin de s(cid:146)assurer que le mate·riau n(cid:146)est pas de·tourne· de son usage


title: WRITTEN QUESTION No. 577/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. State aid for RAI - the Italian broadcasting corporation

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
advertising
distribution business
public service
quasi-fiscal charge
restriction on competition
television

text: C 310/94 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 9. 10. 98 Komissio haluaa myo¤s kiinnitta¤a¤ kysyja¤n huomion tyo¤ntekijo¤iden tyo¤ssa¤a¤n ka¤ytta¤mille tyo¤va¤lineille asetettavis- ta turvallisuutta ja terveytta¤ koskevista va¤himma¤isvaatimuksista annetun direktiivin 89/655/ETY (3), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivilla¤ 95/63/EY (4), sa¤a¤nno¤ksiin. Direktiivin liitteessa¤ I olevassa 3. 2. 4 kohdassa mainitaan useita tyo¤ntekijo¤iden ka¤ytta¤mien henkilo¤- ja tavarahissien asianmukaisen turvallisuuden varmistamis- ta koskevia va¤himma¤isvaatimuksia, joita on noudatettava kaikilla tyo¤paikoilla viimeista¤a¤n 5. joulukuuta 2002. (1) EYVL L 213, 7. 9. 1995. (2) EYVL L 134, 20. 6. 1995. (3) EYVL L 393, 30. 12. 1989. (4) EYVL L 335, 30. 12. 1995. (98/C 310/125) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0574/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Edouard des Places (I-EDN) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Laki maatalouden suuntaviivoista Ranskassa maatalousministerio¤ on esitta¤nyt maantalousja¤rjesto¤ille maatalouden suuntaviivoja koskevan laki- luonnoksen, jonka I kappaleessa ehdotetaan (cid:148)alueellisten maanviljelyssopimusten(cid:148) (CTE) luomista. Na¤ma¤ sopimukset, jotka kattaisivat kaiken viljelystoiminnan, allekirjoitettaisiin asianomaisen viranomaisen kanssa ja ne sisa¤lta¤isiva¤t toimenpideohjelman, joka ottaa huomioon tavaroita ja palveluja koskevat tuotantota- voitteet, maanka¤yto¤n ja ympa¤risto¤nsuojelun, ja ne olisivat kansallisten ja alueellisten suuntaviivojen mukaisia. Alueellisten maanviljelyssopimusten rahoittamista koskevan rahaston perustamiseen liittyva¤ssa¤ perusteluosan 3 artiklassa esiteta¤a¤n selkea¤sti, etta¤ kyseisen rahaston toimintaa rahoitettaisiin aluksi kansallisin ma¤a¤ra¤rahoin ja ta¤ma¤n ja¤lkeen yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta johtuvien tukimuutosten yhteydessa¤ vapautuvilla ma¤a¤ra¤rahoilla. Olisiko komission mielesta¤ mahdollista, talousarvion johdonmukaisuutta ajatellen, siirta¤a¤ tietyn yhteisen markkinaja¤rjestelyn uudistamisen yhteydessa¤ ma¤a¤ra¤rahoja muiden, mahdollisesti toisen yhteisen markkinaja¤r- jestelyn piiriin kuuluvien, maataloustuotteiden tuotantoon? Eiva¤tko¤ alueelliset maanviljelyssopimukset merkitse tietynlaista YMP:n uutta kansallistamista ja murenna sen maatalouspolitiikan perusteita, joka on kaikkien yhteisten markkinaja¤rjestelyjen taustalla? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Pyyda¤n parlamentin ja¤senta¤ katsomaan vastausta, jonka komissio antoi ha¤nen kirjalliseen kysymykseensa¤ P-514/98 (1). Lisa¤ksi komissio muistuttaa, etta¤ se pyrkii takaamaan maataloutta koskevien valtiontukien ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden va¤lisen yhdenmukaisuuden erityisesti va¤ltta¤ma¤lla¤ sen, etta¤ kansalliset tuet pa¤a¤sisiva¤t vaikuttamaan yhteisiin markkinaja¤rjestelyihin. (1) Katso sivu 77. (98/C 310/126) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0577/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Ernesto Caccavale (UPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Valtion tuki Italian radio- ja televisioyhtio¤lle RAI:lle Italian nykyisten yleisradiointia hallinnoivan ja¤rjestelma¤n mukaisesti RAI (Italian radio- ja televisioyhtio¤) saa tuloja seka¤ katsojien vuosittaisista televisiolupamaksuista etta¤ valtion budjetista. Na¤ita¤ tukia perustellaan silla¤, etta¤ RAI:n tehta¤va¤na¤ on (cid:148)julkinen palvelu(cid:148)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 584/98 von Manuel PORTO an die Kommission. Abkommen Europäische Union/Korea

eurovoc_concepts:
European Union
South Korea
agreement (EU)
cooperation agreement
economic reform
framework agreement
intellectual property
political reform
protectionism
trade agreement


title: PERGUNTA ESCRITA n. 603/98 do Deputado Bartho PRONK à Comissão. Importância da formação sociopolítica dos adultos no quadro das iniciativas de formação promovidas pela Comissão

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
European citizenship
adult education
aid to disadvantaged groups
civics
cultural policy
equal treatment
regional aid
social policy

text: C 310/100 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 10. 98 (98/C 310/133) PERGUNTA ESCRITA E-0602/98 apresentada por Arthur Newens (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (4 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Compara(cid:231)a(cid:152)o dos regimes estatais de penso(cid:152)es de reforma nos pa(cid:14)·ses da Unia(cid:152)o Europeia Em complemento da resposta da Comissa(cid:152)o a‘s perguntas escritas nos. 2620/88 (1) e 792/92 (2) sobre os montantes pagos pelos regimes estatais de penso(cid:152)es de reforma nos Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia, poderia a Comissa(cid:152)o fornrcer dados o mais actualizados poss(cid:14)·vel, calculados para uma pessoa solteira que tenha atingido a idade legal da reforma apo·s plena contribui(cid:231)a(cid:152)o ao longo da vida activa? (1) (2) JO C 262, de 16. 10. 1989, p. 58. JO C 16, de 21. 1. 1993, p. 5. Reposta dada por Yves-Thilbault de Silguy em nome da Comissa(cid:152)o (20 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o vai enviar ao Senhor Deputado e ao secretariado do Parlamento as primeiras estimativas no a(cid:136)mbito de um estudo efectuado pelo Eurostat, que actualiza a publica(cid:231)a(cid:152)o: «Old age replacement rates › volume 1» (Taxa de substitui(cid:231)a(cid:152)o por velhice › volume 1), editada pela primeira vez em 1990. A metodologia completa e as estimativas finais para os oito Estados-membros em questa(cid:152)o sera(cid:152)o publicadas em Junho de 1998. (98/C 310/134) PERGUNTA ESCRITA E-0603/98 apresentada por Bartho Pronk (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (4 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Importa(cid:136)ncia da forma(cid:231)a(cid:152)o sociopol(cid:14)·tica dos adultos no quadro das iniciativas de forma(cid:231)a(cid:152)o promovidas pela Comissa(cid:152)o Podera· a Comissa(cid:152)o comunicar se considera a forma(cid:231)a(cid:152)o sociopol(cid:14)·tica dos adultos como fundamento da coesa(cid:152)o da UE? Em caso afirmativo, como tenciona fazer-lhe jus no seu programa? Sera· verdade que na(cid:152)o existe qualquer rubrica or(cid:231)amental especificamente destinada a‘ forma(cid:231)a(cid:152)o dos adultos? Sera· verdade que a Comissa(cid:152)o incentiva exclusivamente os temas sociopol(cid:14)·ticos que revestem actualidade para a pro·pria Comissa(cid:152)o (por exemplo, o euro), na(cid:152)o propiciando, pore·m, a‘s ONG qualquer possibilidade de financiamento de temas seleccionados por estas u·ltimas? Quais as possibilidades de financiamento de iniciativas promovidas pelas ONG em mate·ria de forma(cid:231)a(cid:152)o que tenham por objecto questo(cid:152)es e problemas e·ticos, bem como aspectos metodolo·gicos da forma(cid:231)a(cid:152)o sociopol(cid:14)·tica dos adultos? Estara· a Comissa(cid:152)o disposta a reconhecer e a fomentar a forma(cid:231)a(cid:152)o sociopol(cid:14)·tica dos adultos enquanto sector de forma(cid:231)a(cid:152)o auto·nomo, a par da forma(cid:231)a(cid:152)o universita·ria, profissional e escolar? Resposta dada por Pa·draig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o atribui grande importa(cid:136)ncia ao desenvolvimento da educa(cid:231)a(cid:152)o dos adultos. O programa Socrates visa melhorar a coopera(cid:231)a(cid:152)o europeia no dom(cid:14)·nio da educa(cid:231)a(cid:152)o de adultos, com vista a promover junto dos adultos a cidadania europeia, a integra(cid:231)a(cid:152)o social e o conhecimento das culturas dos Estados-membros. Na(cid:152)o existe uma rubrica or(cid:231)amental espec(cid:14)·fica para a educa(cid:231)a(cid:152)o de adultos. O seu or(cid:231)amento esta· inclu(cid:14)·do no do programa Socrates (ac(cid:231)a(cid:152)o 3. 5. A)


title: 98/219/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 4ης Μαρτίου 1998 με την οποία τροποποιείται η απόφαση 97/467/ΕΚ για την κατάρτιση των προσωρινών καταλόγων εγκαταστάσεων τρίτων χωρών από τις οποίες τα κράτη μέλη επιτρέπουν τις εισαγωγές κρέατος κουνελιού και εκτρεφομένων θηραμάτων (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

text: L 82/44 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 19. 3. 98 EPITQOPG APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 4gr Laqt(cid:148)ou 1998 le tgm opo(cid:148)a tqopopoie(cid:148)tai g ap(cid:149)vasg 97/467/EJ cia tgm jat(cid:145)qtisg tym pqosyqim(cid:150)m jatak(cid:149)cym ecjatast(cid:145)seym tq(cid:148)tym wyq(cid:150)m ap(cid:149) tir opo(cid:148)er ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg epitq(cid:146)poum tir eisacyc(cid:146)r jq(cid:146)ator joumekio(cid:151) jai ejtqevol(cid:146)mym hgqal(cid:145)tym (Je(cid:148)lemo pou paqousi(cid:145)fei emdiav(cid:146)qom cia tom EOW) (98/219/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tgm ap(cid:149)vasg 95/408/EJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Ioum(cid:148)ou 1995, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier jat(cid:145)qtisgr cia lia leta- batij(cid:147) peq(cid:148)odo, pqosyqim(cid:150)m pim(cid:145)jym ecjatast(cid:145)seym tq(cid:148)tym wyq(cid:150)m ap(cid:149) tir opo(cid:148)er epitq(cid:146)petai sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg ma eis(cid:145)coum oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta fyij(cid:147)r pqo(cid:146)keusgr, pqo(cid:152)(cid:149)- mta akie(cid:148)ar (cid:147) f(cid:150)mta d(cid:148)huqa lak(cid:145)jia (1), (cid:149)pyr tqopopoi- (cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm ap(cid:149)vasg 97/34/EJ (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 4, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, le tgm ap(cid:149)vasg 97/467/EJ tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm ap(cid:149)vasg 98/103/EJ (4), (cid:146)woum jataqtishe(cid:148) pqosyqimo(cid:148) jat(cid:145)kocoi ecjatast(cid:145)seym oi opo(cid:148)er paq(cid:145)coum jq(cid:146)ar joumekio(cid:151) jai jq(cid:146)ar ejtqevo- l(cid:146)mym hgqal(cid:145)tym· (cid:149)ti g M(cid:146)a Fgkamd(cid:148)a jai g Jqoat(cid:148)a (cid:146)woum aposte(cid:148)kei jat(cid:145)- koco ecjatast(cid:145)seym oi opo(cid:148)er paq(cid:145)coum jq(cid:146)ar joumekio(cid:151) jai jq(cid:146)ar ejtqevol(cid:146)mym hgqal(cid:145)tym, cia tir opo(cid:148)er oi aql(cid:149)- dier aqw(cid:146)r pistopoio(cid:151)m (cid:149)ti tgqo(cid:151)m tour joimotijo(cid:151)r jam(cid:149)- mer· (cid:149)ti e(cid:148)mai epol(cid:146)myr, dumat(cid:149)m ma jataqtishe(cid:148), cia tg M(cid:146)a Fgkamd(cid:148)a jai tgm Jqoat(cid:148)a (cid:146)mar pqosyqim(cid:149)r jat(cid:145)kocor ecjatast(cid:145)seym oi opo(cid:148)er paq(cid:145)coum jq(cid:146)ar joumekio(cid:151) jai jq(cid:146)ar ejtqevol(cid:146)mym hgqal(cid:145)tym· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr l(cid:149)milgr jtgmiatqij(cid:147)r epi- tqop(cid:147)r, ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: (cid:129)qhqo 1 To paq(cid:145)qtgla tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr pqost(cid:148)hetai sto paq(cid:145)qtgla tgr ap(cid:149)vasgr 97/467/EJ. (cid:129)qhqo 2 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg t(cid:148)hetai se isw(cid:151) stir 20 Vebqouaq(cid:148)ou 1998. (cid:129)qhqo 3 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg apeuh(cid:151)metai sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg. Bqun(cid:146)kker, 4 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 243 tgr 11. 10. 1995, s. 17. (2) EE L 13 tgr 16. 1. 1997, s. 33. (3) EE L 199 tgr 26. 7. 1997, s. 57. (4) EE L 25 tgr 31. 1. 1998, s. 96. 19. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 82/45 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA «Pa(cid:146)s: NUEVA ZELANDA / Land: NEW ZEALAND / Land: NEUSEELAND / W(cid:150)qa: MEA FGKAMDIA / Country: NEW ZEALAND / Pays: NOUVELLE-Z(cid:144)LANDE / Paese: NUOVA ZELANDA / Land: NIEUW-ZEELAND / Pa(cid:146)s: NOVA ZEL(cid:215)NDIA / Maa: UUSI-SEELANTI / Land: NYA ZEELAND 1 2 3 4 DSP 2 Summit Venison Ltd Kaimai Tauranga DSP 3 PPCS Mossburn Mossburn Mossburn DSP 5 Game Meats NZ Ltd South Kaipara Head Helensville DSP 7 Mair Venison Hokitika Hokitika DSP 12 Progressive Venison Hastings Hastings DSP 16 Mair Venison Kennington Invercargill DSP 17 Mair Venison - Rotorua Rotorua Rotorua DSP 18 Venison Packers Feilding Limited Feilding Feilding DSP 19 Mountain River Processors DSP 20 Venex Limited Rakaia Wairoa Rakaia Wairoa DSP 23 PPCS Islington Islington Christchurch DSP 25 Otago Venison Ltd Invermay Mosgiel DSP 26 PPCS Burnside Limited Burnside Dunedin DSP 27 Pacifica Venison Ltd Kotinga Takaka DSP 28 Pacifica Venison Limited Oxford North Canterbury 5 SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH SH ME 50 Alliance Group Ltd Lorneville Lorneville Southland CP-CS ME 56 AFFCO New Zealand Limited Te Puke Te Puke CP-CS ME 117 Clover Export Limited Gore Gore CP-CS PH 3 Waitaki Biosciences International Ltd Christchurch Christchurch CP-CS PH 14 Richmond Limited Hastings Hastings CP-CS PH 15 AFFCO New Zealand Limited Mount Maunganui South Mount Maunganui South CP-CS 6 b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b L 82/46 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 19. 3. 98 1 2 3 4 5 PH 21 Mair Venison Ltd Kennington Invercargill CP-CS PH 23 Mair Venison Ltd Rotorua Rotorua CP-CS PH 26 McFarlane Laboratories NZ Ltd Avondale Auckland CP-CS PH 27 Defiance Processors Limited Dunedin Dunedin CP-CS PH 30 Progressive Venison Hastings Hastings CP-CS PH 55 Canterbury Frozen Meat Company Limited Harewood Christchurch CP-CS PH 58 PPCS Mossburn Mossburn Mossburn CP-CS PH 69 F. J. Ramsey Meats (Paerata) Ltd Paerata Auckland CP-CS PH 71 Progressive Meats Limited Hastings Hastings CP-CS PH 83 Venex Limited Wairoa Wairoa CP-CS PH 127 Game Meats NZ Ltd South Kaipara Head Helensville CP-CS PH 131 Summit Venison Ltd Kaimai Tauranga CP-CS PH 204 Constantia Foods Limited Greerton Tauranga CP-CS PH 206 Mair Venison Limited Hokitika Hokitika CP-CS PH 208 Waitotara Meat Co Ltd Tirau Tirau CP-CS PH 214 Garrett International Meats Ltd Penrose Auckland CP-CS PH 353 PPCS Burnside Division Burnside Dunedin CP-CS PH 366 PPCS Islington Ltd Islington Islington CP-CS PH 367 Venison Packers Fielding Limited Fielding Fielding PH 376 Otago Venison Ltd Invermay Mosgiel PH 391 Pacifica Venison Ltd PH 423 Mountain River Processors PH 436 BioProducts (New Zealand) Limited Kotinga Rakaia Mosgiel Takaka Rakaia Mosgiel CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS CP-CS 6 b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b b PH 469 Pacifica Venison Limited Oxford North Canterbury CP-CS b» «Pa(cid:146)s: CROACIA / Land: KROATIEN / Land: KROATIEN / W(cid:150)qa: JQOATIA / Country: CROATIA / Pays: CROATIE / Paese: CROAZIA / Land: KROATI(cid:220) / Pa(cid:146)s: CRO(cid:214)CIA / Maa: KROATIA / Land: KROATIEN 1 2 201 Contractor d. o. o. 3 Zupanja 4 (cid:190) 5 SH-CP 6 a»


title: PERGUNTA ESCRITA n. 599/98 do Deputado Panayotis LAMBRIAS à Comissão. Grave poluição provocada pelo benzeno no Nomo da Ática

eurovoc_concepts:
Central Greece
anti-pollution device
atmospheric pollutant
carcinogenic substance
lead
metal pollution
motor car
petrol
pollution control
vehicle parts