title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma"

eurovoc_concepts:
EU Member State
action programme
national implementing measure
single market

text: 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/45 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma” (98/C 157/12) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 30. syyskuuta 1997 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma”. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 1998. Esittelijä oli Flavio Pasotti. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. –26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 76 ääntä puolesta ja viisi vastaan kahden pidättyessä äänestämästä. 1. Yleistä 1. 1. Komitea ottaa kiinnostuneena, mutta samalla myös huolissaan vastaan komission julkaisemat tiedot yhtenäismarkkinoiden etenemisestä. Tiedot pohjautu- vat yhtenäismarkkinoiden ”tulostaulun” ensimmäiseen painokseen (Single Market Scoreboard, joka esiteltiin Luxemburgin Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 1997). Komitea on jo korostanut asiasta aiemmin anta- 1. 2. massaan lausunnossa (1), miten ratkaiseva merkitys yhte- näismarkkinoiden rakentamisen kannalta on kaikkien hyväksyttyjen määräysten täsmällisellä ja moitteetto- jäsenvaltioiden lainsää- malla saattamisella osaksi däntöä, niiden soveltamisen mahdollistavien menettelyi- den määrittämisellä, jolloin kaikilla asianosaisilla on käytettävissään yksinkertaiset ja tehokkaat keinot määräysten vastaiseen käyttäytymiseen reagoimiseksi, sekä asianosaisille kansalaisille suunnatulla mahdolli- simman tyhjentävällä tiedottamisella. 1. 3. Näiden näkökohtien merkitys käy ilmi toiminta- suunnitelman strategisista valinnoista. Se tuli koroste- tusti esille, kun Amsterdamin Eurooppa-neuvosto hyväksyi toimintasuunnitelman. 1. 4. Komission puolivuosittain julkaistavaksi suun- nittelema yhtenäismarkkinoiden tulostaulu sisältää nyt ensimmäistä kertaa helposti ymmärrettävässä muodossa yllä mainittujen näkökohtien arvioimisen kannalta mer- kittävää tietoa. Sen avulla voidaan eritellä, mitä on vielä tehtävä, jotta yhtenäismarkkinat toteutuisivat vuoteen 1999 mennessä mahdollisimman hyvin. 1. 5. Tällaisella valvonnalla ja jokaisen jäsenvaltion toimintaan liittyvien tietojen säännöllisellä julkaisulla pyritään myös tuomaan avoimuutta eurooppalaisten kumppaneiden välisiin suhteisiin. Mikäli tulosten julkai- sulle löydetään sopivat kanavat, avoimuus synnyttää toivottavasti jäsenvaltioiden välille kilpailumekanismin, (1) TSK:n lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden toiminta- suunnitelma”, EYVL C 287, 22. 9. 1997, s. 89. jossa tavoitteena on saada yhtenäismarkkinoiden edut täysin omien kansalaisten käyttöön. Vielä on kuitenkin liian aikaista arvioida avoimuuden lisääntymisen mah- dollisia vaikutuksia. Komitea on huolissaan komission ensimmäisen tulostauluraportin pohjalta siitä, että – kuten alla on todettu – jäsenmaat ovat pitkälti jäljessä sisämarkkinoiden toteuttamisessa niiltä vaadituissa toi- missa. 2. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulu Lausunnossa keskitytään yhtenäismarkkinoiden tulos- tauluun. Komitea tarkkailee kuitenkin yhtenäismarkki- noiden seurantaryhmänsä ja erityisaloihin liittyvien lausuntojen avulla kaikkia yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseen liittyviä toimia. 2. 1. Direktiivien saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä 2. 1. 1. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun ensimmäi- nen edistymistä osoittava indikaattori on niiden yhte- näismarkkinoihin liittyvien direktiivien lukumäärä, jotka on siirretty kaikkien jäsenvaltioiden lainsää- däntöön. Marraskuun 1. päivänä 1997 yhtenäismarkki- noihin liittyvistä toimista oli vielä neljännes toteuttamat- ta koko unionin alueella. Ensisijaisia direktiivejä (eli niitä, joilla ei muuteta aiempia direktiivejä) koskevat tiedot ovat samansuuntaisia. Toisaalta on huomattava, että lainsäädännön voimaansaattamisen asteessa on suuria eroja. Mukana on yhtenäismarkkinoiden toteut- tamisen kannalta merkittäviä osatekijöitä, joilla on suuri vaikutus kokonaistulokseen. Erityisesti voidaan mainita kuljetusala, jossa 60 % direktiiveistä ei ole vielä astunut voimaan. Julkisissa hankinnoissa näitä direktiivejä on 55 % ja henkisen omaisuuden alalla 50 %. 2. 1. 2. Ongelman ratkaisemiseksi toimintasuunnitel- massa pyydettiin valtioita ilmoittamaan 1. lokakuuta 1997 mennessä toimenpideaikataulunsa kaikkien direk- tiivien voimaansaattamiseksi. Yhtenäismarkkinoiden C 157/46 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 tulostaulun tiedoista voidaan päätellä, että jos jokainen valtio noudattaa ilmoittamaansa ohjelmaa, yhtenäis- markkinoiden lainsäädännölliset puitteet saavutetaan tammikuun 1. päivään 1999 mennessä. 2. 1. 3. Komitea huomauttaa kuitenkin tämän ennus- teen yhteydessä, että yhtenäismarkkinoiden tulostaulus- ta käy ilmi, ettei yksikään jäsenvaltioista ole ilmoittanut täydellistä aikataulua – 15 % ilmoituksista on vielä tekemättä – ja että jäsenvaltioiden ilmoittamat tavoitteet ovat erittäin kunnianhimoisia, kun niitä verrataan sii- hen, paljonko aikaa direktiivien voimaansaattamiseen on tarvittu tähän asti. Tietyissä tapauksissa koko proses- siin on kulunut 4 vuotta, kun direktiivissä määrättyihin aikoihin lisätään keskimäärin kahden vuoden viivästy- minen. Tällainen viivytys heikentäisi toiveita saada sisämarkkinat tyydyttävällä tavalla toteutettua. Komi- tea odottaa komission selvittävän toisessa tilannerapor- tissaan selvästi, katsooko se jäsenvaltioiden olevan halukkaita vastaamaan velvoitteistaan asetetun määräa- jan kuluessa. 2. 2. Lainsäädännön todellinen täytäntöönpano ja on- gelmien ratkaiseminen 2. 2. 1. Yhtenäismarkkinoiden etujen saaminen kon- kreettisesti kansalaisten käyttöön ei merkitse ainoastaan sitä, että jäsenvaltioiden lainsäädäntöön on tehtävä muutoksia, jotka ovat välttämättömiä yhtenäismarkki- noiden määräysten soveltamisen kannalta. Vaikka lähes kaikki jäsenvaltiot ovat nimenneet ja antaneet komissiol- le tiedoksi omat yrityksille ja kansalaisille tarkoitetut, yhtenäismarkkinoita koskevat koordinointi- ja tiedotus- keskuksensa – ja haasteena onkin nyt komission mu- kaan, että nämä tiedot saadaan lopulta välitettyä myös kansalaisille – lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kiista- nalaisten kysymysten ratkaisua käsittelevästä yhtenäis- markkinoiden tulostaulun luvusta käy ilmi, että vain muutamat maat ovat päässeet yhtä pitkälle rakenteissa ja menettelyissä yhtenäismarkkinoiden määräysten voi- maansaattamiseksi. Komitea pitää tätä tekijää erittäin mer- 2. 2. 2. kittävänä, sillä se osoittaa, ettei jäsenvaltioiden toiminta riitä vielä ratkaisemaan ongelmia, joita kansalaisilla ja yrityksillä on yhtenäismarkkinoiden tarjoamien mah- dollisuuksien hyödyntämisessä. 2. 2. 3. Komitea on komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että jäsenvaltioiden on jatkettava ilmoitustoi- mia koordinoimalla omat tiedotuspisteensä toiminnalli- seksi verkoksi, jonka avulla ongelmat voidaan ratkaista ensimmäisessä vaiheessa kahdenväliseltä pohjalta. 2. 2. 4. Niissä tapauksissa, joissa vaaditaan komission toimia perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla, on huolestuttavaa, että jäsenvaltiot vastaavat niille esitettyi- hin huomautuksiin keskimäärin kaksi kertaa myöhem- min kuin 60 päivän määräajassa, joka on asetettu jäsenyysvelvoitteen noudattamatta jättämistä koske- vassa menettelyssä. Perustamissopimuksen asiaa koske- via määräyksiä olisi noudatettava tinkimättä. 2. 2. 5. Kansalaisten ja yritysten silmissä valtioiden poliittisen yhtenäismarkkinoihin sitoutumisen uskotta- vuus riippuu myös mahdollisuudesta saada nopeita ja konkreettisia vastauksia yhtenäismarkkinoiden hyö- dyntämisessä ilmaantuneisiin esteisiin. Kuten komitea totesi komission tiedonannosta ”Yhtenäismarkkinoiden vaikutus ja tehokkuus” antamassaan lausunnossa, es- teistä tulee sitä suurempia mitä pienemmistä yhtenäis- markkinoiden toimijoista on kyse. Komitea on yllättynyt 2. 2. 6. tutkimuksesta ilme- nevästä tiedosta, jonka mukaan noin puolet pienistä ja keskisuurista yrityksistä, joilla olisi ollut mahdollisuus esittää virallinen valitus, eivät ole tehneet sitä, koska ne eivät tunteneet menettelyitä tai koska ne pitivät niitä liian kalliina tai monimutkaisina. Yli 80 % yrityksistä piti menettelyä liian vaivalloisena suhteessa odotetta- vissa oleviin tuloksiin. 2. 2. 7. Tämä vahvistaa, että yhtenäismarkkinoiden rakentamisessa tarvitaan avoimuutta myös siten, että tehostetaan kansalaisille suunnattuun tiedottamiseen tarkoitettuja toimia ”Kansalaisena Euroopassa” -aloit- teen mukaisesti. Yksistään tällä aloitteella ei kuitenkaan voida poistaa jäsenvaltioiden hallinnon sopeuttamispro- sessin kitkaa. 2. 2. 8. Komitea panee merkille ehdotuksen neuvoston asetukseksi (1), jonka avulla komissio voi ryhtyä toimiin sellaisen jäsenvaltion suhteen, jossa on selkeästi rikottu oikeutta tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen, jotta ky- seinen valtio hyväksyisi asian korjaamiseksi tarvittavat toimet. Näiden toimien on suojeltava työntekijöiden ja ammatillisten järjestöjen oikeuksia. 2. 3. Toimintaohjelman toteuttaminen 2. 3. 1. S t r a t e g i n e n t a v o i t e 1 : l a i n - s ä ä d ä n n ö n t e h o s t a m i n e n 2. 3. 1. 1. Komitea on erityisen huolissaan siitä, että edistystä ei ole tapahtunut sellaisissa tärkeissä kysymyk- sissä kuin julkisissa hankinnoissa ja eurooppalaisten standardien käyttöönotossa, joita pidetään välttä- mättömänä sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta. Komitea odottaa komissiolta asiassa kattavampaa selon- tekoa toisessa tilanneraportissa. 2. 3. 2. S t r a t e g i n e n t a v o i t e 2 : m a r k k i n o i - v ä ä r i s t y m i e n p ä ä a s i a l l i s t e n d e n p o i s t a m i n e n 2. 3. 2. 1. Veropolitiikkaan liittyvät aiheet ovat moni- mutkaisia ja arkaluontoisia, mutta ensisijaisen tärkeitä (1) Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen kaupan esteiden poistamiseksi perustettavasta komission väliintu- lojärjestelmästä. 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/47 silloin, kun puhutaan markkinavääristymistä. Tähän tavoitteeseen liittyvät toimintaohjelman toimet keskit- tyvätkin nimenomaan veropolitiikkaan ja kilpailusään- töihin. mennessä ei vielä ollut johtanut direktiiviehdotuksen antamiseen, ei oteta huomioon maksuaikaan liittyvää vakavaa ongelmaa. Komitea oli ehdottanut ongelman huomioon ottamista 30. kesäkuuta 1993 antamassaan lausunnossa (2). 2. 3. 2. 2. Kun vahingollinen verokilpailu alkaa vaikut- taa valtioiden väliseen normaaliin kilpailuun, jäsenval- tioiden liikkumavara omien järjestelmiensä rakenteiden muuttamiseksi supistuu. Tällä on huomattavia vaiku- tuksia verojärjestelmien koordinointiin unionin sisällä. Komitea on erittäin kiinnostunut Ecofin- 2. 3. 2. 3. neuvoston 1. joulukuuta 1997 pitämän kokouksen päätelmiin (1) sisältyvistä toimista, jotka liittyvät jäsen- valtioiden vahingollista verokilpailua koskeviin ”pe- lisääntöihin”, yhteisön minimiratkaisun löytämiseen pääomatulojen verotuksessa ja korkotulojen lähdeve- roon. 2. 3. 2. 4. Toimintaohjelmaan liittyvien, välillistä vero- tusta koskevien toimien merkitys saa vahvistusta otanta- tutkimuksesta esille tulevasta tiedosta, jonka mukaan kaikenkokoiset yritykset mainitsevat alv:n sovelta- missääntöjen monimutkaisuuden yhdeksi tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden suurimmista esteistä. 2. 3. 2. 5. Vaikka yhtenäismarkkinoihin osallistuvien yksimielisyys on kriittinen tekijä yhtenäismarkkinoiden onnistumisen kannalta, komitea haluaa kuitenkin koros- taa, että verotuksen yhdenmukaistaminen tarjoaa huo- mattavia mahdollisuuksia kanavoida jäsenvaltioiden sitoutuminen myönteisiin toimiin. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun mukaan 2. 3. 2. 6. valtiontuen osalta ollaan edetty käytännöllisesti katsoen loppuun asti. Komitea käyttää tilaisuutta hyväkseen huomauttaakseen, että toimintasuunnitelman toteutta- misen tilaan pohjautuva taulukko ei vaikuta yleisesti ottaen kovin vakuuttavalta talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden kannalta, sillä se perustuu vain hallinnollis- ten menettelyiden loppuun saattamiseen eikä siinä viitata seuraaviin vaiheisiin. 2. 3. 3. S t r a t e g i n e n t a v o i t e 3 : m a r k k i n o i - t o i m i a l a k o h - d e n t a i s t e n e s t e i d e n p o i s t a m i n e n y h d e n t y m i s e n 2. 3. 3. 1. Alalla on edelleenkin merkittäviä esteitä, joista osaan on jo pitkään toivottu puututtavan erityis- toimin. Näistä voidaan mainita esimerkkinä eurooppa- laisen yhtiön perussääntö. Sellaisilla tärkeillä aloilla kuin teletoiminta ja lentokentät on vielä paljon tehtävää erityisesti kilpailusääntöjen määrittämisessä. yhtenäismarkkinoiden 2. 3. 3. 2. Maksujen viivästymistä koskevassa komis- sion vuoden 1995 tiedonannossa, joka yhtenäismarkki- noiden tulostaulun määräaikaan eli joulukuuhun 1997 (1) EYVL C 2, 6. 1. 1998. 2. 3. 4. S t r a t e g i n e n t a v o i t e m a r k k i n o i d e n k a i k k i e n k a n s a l a i s t e n e d u k s i 4 : y h t e n ä i s - t o t e u t t a m i n e n 2. 3. 4. 1. Kansalaisten liikkuvuuden edistäminen on viivästynyt huomattavasti. Viivästyksiä on rajavalvon- nan täydellisessä poistamisessa, asettautumisessa vaki- naisesti mihin tahansa unionin jäsenvaltioon sekä oikeu- dessa tehdä työtä missä tahansa unionin alueella. Vielä ratifioimattoman Amsterdamin sopi- 2. 3. 4. 2. muksen johdosta toimintaohjelmassa mainitut asiaan liittyvät toimet olisi tarkistettava. Komissiota pyydetään laatimaan tiedonanto 2. 3. 4. 3. kansalaisten liikkuvuudesta ja sen tiellä olevista esteistä. 2. 3. 4. 4. Painopistealueisiin tulisi liittää toimintaoh- jelmaan sisältyvä direktiiviehdotus eläkejärjestelmiä koskevien määräysten täydentämisestä. 2. 3. 4. 5. Komitea toivoo tämän ja muiden tässä lau- sunnossa käsiteltyjen aiheiden osalta, kuten se on esittänyt asiasta antamassaan erillisessä lausunnossa, että EU:n toimielimet hyödyntäisivät panosta, jonka yhdistykset ja säätiöt voivat antaa yhteisön toimintalin- jojen täytäntöönpanossa. 2. 3. 5. Y h t e n ä i s m a r k k i n o i d e n k a n s a - i n v ä l i n e n u l o t t u v u u s 2. 3. 5. 1. Yhtenäismarkkinoita ei voida luonnollisesti- kaan käsitellä abstraktilla tasolla, erillään laajemmasta taloudellisesta ja poliittisesta kontekstista, jossa Euroo- pan unioni kehittyy. Yhtenäismarkkinoiden toteutumi- sella on keskeinen asema Euroopan unionin laajentumis- prosessissa sekä unionin suhteissa Euroopan talous- alueeseen ja yleisemmin muihin maailmalaajuisilla markkinoilla toimiviin. 2. 3. 5. 2. Komitea ehdottaa, että näitä aiheita – jotka sisältyvät jo toimintaohjelmaan – käsitellään erikseen seuraavissa yhtenäismarkkinoiden tulostauluissa. 3. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun ulottuvuuden laajentaminen 3. 1. Komitea on kiinnostunut yhtenäismarkkinoiden tulostauluun sisältyvistä tiedoista ja pitää myönteisenä komission päätöstä julkaista yhtenäismarkkinoiden tu- (2) Opinion of the Economic and Social Committee on the Commission staff working paper on the problem of the time taken to make payments in commercial transactions, EYVL C 249, 13. 9. 1993, s. 21. C 157/48 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 lostaulun yhteydessä myös alakohtainen tutkimus ja raportti. Nämä lisäykset laajentavat analyysiä jossain määrin yhtenäismarkkinoiden käyttäjien odotuksiin ja tarpeisiin. Komitea korostaa kuitenkin, että toimintaoh- jelman kaltaisen monimutkaisen ja vaativan ohjelman arvioinnissa ei voida rajoittua vain määrällisiin näkökohtiin. 3. 2. Vaikka määrälliset tiedot ovat tarpeellisia, niitä ei voida pitää yksinään riittävinä suunniteltujen toimien tehokkuuden arvioimiseen. Kuten sääntöjen noudatta- misen varmistamisvaihtoehtoihin liittyvistä tiedoista käy selkeästi ilmi, yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseen eri tavoin osallistuvien neuvoston, komission ja jäsenval- tioiden panoksesta voidaan saada totuudenmukainen kuva vain, jos analyysiä syvennetään yhtenäismarkkinoi- den käyttäjiin – yrityksiin, työntekijöihin ja kuluttajiin. 3. 3. Komitea on oman yhtenäismarkkinoiden seuran- taryhmänsä perustamisesta lähtien ja järjestettyään kaksi talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten kuulemis- tilaisuutta vuonna 1994 ja 1997 suosinut arvioinnissa lähestymistapaa, joka voitaisiin tiivistää ajatukseen ”al- haalta ylöspäin”. Se täydentää komission ”ylhäältä alaspäin” -tyyppistä lähestymistapaa. Komitea voi omi- naislaatunsa ansiosta yksilöidä yhtenäismarkkinoiden käyttäjien tarpeita ja valvoa poliittisen tason toimien todellista vaikutusta. Kahden ulottuvuuden yhdentämi- nen edistää lisäksi yleisen luottamuksen ilmapiirin muo- Bryssel, 25. maaliskuuta 1998. dostamista, joka on välttämätön edellytys integraatio- prosessin loppuun saattamiselle. Komitea toteaakin lausunnossaan aiheesta ”Uusien esteiden torjuminen yhtenäismarkkinoilla” erityisesti, että direktiivien toteu- tumista seuraavaan komission tulostauluun tulisi sisäl- tyä testi todellisesta esteiden poistamisesta. Komitea aikoo tulevaisuudessakin soveltaa tätä 3. 4. lähestymistapaa johdonmukaisesti arvioidessaan riippu- mattomasti sellaisia laatunäkökohtia kuin jäsenvaltioi- den, neuvoston ja komission toimien yhdenmukaisuus aiheeseen liittyvillä aloilla, edistyminen sääntöjen yksin- kertaistamisessa ja avoimuudessa sekä vaikutukset ta- louskasvu- ja työllisyysmahdollisuuksiin. Komission arviointikertomuksiin voitaisiin komitean mukaan tehdä muun muassa seuraavat parannukset: – Yhtenäismarkkinoiden tulostaulun indikaattoreita tulee täydentää tarkentamalla teknisten säännösten, standardien ja patenttien kehityksen vertailua unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä mainitsemalla montako prosenttia kilpailutetuista julkisista hankinnoista on annettu muiden kuin kyseisen maan kansalaisten toimitettavaksi. – Samanaikaisesti yhtenäismarkkinoiden tulostaulun kanssa tulee esittää tietoja yhtenäismarkkinoiden taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä erityisesti talouskasvun, työllisyyden, ihmisten liikkuvuuden, yhteisön sisäisen ja ulkopuolelle suuntautuvan kaup- pavaihdon sekä kansainvälisten investointien osalta. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston direktiivi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokakuuta 1982 annetun direktiivin 82/714/ETY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
inland waterway shipping
maritime safety
technical standard
technological change

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/17 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokakuuta 1982 annetun direktiivin 82/714/ETY muuttami- sesta” (98/C 157/05) Neuvosto päätti 2. helmikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto antoi lausuntonsa 11. maaliskuuta 1998. Esittelijä oli Dethmer H. Kielman. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. –26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 101 puolesta, 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä. 1. Komission ehdotus 1. 1. Ehdotuksen päätavoitteena on mukauttaa 4. lo- kakuuta 1982 annettu direktiivi 82/714/ETY tekniikan kehitykseen, jotta voidaan parantaa turvallisuutta ja edistää liikennemuotona erittäin ympäristöystävällistä sisävesiliikennettä. 1. 2. Tällä hetkellä sisävesialusten teknisiä vaatimuk- sia koskevat monet määräykset, joista mainittakoon seuraavat. ja Tonavan kautta kulkevan kanavan rakentamisesta (vuonna 1992) lähtien kyseistä vesiliikenneverkkoa käyttäville aluksille ei ole ollut yhteisiä standardeja. 1. 4. Direktiivissä 82/714/ETY esitetyt tekniset vaati- mukset on pikaisesti saatettava ajan tasalle noudattaen viimeisimpiä Reinin sääntöjä. Säännöt sisältävät nykyai- kaisimmat turvallisuusnormit, ja ne ovat osoittaneet arvonsa käytännössä. Siksi myös YK:n Euroopan talous- komissio on valinnut kyseisen lähestymistavan. Yhdessä yhteisten teknisten standardien hyväksymisen kanssa voidaan luoda sisävesiliikennepalvelujen sisämarkkinat. 1. 2. 1. Laivaliikenteen tarkastuksesta Reinillä 1. tam- mikuuta 1995 annettu tarkistettu asetus eli ns. ”Reinin säännöt”, jotka Reinin kuljetuskomissio (Central Com- mission for Navigation on the Rhine eli CCNR) on hyväksynyt. Asetusta sovelletaan tarkistettuun Mann- heimin yleissopimukseen (1868) kuuluvilla alueilla, ja se on sitova sopimuksen allekirjoittajamaissa (Belgia, Ranska, Saksa, Alankomaat ja Sveitsi). 1. 5. Liitteenä olevasta taulukosta 1 käy ilmi, milloin sisävesiliikenteen alusten tekniset vaatimukset tulevat ehdotetun tarkistamisen mukaan voimaan sekä millaisia tarkastukset ovat luonteeltaan. Siirtymäsäännöksissä esitetään, milloin kaikkien alusten on täytettävä normit. Lisäksi kullakin määrätyillä sisävesiliikenteen väylillä liikennöivällä aluksella tulee olla yhteisön todistus, ja samalla sisämarkkinat toteutuvat. 1. 2. 2. Lokakuun 4. päivänä 1982 annettu neuvoston direktiivi 82/714/ETY. Direktiivi sitoo tietenkin EU:n joissa se on saatettava osaksi omaa jäsenvaltioita, joiden sisävesi- lainsäädäntöä. Sellaiset jäsenvaltiot, väylät eivät ole yhteydessä kansainvälisten vesiväylien verkkoon, voivat kuitenkin vapauttaa alukset direktiivin säännöksistä. Kansainvälisten vesiväylien verkko ulot- tuu ainoastaan kuuteen jäsenvaltioon: Itävaltaan, Bel- giaan, Ranskaan, Luxemburgiin, Saksaan ja Alanko- maihin. 2. Yleistä 2. 1. Mainittujen toimenpiteiden toteuttaminen pa- rantaa sisävesiliikenteen turvallisuutta, määrittelee yhte- näiset sisävesialusten tekniset vaatimukset EU:n alueelle sekä edistää yhdenmukaistamista yleiseurooppalaisella tasolla. 1. 2. 3. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talous- komission suositukset (yhdenmukaisista) sisävesialusten teknisistä vaatimuksista. EU:n ulkopuolisia alueita kos- kevat ja päätöslauselman nro 17 liitteessä (14. lokakuuta 1981) eritellyt sisävesiliikenne-työryhmän suositukset eivät ole sitovia mutta ne voidaan hyväksyä. 2. 2. Yleiseurooppalaisen yhdenmukaistamisen osalta tulee yhteisön vesiliikenneverkkoon yhteydessä olevien, assosiaatiosopimuksen yhteisön kanssa solmineiden maiden (Bulgaria, Tsˇekki, Unkari, Puola, Romania ja Slovakia) täyttää tarkistetun direktiivin vaatimukset. 1. 3. Kohdassa 2. 2 mainittujen määräysten teknisten vaatimusten välillä on kuitenkin eroja. Kansainvälisestä vesiväyläverkosta huolimatta seurauksena on, että Mus- tanmeren Pohjanmereen yhdistävän Reinin, Mainin 2. 3. Näin sisävesiliikenne helpottuu, kuljetuksissa siirrytään käyttämään yhä enemmän vesiliikenneverk- koa ja ympäristöongelmia voidaan hallita entistä parem- min liikennemuodon ympäristöystävällisen luonteen takia. C 157/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 3. Erityistä 3. 1. Merkittävää on, että myös yli 12 matkustajan kuljettamiseen rakennetut matkustaja-alukset sekä uiva kalusto ja uivat laitokset kuuluvat tarkistetun direktiivin soveltamisalaan sen 8 artiklan 4 kohdan ehtojen mukai- sesti. 3. 2. Merialukset eivät kuulu tarkistetun direktiivin soveltamisalaan, mikäli niillä on asianmukaiset merilii- kennetodistukset. 3. 3. Teknisten eritelmien yhdenmukaistamisen mer- kittävä etu on, että varustajat ja alan muut kuljetuspalve- toimia entistä suuremmilla lujen toimittajat voivat sisämarkkinoilla ja että sisävesiliikenteen kilpailuehtoja voidaan yhdenmukaistaa entistä enemmän. 4. Päätelmät Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa ehdotusta 4. 1. 4. lokakuuta 1982 annetun direktiivin 82/714/ETY muuttamisesta yllä mainituista lähtökohdista. Se myöntää, että sisävesiliikenteen yhdenmukaistaminen on merkittävää kuljetusalan markkinoiden kannalta. Komitea kehottaa komissiota tekemään sisävesi- 4. 2. liikenteen markkinoiden yhdenmukaistamisen vaiku- tuksista kartoituksen, johon voivat osallistua kaikki asianosaiset, mm. talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirit. Bryssel, 25. maaliskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/19 LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon TAULUKKO I Sisävesialusten tekniset vaatimukset direktiiviin 82/714/ETY ehdotetun tarkistamisen jälkeen Alusluokka Ajankohta Tarkastuksen luonne Uudet alukset 1. 7. 1998 alkaen Käytössä olevat alukset, joilla on yh- teisön todistus 1. 7. 1998 alkaen Alusten on täytettävä Reinin sääntöjä vastaavan uuden liitteen II kaikki tekniset vaatimukset. Alusten on täytettävä uudessa liit- teessä II olevan 24 luvun siirtymävai- heen määräykset. Yksinomaan jäsenvaltion kansalli- sessa väyläverkossa liikennöivät aluk- set, joiden köli on laskettu ennen 1. 1. 1970 ja joille ei ole myönnetty yhteisön todistusta (8 artiklan 2 koh- dan toinen alakohta) 1. 7. 1998–1. 1. 2005 väli- On myönnettävä todistukset, joissa täsmennetään, miltä osin alus ei täytä senä aikana (uuden) liitteen II vaatimuksia. Alus- ten on oltava kyseisiltä osin liitteen II mukaiset, jos kyseiset osat korvataan tai niitä muutetaan. Käytössä olevat alukset, jotka tulevat ensimmäistä kertaa direktiivin sovel- tamisalaan, eli: vähintään 12 henkeä kuljettavat mat- kustaja-alukset, uiva kalusto, uivat laitokset ja laitteistot Kuten edellä. 1. 7. 1998–31. 7. 2003 välisenä aikana mat- kustaja-aluksille ja 1. 7. 1998–31. 7. 2008 muille aluksille


title: Komission asetus (EY) N:o 668/98, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1998, jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan tuontikiintiön avaamisesta, jakamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 1006/97 perusteella tapahtuvasta tuontioikeuksien uudelleen jakamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
beef
frozen product
import
meat processing industry
tariff quota

text: 26. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 93/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 668/98, annettu 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, jalostettavaksi tarkoitetun j(cid:132)(cid:132)dytetyn naudanlihan tuontikiinti(cid:148)n avaamisesta, jakamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 1006/97 perusteella tapahtuvasta tuontioikeuksien uudelleen jakamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, tarkoitetun j(cid:132)(cid:132)dytetyn ottaa huomioon jalostettavaksi naudanlihan tuontikiinti(cid:148)n avaamisesta, jakamisesta ja hallinnasta 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1006/97 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 260/98 (2), ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksessa (EY) N:o 1006/97 s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n jalostettavaksi tarkoitettua j(cid:132)(cid:132)dytetty(cid:132) naudanlihaa koskevan 50 700 tonnin suuruisen tariffikiinti(cid:148)n avaamisesta 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1998; kyseisen asetuksen 6 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mien tuontioi- keuksien uudelleen jaosta ottaen mahdollisesti huomioon tuontioikeuksien todellinen k(cid:132)ytt(cid:148) A- ja B-luokan tuot- teiden osalta vuoden 1998 helmikuun loppuun menness(cid:132), 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1006/97 6 artiklan 1 kohdassa 1. tarkoitetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ovat yhteens(cid:132) 29 322 tonnia. Asetuksen (EY) N:o 1006/97 6 artiklan 2 kohdassa 2. tarkoitettu jako vahvistetaan seuraavasti: — 29 000 tonnia A-luokan tuotteisiin tarkoitetuille m(cid:132)(cid:132)rille, — 322 tonnia B-luokan tuotteisiin tarkoitetuille m(cid:132)(cid:132)rille. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan kolmantena p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 145, 5. 6. 1997, s. 10 (2) EYVL L 25, 31. 1. 1998, s. 42


title: Regolamento (CE) n. 666/98 della Commissione del 25 marzo 1998 che modifica le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 93/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 3. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 666/98 DELLA COMMISSIONE del 25 marzo 1998 che modifica le restituzioni all’esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei settore dello zucchero (1), modificato da mercati nel ultimo dal regolamento (CE) n. 1599/96 (2), in particolare l’articolo 19, paragrafo 4, seconda frase, considerando che le restituzioni applicabili all’esporta- zione per lo zucchero bianco e lo zucchero greggio sono state fissate dal regolamento (CE) n. 610/98 della Commissione (3); considerando che l’applicazione delle modalit(cid:133) di cui al regolamento (CE) n. 610/98 ai dati di cui la Commissione ha conoscenza conduce a modificare le restituzioni all’esportazione, all’allegato al presente regolamento, attualmente vigenti, conformemente HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione dei prodotti di cui all’arti- colo 1, paragrafo 1, lettera a), del regolamento (CEE) n. 1785/81, come tali e non denaturati, fissate nell’allegato del regolamento (CE) n. 610/98, sono modificate confor- memente agli importi di cui in allegato al presente rego- lamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 26 marzo 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 25 marzo 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 43. (3) GU L 82 del 19. 3. 1998, pag. 5. 26. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 93/13 al regolamento della Commissione, del 25 marzo 1998, che modifica le restituzioni all’esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio, come tali ALLEGATO Codice prodotto Importo della restituzione 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 (cid:190) ECU/100 kg (cid:190) 39,25 36,51 39,25 36,51 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) ECU/1 % di saccarosio (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4267 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) ECU/100 kg (cid:190) 42,67 42,30 42,30 (cid:190) ECU/1 % di saccarosio (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4267 (1) Il presente importo (cid:138) applicabile allo zucchero greggio che ha un rendimento del 92 %. Se il rendimento dello zucchero greggio esportato differisce dal 92 %, l’importo della restituzione applicabile (cid:138) calcolato in conformit(cid:133) delle disposizioni dell’articolo 17 bis, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 1785/81. (2) Fissazione sospesa con il regolamento (CEE) n. 2689/85 della Commissione regolamento (CEE) (GU L 255 del 26. 9. 1985, pag. 12), modificato dal n. 3251/85 (GU L 309 del 21. 11. 1985, pag. 14)


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de directiva do Conselho relativa à salvaguarda dos direitos a pensão complementar dos trabalhadores assalariados e independentes que se deslocam no interior da União Europeia»

eurovoc_concepts:
EU Member State
free movement of persons
pension scheme
self-employment
wage earner

text: C 157/26 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 das medidas da iniciativa do Parlamento Europeu relativamente à electricidade produzida por fontes ener- géticas renova´veis. fim de propociar a concessa˜o de financiamentos aos nı´veis comunita´rio e nacional a projectos de «business plan» certificados. A mobilizaça˜o dos instrumentos financeiros 8. 5. 9. comunita´rios e nacionais — em especial com bonificaça˜o de juros — para incentivar e favorecer os investimentos nas novas instalaço˜ es de cogeraça˜o, estimulando, ao mesmo tempo, a aplicaça˜o de um programa gradual mas preciso de encerramento e modernizaça˜o das instalaço˜ es obsoletas. A adopça˜o de uma metodologia comum de 8. 5. 10. validaça˜o e certificaça˜o da qualidade dos projectos de novas instalaço˜es de PCCE e ou, sempre que possı´vel ou conveniente, de modernizaça˜o das existentes, de acordo com critérios comuns de nı´veis mı´nimos de eficiência, a 8. 5. 11. O estudo da admissa˜o das instalaço˜es de PCCE no eventual futuro sistema de «créditos de eficiência» ligados às emisso˜es de gases causadores do efeito de estufa, actualmente em exame nos serviços das Naço˜ es Unidas, na sequência das deciso˜ es de Quioto. 8. 5. 12. Que se preveja, no âmbito das acço˜ es-chaves que constituira˜o a estrutura do Quinto Programa- -Quadro de IDTD, especialmente das relativas aos novos equipamentos urbanos e sistemas energéticos avançados bem como ao tratamento das a´guas, um espaço adequado para as novas tecnologias de cogeraça˜o, sobretudo para empresas de pequena dimensa˜o, flexı´veis e descentraliza´- veis. Bruxelas, 25 de Março de 1998. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de directiva do Conselho relativa à salvaguarda dos direitos a pensa˜o complementar dos trabalhadores assalariados e independen- tes que se deslocam no interior da Unia˜o Europeia» (1) (98/C 157/07) Em 15 de Janeiro de 1998, o Conselho decidiu, em conformidade com o artigo 2354 do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a proposta supramencionada. Incumbida a Secça˜o de Assuntos Sociais, Famı´lia, Educaça˜o e Cultura de preparar os correspondentes trabalhos, emitiu parecer em 12 de Fevereiro de 1998 (relator: F. Whitworth). Na 3531 reunia˜o plena´ria de 25 e 26 de Março de 1998 (sessa˜o de 25 de Março), o Comité Econo´ mico e Social adoptou por 98 votos a favor, 4 contra e 5 abstenço˜es o presente parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. Desde os primo´rdios da Comunidade Europeia que a Comissa˜o tem procurado apresentar medidas no domı´nio da segurança social, nos termos do artigo 514 do Tratado, que permitam estabelecer a livre circulaça˜o dos trabalhadores e, em particular, assegurar que todos aqueles que mudam de emprego de um Estado-Membro para outro na˜o sejam prejudicados nos benefı´cios neste domı´nio. 1. 2. O Regulamento (CEE) n4 1408/71 relativo à aplicaça˜o dos regimes de segurança social aos trabalha- (1) JO C 5 de 9. 1. 1998, p. 4. dores assalariados e independentes e suas famı´lias que se deslocam no interior da Comunidade procurava, entre outros objectivos, remover os obsta´culos à mobilidade transfronteiras no domı´nio das penso˜es legais. Este regulamento, bastante complexo, foi objecto de frequen- tes alteraço˜es, mas alcançou o seu objectivo neste domı´nio especı´fico. Tem-se revelado muito mais difı´cil alcançar um 1. 3. objectivo semelhante no domı´nio das penso˜es comple- mentares devido, sem du´vida, à extrema diversidade dos acordos e das legislaço˜ es e disposiço˜ es que os regem nos va´rios Estados-Membros. No entanto, a soluça˜o deste problema constitui uma condiça˜o prévia essencial para 25. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 157/27 a realizaça˜o do mercado u´nico do trabalho, pelo que a proposta da Comissa˜o em apreço surge em momento oportuno, esperada que era ha´ muito. Artigo 84: Informaça˜o. Os beneficia´rios de um regime que se desloquem para outro Estado-Membro devem ser devidamente informados sobre os respectivos direitos e possibilidades. Em 1991, a Comissa˜o apresentou um documento 1. 4. de consulta intitulado «Regimes complementares de segurança social: o papel dos regimes complementares de reforma na protecça˜o social dos trabalhadores e respectiva incidência na livre circulaça˜o»(1). No parecer que emitiu sobre esse documento, o Comité Econo´ mico e Social salientava alguns pontos relativos à eventual coordenaça˜o dos regimes de reforma e da correspondente aquisiça˜o e exercı´cio de direitos e opço˜es de transferência para toda a Comunidade e instava a Comissa˜o a actuar nesta matéria (2). 2. Proposta da Comissa˜o 2. 1. O objectivo declarado da proposta de directiva é velar por que os direitos individuais, adquiridos ou em fase de aquisiça˜o, dos beneficia´rios dos regimes complementares de pensa˜o que se deslocam de um Estado-Membro para outro sejam devidamente prote- gidos. A directiva procura alcançar este objectivo 2. 2. através de: Artigo 44: Manutença˜o dos direitos a pensa˜o adquiridos. Os beneficia´rios, cujas contribuiço˜ es para um regime complementar de pensa˜o deixaram de ser pagas, na˜o devera˜o perder os direitos adquiridos ao abrigo desse regime quando se deslocam para outro Estado-Membro para aı´ trabalhar. Artigo 54: Garantia dos pagamentos transfronteiras. Pagamento integral das prestaço˜es aos beneficia´rios residentes noutro Estado-Membro. Artigo 64: Trabalhadores destacados. Os trabalhadores temporariamente destacados pelo empregador para outro Estado-Membro devem poder continuar a pagar as contribuiço˜es para o seu regime de pensa˜o de origem na mesma base da que é aplica´vel aos regimes obrigato´ rios ao abrigo do Regulamento (CEE) n4 1408/71 (por um ano prorroga´vel até dois). Artigo 74: Tributaça˜o. As contribuiço˜ es devem ser tratadas pelo Estado-Membro de acolhimento como se estivessem a ser feitas para um regime de pensa˜o local. (1) SEC(91) 1332 final. (2) JO C 223 de 31. 8. 1992, p. 13. 3. Observaço˜es na generalidade 3. 1. O Comité Econo´ mico e Social congratula-se com a proposta de directiva, que constitui um primeiro passo modesto em direcça˜o ao objectivo de completa liberdade de circulaça˜o no domı´nio das penso˜es complementares. Reconhece a complexidade da questa˜o devido à extrema diversidade dos sistemas de reforma nos 15 Estados- -Membros, bem como das leis, regulamentaço˜ es e regimes fiscais a que esta˜o sujeitos. Nota, ainda, que algumas das disposiço˜ es previstas na directiva sa˜o ja´ aplica´veis em alguns Estados-Membros. A manutença˜o dos direitos adquiridos, tal como 3. 2. prevê o artigo 44 da proposta de directiva, constitui um exemplo dessa situaça˜o. No entanto, é correcto e deveria ser consagrado na legislaça˜o comunita´ria o princı´pio, segundo o qual os trabalhadores que se deslocam para outro Estado-Membro na˜o devem ser nem prejudicados nem beneficiados em relaça˜o aos que se mantêm no Estado-Membro de origem. 3. 3. Do mesmo modo, o pagamento de prestaço˜es em outros Estados-Membros é ja´ norma. O Regulamento (CEE) n4 1408/71 ja´ prevê uma disposiça˜o neste sentido em relaça˜o aos regimes obrigato´ rios; o artigo 14 deveria aplicar este mesmo princı´pio às prestaço˜es complemen- tares. 3. 4. O Comité considera que a disposiça˜o do artigo 64, segundo a qual as contribuiço˜es para o regime de origem podem continuar a ser pagas pelos trabalhadores temporariamente destacados e/ou pelos empregadores em seu nome, é a caracterı´stica mais relevante da proposta de directiva. Trara´ importantes benefı´cios para os empregados de empresas multinacionais, cuja carreira profissional pode incluir va´rios desses destacamentos, e permitira´ também aos empregadores proporcionar penso˜es complementares sem custos adicionais nem complexos procedimentos administrativos. 3. 4. 1. O Comité considera, no entanto, que o perı´odo de um ano previsto no Regulamento (CEE) n4 1480/71 é demasiado curto e que esta disposiça˜o se deveria aplicar à totalidade do perı´odo de destacamento. Nota que a Recomendaça˜o n4 16 de 22 de Dezembro de 1984 sugere que o perı´odo de doze meses seja alargado, com o acordo do empregador, à duraça˜o total do destacamento quando o trabalhador for destacado para o estrangeiro no âmbito de uma organizaça˜o devido aos seus conhecimentos ou capacidades ou em funça˜o de objectivos especı´ficos. Considera que tal recomendaça˜o deveria ter efeitos jurı´dicos tanto no quadro do Regula- mento (CEE) n4 1408/71 como da proposta de directiva em apreço. C 157/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 3. 4. 2. O n4 2 do artigo 64 tera´ bastante interesse para trabalhadores destacados para alguns Estados-Membros (e para os seus empregadores) na medida em que na˜o sera˜o abrangidos pela disposiça˜o legal que prescreve o pagamento de contribuiço˜ es para um regime comple- mentar no paı´s de acolhimento se o continuarem a fazer para o seu pro´prio Estado-Membro. 3. 4. 3. Refira-se que o termo «trabalhador destacado» na alı´nea g) do artigo 34 é definido com base no Tı´tulo II do Regulamento (CEE) n4 1408/71 do seguinte modo: «A expressa˜o “trabalhador sazonal” designa qualquer trabalhador que se desloca para o territo´rio de um Estado-Membro diferente daquele onde reside a fim de aı´ efectuar, por conta de uma empresa ou entidade patronal deste Estado, um trabalho de natureza sazo- nal (. )». Assim, o termo exclui pessoas destacadas para outro Estado-Membro pelo seu empregador para trabalhar para outra empresa. O Comité considera que na˜o se deveria estabelecer distinça˜o entre estas duas categorias. 3. 5. O artigo 74 vem na sequência lo´ gica do artigo 64. É particularmente relevante enquanto primeira tentativa para abrir caminho no emaranhado dos diferentes sistemas fiscais aplicados às quotizaço˜ es para os regimes complementares de pensa˜o nos va´rios Estados- -Membros. No entanto, continuara˜o a existir anomalias; por exemplo, em determinadas circunstâncias, um tra- balhador destacado do Reino Unido para a Alemanha na˜o tem direito, como teria no seu paı´s, a deduça˜o fiscal pelas suas contribuiço˜es, mas, ao regressar ao Reino Unido, as prestaço˜es pelo trabalho realizado na Ale- manha esta˜o sujeitas a tributaça˜o contrariamente ao que aconteceria se ele estivesse inscrito num regime alema˜o. Pelo contra´rio, um destacamento da Alemanha para o Reino Unido pode dar direito a deduça˜o fiscal das contribuiço˜es pagas pelo trabalhador e a isença˜o de imposto sobre as prestaço˜es recebidas. A Comissa˜o deveria encorajar os Estados-Membros a serem flexı´veis ao estabelecerem uma abordagem satisfato´ria entre eles para solucionar estas anomalias. De notar que as disposiço˜ es contidas no arti- 3. 5. 1. go 74 se aplicam exclusivamente a beneficia´rios de regimes complementares de pensa˜o, tal como sa˜o defini- dos na alı´nea b) do artigo 34, e na˜o às pessoas inscritas em regimes pessoais de reforma. Poder-se-ia encarar a hipo´tese de considerar estes u´ltimos como regimes complementares de pensa˜o, nomeadamente nos Estados- -Membros em que os empregadores contribuem para esses mecanismos numa base volunta´ria ou contratual. beneficia´rios de regimes complementares de pensa˜o quando se desloquem para outro Estado-Membro. Considera que os empregadores, tal como os gestores dos regimes, deveriam ser obrigados a prestar informaço˜es completas aos beneficia´rios sobre as possibilidades oferecidas e sobre as consequências da sua escolha. Tal como ja´ foi referido, o projecto de directiva 3. 7. gera desigualdade de tratamento entre pessoas destaca- das para trabalharem na mesma ou em outra empresa (artigo 64) e no domı´nio da tributaça˜o ente beneficia´rios de regimes complementares de pensa˜o e de regimes pessoais (artigo 74). Estas diferenças deveriam ser eliminadas, o mais rapidamente possı´vel, através da adopça˜o de outras medidas. 4. Observaço˜es na especialidade 4. 1. Segundo considerando Convira´ ter em conta que os regimes profissionais de pensa˜o (que constituem o objecto da proposta de directiva em apreço) sa˜o completamente separados e distintos dos regimes complementares de pensa˜o, que existem em alguns Estados-Membros; daı´ na˜o fazerem parte do regime nacional de segurança social nesses paı´ses. Os regimes profissionais sa˜o de natureza contra- tual e fazem parte do contrato de emprego do trabalha- dor. Seria deseja´vel o aditamento de um considerando que referisse o papel dos regimes profissionais de pensa˜o neste contexto. 4. 2. Artigo 35, alı´nea a) A inserça˜o do termo «substituir» é necessa´ria para incluir a situaça˜o em alguns Estados-Membros onde existem disposiço˜ es que prevêem a cessaça˜o de quoti- zaço˜es. 4. 3. Artigo 35, alı´nea b) Substituir na primeira linha «ou» por «e», pois os «regimes profissionais de pensa˜o» e os «dispositivos de natureza colectiva com a mesma finalidade» sa˜o alternativos. 4. 4. Artigo 35, alı´nea h) A definiça˜o de «Estado-Membro de origem» é insufi- ciente no respeitante a um segundo ou posterior destaca- mento. Nessas circunstâncias, deveria ser o Estado- -Membro em que um trabalhador trabalhava imediata- mente antes do destacamento inicial. 4. 5. Artigo 45 3. 6. O Comité da´ particular importância ao requisito do artigo 84 que prevê a prestaça˜o de informaça˜o aos O termo manutença˜o «integral» inclui, por exemplo, o requisito de indexaça˜o das prestaço˜ es nos regimes de 25. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 157/29 prestaço˜es definidas, tal como previsto no ponto 3. 1 da ficha de avaliaça˜o de impacto elaborada pela Comissa˜o. 5. Outras recomendaço˜es 5. 1. Tal como referido no ponto 3. 1 supra, o Comité considera a proposta de directiva um primeiro passo modesto em direcça˜o ao objectivo de completa liberdade de circulaça˜o no domı´nio das penso˜es complementares. No ponto 4. 1 ja´ foi feita referência ao facto de o Comité ter identificado uma série de a´reas de acça˜o no parecer de 1992 sobre o papel dos regimes complementares de reforma na protecça˜o social dos trabalhadores e respectiva incidência na livre circulaça˜o. 5. 2. No parecer de 11 de Dezembro de 1997 (1) sobre o Livro Verde da Comissa˜o sobre os regimes complementares de pensa˜o no mercado u´nico, o Comité apresentou um conjunto de recomendaço˜es referentes a questo˜es identificadas pela Comissa˜o, mas na˜o tratadas na proposta de directiva ora em apreço, designadamente: — condiço˜ es de qualificaça˜o para a aquisiça˜o de direi- tos, designadamente, os longos perı´odos de garantia exigidos em certos Estados-Membros; — dificuldades na transferência de um Estado-Membro para outro dos direitos a pensa˜o adquiridos; — dificuldades fiscais associadas à aquisiça˜o de direitos a pensa˜o em mais do que um Estado-Membro; a posiça˜o dos trabalhadores que va˜o exercer uma actividade tempora´ria em outro Estado-Membro que na˜o aquele onde constituı´ram os direitos a pensa˜o. 5. 3. O parecer incluı´a também algumas recomen- daço˜es especı´ficas sobre a importância da fiscalidade para os regimes complementares de pensa˜o. 5. 4. O Comité reitera as observaço˜ es e recomendaço˜es incluı´das no seu parecer de Dezembro. Considera que seria u´til abordar alguns outros aspectos relativos ao funcionamento dos regimes profissionais de pensa˜o — por exemplo, a filiaça˜o do pessoal de sociedades fiducia´rias, modalidades relativas à guarda dos fundos e ca´lculo dos valores transferidos. Insta a Comissa˜o a elaborar e propor mais algumas medidas nestes domı´nios a fim de atingir, quando a natureza dos regimes o permitir, o objectivo final da completa transferabilidade das penso˜ es de reforma profissional e pessoal, que, na sua opinia˜o, é um elemento essencial da livre circulaça˜o das pessoas em toda a UE. Chama a atença˜o para a sugesta˜o do ponto 5. 5 desse parecer, considerando que a questa˜o devia ser tratada dentro de prazo fixado. 5. 5. O Comité recorda que no parecer de 1992 sugeria a possibilidade de delinear um modelo de regime complementar de penso˜es europeu, eventualmente em apêndice ao Estatuto da Sociedade Europeia, quando este for adoptado, e de considerar regimes transnacionais de base sectorial. Repete essas sugesto˜es como uma via possı´vel de avançar sem ter, para isso, de harmonizar as leis, regulamentaço˜es, pra´ticas e disposiço˜ es fiscais existentes a nı´vel nacional na matéria (2). Uma outra possibilidade seria a existência de um 5. 6. acordo em que um regime complementar de pensa˜o criado segundo as leis e regulamentaço˜es de um Estado- -Membro incluı´sse uma série de secço˜ es às quais pode- riam pertencer os trabalhadores em funço˜es noutro Estado-Membro na base de descontos fiscais. Assim, o funcionamento do regime, incluindo os controlos prudencial e de vigilância, os requisitos de solvabilidade e as normas em termos de investimentos, seguiria as leis, disposiço˜es e pra´ticas do Estado-Membro de origem, ao passo que em relaça˜o às quotizaço˜ es e prestaço˜es se aplicariam as disposiço˜ es fiscais em vigor no Estado- -Membro de acolhimento para os trabalhadores aı´ domiciliados. 5. 7. Tal permitiria o funcionamento do mercado livre em relaça˜o aos regimes complementares de pensa˜o, tal como acontece com o seguro de vida, sem prejuı´zo para a autonomia dos Estados-Membros em matéria fiscal, de regulamentaça˜o da segurança social e de legislaça˜o relativa ao funcionamento dos fundos de pensa˜o. 6. Concluso˜es 6. 1. O Comité congratula-se com a proposta de directiva, enquanto modesto primeiro passo no sentido de aplicar o princı´pio da completa liberdade de circu- laça˜o das pessoas aos mecanismos de direitos a pensa˜o complementar. Considera que a proposta deveria ser modificada de modo a alargar o perı´odo de um ano para trabalhadores destacados (ponto 3. 4. 1 do presente parecer), a fim de eliminar as anomalias referidas no ponto 3. 7 e reflectir as observaço˜es especı´ficas incluı´das no ponto 4. 6. 2. Reconhece as enormes dificuldades que impedem que se avance neste domı´nio devido à grande disparidade dos acordos existentes nos va´rios Estados-Membros, (1) JO C 73 de 9. 3. 1998, p. 109. (2) O Estatuto da Sociedade Europeia foi objecto de parecer do Comité em Dezembro de 1997. Sera´ emitido novo parecer sobre o tema. C 157/30 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 bem como das leis, regulamentaço˜es e disposiço˜es fiscais que os regem. 6. 3. Insta, porém, a Comissa˜o a prosseguir o seu trabalho neste domı´nio, em particular, adoptando medi- das que contemplem as questo˜es apontadas no parecer de Dezembro de 1997 sobre o Livro Verde da Comissa˜o bem como as demais recomendaço˜es contidas no ponto 5 do presente parecer. Bruxelas, 25 de Março de 1998. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regulamento (CEE) n6 1408/71, no que respeita à sua extensa˜o aos nacionais de paı´ses terceiros» (1) (98/C 157/08) Em 6 de Janeiro de 1998, o Conselho decidiu, nos termos do artigo 1984 do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a proposta supramencionada. Incumbida de preparar os correspondentes trabalhos, a Secça˜o de Assuntos Sociais, Famı´lia, Educaça˜o e Cultura emitiu parecer em 12 de Março de 1998 com base no relato´rio introduto´rio do relator G. Liverani. Na 3531 reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 25 de Março de 1998), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 109 votos a favor, 1 contra e 4 abstenço˜ es, o seguinte parecer. 1. Introduça˜o 2. Observaço˜es na generalidade A proposta da Comissa˜o, baseada nos artigos 514 1. 1. e 2354 do tratado CE, tem por objectivo ampliar a coordenaça˜o comunita´ria dos regimes de segurança social dos Estados-Membros estabelecida no Regula- mento (CEE) n4 1408/71 aos trabalhadores assalariados e na˜o assalariados segurados num Estado-Membro e que na˜o sejam cidada˜os comunita´rios. 2. 1. O Comité é favora´vel à proposta da Comissa˜o, da qual partilha os motivos e os «considerandos», destinados a reafirmar o objectivo de igualdade de tratamento no domı´nio social para os nacionais de paı´ses terceiros, tal como ja´ havia sido realçado no Livro Branco sobre Polı´tica Social (1994) e no programa de acça˜o social a médio prazo (1995-1997). 1. 2. A proposta destina-se a desenvolver o Regula- mento (CEE) n4 1408/71 e integra-se na polı´tica de reforço da protecça˜o social e melhoria do estatuto jurı´dico dos cidada˜os de paı´ses terceiros que residem legalmente na Unia˜o. A este propo´sito, o Comité reitera as orientaço˜es 2. 2. contidas no seu pro´prio parecer sobre o estatuto dos trabalhadores migrantes origina´rios de paı´ses tercei- ros (2) e recorda também que a importância da aplicaça˜o (1) JO C 6 de 10. 1. 1998, p. 15. (2) Parecer do CES de 24 de Abril de 1991 (JO C 159 de 17. 6. 1991) e de 26 de Setembro de 1991 (JO C 339 de 31. 12. 1991)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 670/98 af 25. marts 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 2645/97 og om forhøjelse til 150 993 tons af den løbende licitation med henblik på eksport af majs, som det østrigske interventionsorgan ligger inde med

eurovoc_concepts:
Austria
award of contract
export
intervention agency
maize
third country

text: L 93/18 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 3. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 670/98 af 25. marts 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 2645/97 og om forhøjelse til 150 993 tons af den løbende licitation med henblik p(cid:134) eksport af majs, som det østrigske inter- ventionsorgan ligger inde med KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 5, og ud fra følgende betragtninger: I Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2193/96 (4), er der fastsat procedurer og betingelser for salg af korn fra interven- tionsorganerne; ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2645/97 (5), ændret ved forordning (EF) nr. 266/98 (6), blev der (cid:134)bnet en løbende licitation med henblik p(cid:134) eksport af 102 290 tons majs til alle tredjelande, som det østrigske interven- tionsorgan ligger inde med; Østrig har meddelt Kommis- sionen, at det østrigske interventionsorgan har til hensigt at forhøje den i licitation udbudte mængde med 48 703 tons med henblik p(cid:134) eksport; den samlede mængde majs, som det østrigske interventionsorgan udbyder i licitation, bør derfor forhøjes til 150 993 tons; det er nødvendigt at fastsætte en senere dato for den i Kommissionens forordning (EF) nr. 2645/97 omhandlede sidste dellicitation; som følge af den forhøjede licitationsmængde er det nødvendigt at ændre fortegnelsen over omr(cid:134)der og lager- forordning (EF) nr. 2645/97 bør mængder; bilag I til derfor ændres; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EF) nr. 2645/97 foretages følgende ændrin- ger: 1) Artikel 2 affattes s(cid:134)ledes: »Artikel 2 1. med henblik p(cid:134) eksport til alle tredjelande. Licitationen omfatter højst 150 993 tons majs 2. Oplagringsomr(cid:134)derne for de 150 993 tons majs er anført i bilag I. « 2) Artikel 5, stk. 3, affattes s(cid:134)ledes: »3. Fristen for indgivelse af bud vedrørende den sidste dellicitation udløber den 28. maj 1998, kl. 9. 00 (belgisk tid). « 3) Bilag I erstattes af bilaget til nævnte forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 25. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 191 af 31. 7. 1993, s. 76. (4) EFT L 293 af 16. 11. 1996, s. 1. (5) EFT L 356 af 31. 12. 1997, s. 36. (6) EFT L 25 af 31. 1. 1998, s. 67. 26. 3. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 93/19 BILAG »BILAG I Oplagringssted Nieder(cid:148)sterreich/n(cid:148)rdliches Burgenland Steiermark/s(cid:129)dliches Burgenland K(cid:132)rnten Ober(cid:148)sterreich (tons) Mængde 59 380 52 201 10 725 28 687«