title: Meddelelse fra Kommissionen - Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
State aid
employment aid
investment aid
regional aid
restriction on competition
terms for aid

text: 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/9 RETNINGSLINJER FOR STATSST˘TTE MED REGIONALT SIGTE (98/C 74/06) (E˘S(cid:220)relevant tekst) 1. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Indledning Form¿let med nedenst¿ende tekst er at d»kke dette behov. Medlemsstaterne og alle andre interesserede er i adskillige dokumenter af forskellig art(cid:216)(˛) blevet orienteret om, hvilke kriterier Kommissionen f(cid:192)lger ved sin vurdering af, om statsst(cid:192)tte med regionalt sigte kan godkendes som v»rende forenelig med f»llesmarkedet efter EF(cid:220)traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c). Den voksende m»ngde af s¿danne dokumenter, som er af ret uensartet karakter og spredt over en ¿rr»kke, og den udvikling, der er sket i de principper og den praksis, der f(cid:192)lges af s¿vel samt Kommissionen behovet for at koncentrere st(cid:192)tten og reducere konkurrencefordrejning har gjort det n(cid:192)dvendigt samle alle de regler og kriterier, man at i (cid:192)jeblikket f(cid:192)lger, i en tekst, b¿de af hen(cid:220) til gennemsigtigheden og ud fra (cid:192)nsket syn forenklet dem(cid:216)(ˇ). om at som medlemsstaterne, f¿ ajourf(cid:192)rt og (˛)(cid:217)Jf. Europa(cid:220)Kommissionen, Konkurrencereglerne i De Euro(cid:220) p»iske F»llesskaber, Del II(cid:216)A: Statsst(cid:192)tteregler, Bruxelles, Luxembourg 1995, s. 205 ff. (ˇ)(cid:217)Disse retningslinjer med tilh(cid:192)rende bilag erstatter f(cid:192)lgende dokumenter: -(cid:217)Meddelelse fra Kommissionen til R¿det (EFT C 111 af 4. 11. 1971, s. 7) -(cid:217)Meddelelse fra Kommissionen til R¿det (KOM(73) 1110 af 27. 6. 1973) -(cid:217)Meddelelse fra Kommissionen til R¿det (KOM(75) 77 endelig udg. af 26. 2. 1975) -(cid:217)Kommissionens skrivelse til medlemsstaterne (EFT C 31 af 3. 2. 1979, s. 9) -(cid:217)Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne vedr(cid:192)(cid:220) rende metoden for anvendelse af E˘F(cid:220)traktatens arti(cid:220) kel 92, stk. 3, litra a) og c), p¿ regionalst(cid:192)tte (EFT C 212 af 12. 8. 1988, s. 2) -(cid:217)Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne vedr(cid:192)(cid:220) rende de g»ldende referencesatser og kalkulationsrente(cid:220) satser i Frankrig, Irland og Portugal (EFT C 10 af 16. 1. 1990, s. 8) -(cid:217)Meddelelse fra Kommissionen vedr(cid:192)rende metoden for anvendelse af traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), p¿ regionalst(cid:192)tte (EFT C 163 af 4. 7. 1990, s. 6) -(cid:217)Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne og andre interesserede parter ang¿ende en »ndring af af(cid:220) snit II i Kommissionens meddelelse vedr(cid:192)rende metoden for anvendelse af artikel 92, stk. 3, litra a) og c), p¿ regionalst(cid:192)tte (EFT C 364 af 20. 12. 1994, s. 8). Desuden svarer disse retningslinjer til kriterierne i R¿dets resolution af 20. oktober 1971 (EFT C 111 af 4. 11. 1971, s. 1). Kommissionens meddelelse om referencesatsen og kalkula(cid:220) tionsrenten er ikke l»ngere en del af dokumenterne om statsst(cid:192)tte, da den vedr(cid:192)rer alle former for statsst(cid:192)tte (EFT C 273 af 9. 9. 1997, s. 3). Den st(cid:192)tte, der er omfattet af disse retningslinjer (enten omtalt som (cid:176)st(cid:192)tte med regionalt sigte(cid:133) eller blot (cid:176)regionalst(cid:192)tte(cid:133)), adskiller sig fra andre former for offentlig st(cid:192)tte (navnlig st(cid:192)tte til forskning og udvikling, til milj(cid:192)beskyttelse og til kriseramte virksomheder) ved, at den er forbe(cid:220) holdt bestemte omr¿der, og at dens udtrykkelige m¿l er at fremme udviklingen i disse omr¿der(cid:216)(—). inden jobskabelse investeringer og Form¿let med regionalst(cid:192)tte er at fremme udvik(cid:220) lingen i ugunstigt stillede omr¿der ved at under(cid:220) st(cid:192)tte for rammerne af en holdbar udvikling. Regional(cid:220) st(cid:192)tte bidrager til, at de virksomheder, der er lokaliseret i de p¿g»ldende omr¿der, kan udvides, moderniseres og diversificeres, samt til, at nye virksomheder kan etableres. For at fremme denne udvikling og mindske eventuelle negative virkninger af virksomhedsflytninger er det n(cid:192)dvendigt at betinge st(cid:192)tten af, at investe(cid:220) ringerne og jobskabelsen fastholdes i en mini(cid:220) mumsperiode i den ugunstigt stillede region. I ekstraordin»re tilf»lde kan der v»re tale om, at en region har s¿ store strukturproblemer, at regionalst(cid:192)tte ikke er tilstr»kkelig til at stimulere regionens udvikling. Kun i s¿danne tilf»lde m¿ der ydes driftsst(cid:192)tte som supplement til regional(cid:220) st(cid:192)tte. Kommissionen mener, at regionalst(cid:192)tten kan udfylde sin rolle effektivt og dermed retf»rdig(cid:220) g(cid:192)re den fordrejning af konkurrencen, den for¿r(cid:220) sager, hvis den ydes under overholdelse af bestemte principper og regler. Det vigtigste af disse principper er, at der i overensstemmelse med artikel 92’s ¿nd og bogstav skal v»re tale om et instrument, der anvendes undtagelsesvis. (—)(cid:217)St(cid:192)tte til sm¿ og mellemstore virksomheder (SMV), der indeb»rer forh(cid:192)jelser for at fremme den regionale udvikling, anses ogs¿ for at v»re regionalst(cid:192)tte. C 74/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 Regionalst(cid:192)tte kan kun bruges i Den Europ»iske Union, hvis den ydes sparsomt og koncentreres om de d¿rligst stillede omr¿der(cid:216)((cid:209)). Hvis stats(cid:220) st(cid:192)tte blev mere udbredt, og hvis st(cid:192)tte snarere blev reglen end undtagelsen, ville den miste enhver karakter af incitament, og dens (cid:192)kono(cid:220) miske virkninger ville g¿ tabt. Samtidig ville den fordreje markedskr»fternes spil og skade hele effektiviteten af F»llesskabets (cid:192)konomi. 2. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Anvendelsesomr¿de Kommissionen vil anvende n»rv»rende retnings(cid:220) linjer p¿ regional st(cid:192)tte til alle sektorer med undtagelse af produktion, forarbejdning og markedsf(cid:192)ring af landbrugsprodukterne i bilag II fiskeriet og kulindustrien. til EF(cid:220)traktaten, Derudover findes der s»rlige regler for visse af de sektorer, der er omfattet af n»rv»rende retningslinjer(cid:216)((cid:210)). indvirkning p¿ udviklingen Individuel ad hoc(cid:220)st(cid:192)tte(cid:216)((cid:213)) til en enkelt virk(cid:220) somhed eller st(cid:192)tte til en enkelt sektor kan f¿ alvorlige f(cid:192)lger for konkurrencen p¿ det p¿g»l(cid:220) dende marked, samtidig med at den risikerer kun i at f¿ begr»nset regionen. Denne form for st(cid:192)tte gives i reglen som led i en punktuel eller sektororienteret indu(cid:220) stripolitik og stemmer s¿ledes normalt ikke med ¿nden i selve regionalst(cid:192)ttepolitikken(cid:216)((cid:214)), som b(cid:192)r v»re neutral med hensyn til de produktive ressourcers fordeling mellem de enkelte erhvervs(cid:220) sektorer og aktiviteter. Kommissionen finder, at medmindre andet bevises, opfylder en s¿dan st(cid:192)tte ikke ovenst¿ende krav(cid:216)(˛˝). Derfor kan de her omhandlede undtagelsesbe(cid:220) stemmelser principielt kun bringes i anvendelse p¿ st(cid:192)tteordninger, der g»lder for flere sektorer, og som i et givet omr¿de er ¿bne for alle virk(cid:220) somheder i de p¿g»ldende sektorer. 3. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Afgr»nsning af regionerne Princippet i EF(cid:220)traktatens artikel 92, stk. 2, om, at st(cid:192)tte er uforenelig med f»llesmarkedet, kan kun fraviges under henvisning til st(cid:192)ttens regio(cid:220) nale sigte, hvis der kan sikres balance mellem den fordrejning af konkurrencen, st(cid:192)tten medf(cid:192)rer, og de fordele, st(cid:192)tten har for udviklingen i en v»gt, der ugunstigt till»gges fordelene ved st(cid:192)tten, kan variere alt efter den anvendte undtagelse, s¿ledes at hensynet til den frie konkurrence i h(cid:192)jere grad m¿ vige i de i artikel 92, stk. 3, litra a), omhand(cid:220) lede situationer end i de i artikel 92, stk. 3, litra c), omhandlede situationer(cid:216)((cid:212)). region(cid:216)((cid:211)). Den stillet 3. 1. 3. 2. skal For at en st(cid:192)tteordning skal kunne godkendes efter en af de her omhandlede undtagelsesbe(cid:220) stemmelser, ordningen vedr(cid:192)rer, opfylde betingelserne i de p¿g»ldende undtagelsesbestemmelser. Kommissionen afg(cid:192)r, om betingelserne er opfyldt under anvendelse af forudfastlagte analysekriterier. omr¿de, det I lyset af det princip, der blev understreget i indledningen til n»rv»rende retningslinjer (at st(cid:192)tte kun m¿ ydes undtagelsesvis), er det Kommissionens udgangspunkt, at det samlede omfang af st(cid:192)tteberettigede omr¿der i F»lles(cid:220) skabet b(cid:192)r v»re mindre end omfanget af ikke(cid:220) st(cid:192)tteberettigede. Anvender man den mest udbredte m¿lestok for st(cid:192)ttens d»kning (den ber(cid:192)rte befolkningsdel i %), betyder det, at den samlede i F»llesskabet skal ligge under 50(cid:216)% af F»llesskabets befolk(cid:220) ning. regionalst(cid:192)tted»kning ((cid:209))(cid:217)Se konklusionerne fra industriministrenes m(cid:192)de i R¿det den 6. (cid:220)7. november 1995 om konkurrencepolitik og industriens konkurrenceevne. ((cid:210))(cid:217)Ud over de her omhandlede retningslinjer g»lder der s»rlige regler for f(cid:192)lgende sektorer: transportsektoren, jern(cid:220) og st¿l(cid:220) industrien, v»rftsindustrien, kunstfiberindustrien og motor(cid:220) k(cid:192)ret(cid:192)jsindustrien. Desuden g»lder der s»rlige regler for investeringer, der omfattes af de multisektorale rammebe(cid:220) stemmelser for regionalst(cid:192)tte til store investeringsprojekter. ((cid:211))(cid:217)Jf. EF(cid:220)Domstolens dom af 17. 9. 1980 i sag 730/79 (Philip Morris mod Kommissionen), Sml. 1980, s. 2671, pr»mis 17, og dom af 14. 1. 1997 i sag C(cid:220)169/95 (Kongeriget Spanien mod Kommissionen), Sml. 1997, s. I(cid:220)135, pr»mis 20. ((cid:212))(cid:217)Jf. dom afsagt af Retten i F(cid:192)rste Instans af 12. 12. 1996 i sag T(cid:220)380/94 (AIUFFASS og AKT mod Kommissionen), Sml. 1996, s. II(cid:220)2169, pr»mis 54, oph»vet ved Domstolens kendelse. ((cid:213)) Jf. EF(cid:220)Domstolens dom af 14. 9. 1994 i forenede sager C(cid:220)278/92, C(cid:220)279/92 og C(cid:220)280/92 (Kongeriget Spanien mod Kommissionen), Sml. 1994, s. I(cid:220)4103. ((cid:214)) I WTO(cid:220)aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger er denne form for st(cid:192)tte derfor udtrykkelig udelukket fra den kategori af regionalst(cid:192)tte, som der ikke gribes ind over for (principielt tilladt st(cid:192)tte). (˛˝)(cid:217)Der findes s»rskilte regler for individuel st(cid:192)tte til krise(cid:220) ramte virksomheder, der ikke betragtes som egentlig regio(cid:220) nalst(cid:192)tte. De nug»ldende bestemmelser er offentliggjort i EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12. 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/11 3. 3. I betragtning af, at de to undtagelsesbestem(cid:220) melser vedr(cid:192)rer regionale problemer af forskellig karakter og intensitet, b(cid:192)r man desuden inden for de gr»nser for den samlede d»kning, der er anf(cid:192)rt under punkt 3. 2, prioritere de omr¿der, der har de mest akutte problemer(cid:216)(˛˛). skal bruges i analysen, skal v»re gennemsnittet i de sidste tre ¿r, for hvilke der foreligger stati(cid:220) stikker. Tallene beregnes p¿ grundlag af oplys(cid:220) ninger fra De Europ»iske F»llesskabers Stati(cid:220) stiske Kontor. 3. 4. Afgr»nsningen af st(cid:192)tteberettigede omr¿der b(cid:192)r derfor f(cid:192)re til en geografisk koncentration af st(cid:192)tten efter de principper, der er opstillet i punkt 3. 2 og 3. 3. 3. 6. Undtagelsesbestemmelsen i artikel 92, stk. 3, litra a) 3. 5. Af artikel 92, stk. 3, litra a), fremg¿r det, at st(cid:192)tte til fremme af den (cid:192)konomiske udvikling i omr¿der (herefter ben»vnt (cid:176)litra a)(cid:220)omr¿der(cid:133)), hvor levestandarden er us»dvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbesk»ftigelse, kan betragtes som forenelig med f»llesmarkedet. Som EF(cid:220)Domstolen har understreget, viser (cid:176)anven(cid:220) delsen af ordene (cid:176)us»dvanlig(cid:133) og (cid:176)alvorlig(cid:133) i undtagelsesbestemmelserne i litra a), at den kun ang¿r omr¿der, hvor den (cid:192)konomiske situation er meget ugunstig i forhold til Den Europ»iske Union som helhed(cid:133)(cid:216)(˛ˇ). Ud fra en fremgangsm¿de, der allerede har st¿et sin pr(cid:192)ve, vil Kommissionen derfor anse betingel(cid:220) serne for at v»re opfyldt, hvis omr¿det - der svarer til en geografisk enhed p¿ NUTS II(cid:220)niveau(cid:216)(˛—) - har et bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger m¿lt i k(cid:192)bekraftstandarder (KKS) p¿ under 75(cid:216)% af f»llesskabsgennem(cid:220) snittet(cid:216)(˛(cid:209)). De for hvert omr¿de samt for f»llesskabsgennemsnittet, der for BNP/KKS tal 3. 7. (˛˛)(cid:217)De omr¿der, der kan falde ind under undtagelsesbestem(cid:220) melsen i litra a), udg(cid:192)r i (cid:192)jeblikket 22,7(cid:216)% af EU’s befolk(cid:220) ning, mod 24(cid:216)% for litra c)(cid:220)omr¿derne. (˛ˇ)(cid:217)Dom i sag 248/84 (Tyskland mod Kommissionen), Sml. 1987, s. 4013, pr»mis 19. (˛—)(cid:217)Nomenklatur for statistiske territoriale enheder. (˛(cid:209))(cid:217)Den underliggende hypotese er s¿ledes, at bruttonational(cid:220) produktet m¿ formodes at afspejle en syntese af begge f»nomener. Undtagelsesbestemmelsen i artikel 92, stk. 3, litra c) I mods»tning til artikel 92, stk. 3, litra a), hvor situationen er beskrevet pr»cist og klart, giver artikel 92, stk. 3, litra c), st(cid:192)rre spillerum til at definere de problemer i en region (i det f(cid:192)lgende ben»vnt (cid:176)litra c)(cid:220)region(cid:133)), der kan mildnes med st(cid:192)tte. De relevante indikatorer er i dette tilf»lde alts¿ ikke n(cid:192)dvendigvis levestandard og underbe(cid:220) sk»ftigelse. Desuden er det ikke n(cid:192)dvendigvis i forhold til hele F»llesskabet, at problemernes i omfang skal vurderes, det kan ogs¿ v»re forhold til den p¿g»ldende medlemsstat. to punkter f(cid:192)lgende om de EF(cid:220)Domstolen har i sag 248/84 (se fodnote 12) udtalt (hvilke problemer der skal v»re tale om, og hvilken refe(cid:220) renceramme der skal l»gges til grund i analysen): (cid:176)Hvad derimod ang¿r undtagelsesbestemmelsen i litra c), har denne en st(cid:192)rre r»kkevidde, idet den indeholder hjemmel til at fremme udviklingen i bestemte omr¿der, uden at de i litra a) n»vnte (cid:192)konomiske betingelser beh(cid:192)ver at v»re opfyldt, medens det dog er en foruds»tning, at den herved ydede st(cid:192)tte (cid:176)ikke »ndrer samhandelsvil(cid:220) k¿rene p¿ en m¿de, der strider mod den f»lles interesse(cid:133). Bestemmelsen indeholder hjemmel for Kommissionen til at tillade st(cid:192)tte, der har til form¿l at fremme den (cid:192)konomiske udvikling i omr¿der i en medlemsstat, hvor den (cid:192)konomiske situation er d¿rligere end det nationale gennem(cid:220) snit(cid:133). litra c) b(cid:192)r imidlertid regionalpolitik Regionalst(cid:192)tte omfattet af undtagelsesbestem(cid:220) indg¿ melsen i en i sammenh»ngende i medlems(cid:220) staten og overholde ovenst¿ende principper om geografisk koncentration. Eftersom st(cid:192)tten tager sigte p¿ regioner, der er mindre d¿rligt stillet end litra a)(cid:220)omr¿derne, er der endnu mere grund til, at st(cid:192)tte kun ydes undtagelsesvis og kun kan godkendes i meget begr»nset omfang. Det er derfor kun en begr»nset del af en medlemsstats nationale forh¿nd kan betragtes som st(cid:192)tteberettiget. Og befolknings(cid:220) ikke d»kningen litra c)(cid:220)regioner m¿ derfor territorium, der p¿ i C 74/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 overstige 50(cid:216)% af den samlede nationale befolk(cid:220) ning, der ikke d»kkes af artikel 92, stk. 3, litra a)(cid:216)(˛(cid:210)). til forhold s»rlige nationale At st(cid:192)ttens karakter ¿bner mulighed for at tage hensyn i en medlemsstat, betyder p¿ den anden side ikke, at st(cid:192)tten ikke skal vurderes ud fra F»llesskabets interesse. st(cid:192)tteberettigede omr¿der i de enkelte medlemsstater b(cid:192)r foreg¿ indenfor sikrer en overordnet rammer, der sammenh»ng p¿ f»lleskabsplan(cid:216)(˛(cid:211)). Fastl»ggelsen af 3. 8. For at give de nationale myndigheder tilstr»k(cid:220) kelig stort spillerum ved udv»lgelsen af st(cid:192)ttebe(cid:220) retigede omr¿der, uden at det g¿r ud over effek(cid:220) i Kommissionens kontrol med denne tiviteten ligebehandlingen af alle form for st(cid:192)tte eller de b(cid:192)r medlemsstaterne, omr¿der, der er berettigede til en undtagelse, omfatte to aspekter: fastl»ggelsen af efter undtagelsen sionen et samlet loft for regionalst(cid:192)ttens d»kning i F»llesskabet, udtrykt i forhold til befolkningen. Dette samlede loft omfatter alle de regioner, der er st(cid:192)tteberettiget efter undtagelserne i artikel 92, stk. 3, litra c) og a). Da de regioner, der er regionalst(cid:192)tteberettigede i artikel 92, stk. 3, litra a), og deres samlede d»kning p¿ f»llesskabsplan bestemmes eksogent og automatisk ved anvendelse af kriteriet p¿ 75(cid:216)% af BNP/KKS pr. indbygger, fastl»gger Kommissionens beslutning om det samlede loft alts¿ samtidig p¿ loftet over d»kningen efter undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c). Loftet for artikel 92, stk. 3, litra c), frem(cid:220) kommer nemlig ved, at befolkningen i de regioner, der er st(cid:192)tteberettiget efter artikel 92, stk. 3, litra a), fratr»kkes det samlede loft. Det fordeles derefter mellem de forskellige medlems(cid:220) stater p¿ grundlag af den relative socio(cid:192)kono(cid:220) miske situation i regionerne i hver medlemsstat, vurderet i en EF(cid:220)sammenh»ng. Den metode, der anvendes til at fastl»gge denen procentdel i hver medlemsstat, beskrives i bilag III. f»llesskabsplan -(cid:217)Kommissionens fasts»ttelse af et st(cid:192)tteloft for hvert land -(cid:217)udpegelse af de st(cid:192)tteberettigede omr¿der. Udpegelsen af st(cid:192)tteberettigede omr¿der skal ske efter gennemsigtige regler, som samtidig skal v»re tilstr»kkeligt fleksible til, at der kan tages hensyn til alle de situationer, der kan berettige til en undtagelse. St(cid:192)tteloftet skal muligg(cid:192)re den omtalte fleksibilitet med hensyn til valg af st(cid:192)tte(cid:220) berettigede omr¿der og samtidig sikre ensartet behandling, hvilket er p¿kr»vet, hvis st(cid:192)tten skal v»re acceptabel ud fra et EU(cid:220)synspunkt. 3. 10. Medlemsstaterne giver efter artikel 93, stk. 3, Kommissionen meddelelse om de metoder og kvantitative indikatorer, de (cid:192)nsker at benytte ved fastl»ggelsen af de st(cid:192)tteberettigede omr¿der, og sender Kommissionen en liste over de omr¿der, de foresl¿r omfattet af undtagelsen i litra c), med angivelse af de relative intensiteter(cid:216)(˛(cid:212)). Befolk(cid:220) ningsandelen i de p¿g»ldende regioner m¿ ikke overstige det n»vnte loft over d»kningen efter undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c). 3. 10. 1. Metoderne skal opfylde f(cid:192)lgende betingelser: -(cid:217)de skal v»re objektive 3. 9. For at sikre en effektiv kontrol med regional(cid:220) st(cid:192)tten, samtidig med at det sikres, at den bidrager til at realisere m¿lene i EF(cid:220)traktatens artikel 3, s»rlig litra g) og j), fasts»tter Kommis(cid:220) -(cid:217)de skal give mulighed for at m¿le de regio(cid:220) nale i den p¿g»ldende medlemsstat, s¿ledes at v»sent(cid:220) lige sk»vheder klart fremg¿r socio(cid:192)konomiske sk»vheder (˛(cid:210))(cid:217)Med den undtagelse vedr(cid:192)rende overgangsbestemmelser, der f(cid:192)lger af punkt 8 i bilag III til n»rv»rende retnings(cid:220) linjer. (˛(cid:211))(cid:217)Jf. EF(cid:220)Domstolens dom i sag 730/79, se fodnote 6, pr»mis 26, og sag 310/85 (Deufil mod Kommissionen), Sml. 1987, s. 901, pr»mis 18. (˛(cid:212))(cid:217)Jf. punkt 4. 8 og 4. 9. -(cid:217)de kal v»re klart og detaljeret beskrevet, s¿ at Kommissionen kan vurdere deres berettigelse. 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/13 3. 10. 2. Indikatorerne skal opfylde f(cid:192)lgende betingelser: 3. 10. 4. Tyndtbefolkede regioner: -(cid:217)der m¿ h(cid:192)jst v»re fem indikatorer, uanset om der er tale om enkeltindikatorer eller indika(cid:220) torkombinationer -(cid:217)de skal v»re objektive og relevante for vurde(cid:220) ringen af regionernes socio(cid:192)konomiske situa(cid:220) tion -(cid:217)de skal enten v»re baseret p¿ statistiske serier, der ved anmeldelsen mindst d»kker de forudg¿ende tre ¿r, eller v»re baseret p¿ den senest foretagne unders(cid:192)gelse, hvis de rele(cid:220) vante statistikker ikke foreligger p¿ ¿rsbasis -(cid:217)de skal v»re baseret p¿ p¿lidelige statistikker. 3. 10. 3. Listen over regioner skal opfylde f(cid:192)lgende betin(cid:220) gelser: -(cid:217)regionerne skal svare til NUTS(cid:220)klassifikatio(cid:220) nens niveau III(cid:220)enheder. Dog kan i beh(cid:192)rigt begrundede tilf»lde en anden homogen geografisk enhed benyttes. Hver medlemsstat kan kun operere med ~n type geografisk enhed -(cid:217)de enkelte regioner eller grupperne af nabo(cid:220) regioner skal danne t»tsluttende zoner, der hver skal have mindst 100(cid:216)000 indbyggere. For zoner med lavere indbyggertal baseres beregningen af befolkningsd»kningen p¿ basis af et fiktivt tal p¿ 100(cid:216)000 indbyggere, undtagen hvor der er tale om regioner p¿ i NUTS(cid:220)klassifikationen med niveau mindre end 100(cid:216)000 indbyggere, (cid:192)er og andre regioner, der er isoleret belig(cid:220) lige gende(cid:216)(˛(cid:213)). Hvis en region st(cid:192)der op mod i andre regionalst(cid:192)tteberettigede medlemsstater, g»lder hovedreglen for den helhed, der udg(cid:192)res af disse regioner regioner III s¿ -(cid:217)listen over regioner skal opstilles p¿ basis af de under punkt 3. 10. 2 n»vnte indikatorer. De foresl¿ede regioner skal med hensyn til en af de i metoden fastlagte indikatorer frembyde signifikante sk»vheder (en halv standard(cid:220) for afvigelse) den potentielle litra c)(cid:220)regioner. p¿g»ldende medlemsstat til gennemsnittet forhold i (˛(cid:213))(cid:217)Luxembourg er undtaget fra denne regel p¿ grund af landets befolkningsst(cid:192)rrelse. -(cid:217)inden for rammerne af de under punkt 3. 9 anf(cid:192)rte lofter for de enkelte medlemsstater kan undtagelsen i anvendelse p¿ regioner med en befolknings(cid:220) t»thed p¿ under 12,5 indbyggere pr. km2 (˛(cid:214)). litra c) ogs¿ bringes i 3. 10. 5. Sammenh»ng med strukturfondene: -(cid:217)for at tilskynde medlemsstaterne til at sikre sammenh»ng mellem udpegelsen af regional(cid:220) st(cid:192)tteomr¿der og EU(cid:220)st(cid:192)tteomr¿der, kan den p¿g»ldende undtagelse ogs¿ bringes i anven(cid:220) delse p¿ regioner, der er st(cid:192)tteberettiget under strukturfondene inden for rammerne af de under punkt 3. 9 anf(cid:192)rte lofter og under hensyntagen til betingelserne i punkt 3. 10. 3, andet led. 4. (cid:218)(cid:218)(cid:217)St(cid:192)ttens form¿l, form og omfang 4. 1. 4. 2. Regionalst(cid:192)tte ydes enten til produktive investe(cid:220) ringer (initialinvesteringer) eller jobskabelse, der er investeringerne. Den har ikke til form¿l at begunstige hverken s¿ledes kapitalfaktoren eller besk»ftigelsesfaktoren. forbundet med For at sikre, at de st(cid:192)ttede produktive investe(cid:220) ringer er rentable og sunde, skal st(cid:192)ttemodtage(cid:220) rens(cid:216)(ˇ˝) bidrag til investeringernes finansiering mindst udg(cid:192)re 25(cid:216)%. forskellige former: St(cid:192)tten kan ydes under lavrentel¿n eller rentetilskud, garanti tilskud, eller indskud af offentlig kapital p¿ gunstige vilk¿r, skattelettelse, neds»ttelse af arbejdsgiver(cid:220) bidrag, leverancer af varer og tjenesteydelser p¿ gunstige vilk¿r osv. Desuden skal det fasts»ttes i st(cid:192)tteordningerne, at anmodningen om st(cid:192)tte skal indgives, inden gennemf(cid:192)relsen af projekterne p¿begyndes. (˛(cid:214))(cid:217)Kriterium indf(cid:192)rt ved Kommissionens meddelelse ang¿ende »ndring af metoden for anvendelse af artikel 92, stk. 3, litra c), p¿ regionalst(cid:192)tte, se fodnote 2, ottende led. (ˇ˝)(cid:217)Der m¿ ikke gives st(cid:192)tte til dette minimumsbidrag p¿ 25(cid:216)%. Dette er f. eks. ikke tilf»ldet, n¿r det drejer sig om et l¿n, hvortil der er ydet rentetilskud eller knyttet offentlige garantier med st(cid:192)tteelementer. C 74/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 4. 3. St(cid:192)ttens omfang defineres p¿ grundlag af st(cid:192)ttens intensitet i forhold til referencekostningerne (jf. punkt 4. 5, 4. 6 og 4. 13). St(cid:192)tte til initialinvesteringer 4. 4. investering initialinvestering forst¿s Ved i fast kapital i forbindelse med oprettelse af en ny virk(cid:220) somhed, udvidelse af en eksiterende virksomhed eller iv»rks»ttelse af en aktivitet, der indeb»rer en fundamental »ndring af en eksisterende virk(cid:220) produktionsmetode somheds eller (gennem eller modernisering)(cid:216)(ˇ˛). produkt rationalisering, diversificering En investering i fast kapital i form af overtagelse af en lukket virksomhed eller en virksomhed, der ellers ville v»re blevet lukket, kan ogs¿ betragtes som initialinvestering, medmindre virksomheden tillh(cid:192)rer en kriseramt virksomhed. I sidstn»vnte tillf»lde kan st(cid:192)tte til overtagelse af en virk(cid:220) somhed indeb»re en fordel for den kriseramte virksomhed, der skal unders(cid:192)ges i overensstem(cid:220) melse med retningslinjerne til redning og omstrukturering af kriseramte virk(cid:220) somheder(cid:216)(ˇˇ). statsst(cid:192)tte for 4. 5. St(cid:192)tte til initialinvestering beregnes p¿ grundlag af dens procentvise andel af investeringens v»rdi. Denne v»rdi opg(cid:192)res efter en ensartet udgifts(cid:220) (standardberegningsgrundlag) model f(cid:192)l(cid:220) gende investeringselementer: grund, bygninger og udstyr(cid:216)(ˇ—). for (ˇ˛)(cid:217)Erstatningsinvesteringer er dermed ikke omfattet af dette begreb. St(cid:192)tte til denne form for investering falder ind under driftsst(cid:192)tte, der er omfattet af reglerne i punkt 4. 15(cid:220)4. 17. Begrebet omfatter heller ikke st(cid:192)tte til sanering af en krise(cid:220) ramt virksomhed som omhandlet i retningslinjerne for stats(cid:220) st(cid:192)tte til redning og omstrukturering af kriseramte virksom(cid:220) heder (EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12). St(cid:192)tte til omstrukturering af en kriseramt virksomhed efter punkt 3. 5 i ovenn»vnte retningslinjer kan i det omfang, den vedr(cid:192)rer (rationalisering, modernisering, diversificering), ydes uden forh¿ndsanmel(cid:220) delse, n¿r den indg¿r i en regionalst(cid:192)tteordning. Indg¿r regionalst(cid:192)tten i et st(cid:192)tteprojekt til fordel for omstrukture(cid:220) ring af en kriseramt virksomhed, skal regionalst(cid:192)tten dog medregnes ved den gennemgang, der skal foretages i henhold til n»rv»rende retningslinjer. investeringsforanstaltninger (ˇˇ)(cid:217)Med hensyn til den nug»ldende udgave henvises til fod(cid:220) note 10. (ˇ—)(cid:217)I transportsektoren kan udgifterne til k(cid:192)b af transportmate(cid:220) riel standardberegningsgrundlaget. Disse udgifter er s¿ledes ikke st(cid:192)tteberettigede i forbindelse med st(cid:192)tte til initialinvesteringer. indg¿ ikke i Er der tale om overtagelse af s¿danne aktiver, skal der udelukkende(cid:216)(ˇ(cid:209)) tages hensyn til k(cid:192)bs(cid:220) prisen (overtagelsen skal finde sted p¿ markeds(cid:220) vilk¿r). Aktiver, til hvis k(cid:192)b der allerede er ydet st(cid:192)tte f(cid:192)r overtagelsen, skal fratr»kkes. 4. 6. De st(cid:192)tteberettigede udgifter kan ogs¿ omfatte visse former for immaterielle investeringer, men m¿ dog ikke overstige 25(cid:216)% af standardbereg(cid:220) ningsgrundlaget for store virksomheder(cid:216)(ˇ(cid:210)). Det kan udelukkende v»re udgifter til teknolo(cid:220) gioverf(cid:192)rsel i form af erhvervelse af: -(cid:217)patenter -(cid:217)produktionslicenser eller patenteret knowhow -(cid:217)ikke patenteret knowhow. Til de immaterielle aktiver, hvortil der kan ydes st(cid:192)tte, m¿ dog stilles visse krav, der kan sikre, at i den st(cid:192)tteberettigede region og de forbliver alts¿ til andre regioner, som m¿ske ikke er st(cid:192)tteberettigede. St(cid:192)tteberettigede immaterielle aktiver skal s¿ledes opfylde f(cid:192)lgende betingelser: ikke overf(cid:192)res -(cid:217)de m¿ udelukkende udnyttes i den virk(cid:220) somhed, hvortil reginalst(cid:192)tten er ydet -(cid:217)der skal v»re tale om afskrivningsberettigede aktiver -(cid:217)de skal v»re erhvervet fra tredjemand under markedsbetingelser -(cid:217)de skal v»re opf(cid:192)rt blandt virksomhedens aktiver og forblive i den st(cid:192)ttemodtagende virksomhed i mindst fem ¿r. 4. 7. Den normalt udtrykt st(cid:192)tte, medlemsstaterne anmelder, som bruttobel(cid:192)b, dvs. er f(cid:192)r (ˇ(cid:209))(cid:217)Hvis overtagelsen ledsages af andre initialinvesteringer, l»gges de hermed forbundne udgifter til k(cid:192)bsprisen. (ˇ(cid:210))(cid:217)For SMV g»lder kriterierne og betingelserne i rammebe(cid:220) stemmelser for statsst(cid:192)tte til sm¿ og mellemstore virksom(cid:220) heder (EFT C 213 af 23. 7. 1996, s. 4). 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/15 skat. For at g(cid:192)re de forskellige st(cid:192)tteformer indbyrdes sammenlignelige og g(cid:192)re st(cid:192)tteintensi(cid:220) teterne sammenlignelige fra den ene medlemsstat til omregner Kommissionen st(cid:192)tte medlemsstaternes udtrykt i nettosubventions»kvivalent (NS`)(cid:216)(ˇ(cid:211)). st(cid:192)tteanmeldelser anden, den til 4. 8. St(cid:192)tteintensiteten skal v»re afpasset efter de st(cid:192)rrelse. Som regionale problemers art og udgangspunkt m¿ der s¿ledes skelnes mellem de st(cid:192)tteintensiteter, der kan accapteres i litra a)(cid:220) regioner, og de st(cid:192)tteintensiteter, der kan godtages i litra c)(cid:220)regioner. I denne forbindelse skal det tages i betragtning, at der for litra c)(cid:220) regioners vedkommende som omr¿der med en us»dvanlig levestandard eller alvorlig underbesk»ftigelse, s¿ledes som det er tilf»ldet med litra a)(cid:220)omr¿der. Konkurrence(cid:220) fordrejende virkninger af statsst(cid:192)tte kan derfor vanskeligere retf»rdigg(cid:192)res i litra c)(cid:220)omr¿der en i litra a)(cid:220)omr¿der. Det bevirker, at de accepte(cid:220) rede som udgangspunkt er lavere i litra c)(cid:220)regioner end i litra a)(cid:220)regioner. st(cid:192)tteintensiteter ikke tale lav er overstiger 60(cid:216)% af EU(cid:220)gennemsnittet, m¿ regio(cid:220) nalst(cid:192)tten ikke overstige 40(cid:216)% NS`, bortset fra regionerne i den yderste periferi, hvor den m¿ udg(cid:192)re 50(cid:216)% NS`. I artikel c)(cid:220)omr¿der med et BNP pr. indbygger m¿lt i k(cid:192)bekraftstandarder over EU(cid:220)gennem(cid:220) snittet og en arbejdsl(cid:192)shed under EU(cid:220)gennem(cid:220) snittet(cid:216)(ˇ(cid:213)) m¿ regionalst(cid:192)tten ikke overstige 10(cid:216)% NS`, bortset fra tyndtbefolkede omr¿der og regionerne i den yderste periferi, hvor den m¿ udg(cid:192)re 20(cid:216)%. Med hensyn til regioner, der er underkastet ovenn»vnte loft p¿ 10(cid:216)% NS` kan h(cid:192)jere st(cid:192)tteintensiteter, der ikke overstiger det loft p¿ 20(cid:216)% NS`, undtagelsesvis normale accepteres til NUTS III(cid:220)niveau eller mindre), der st(cid:192)der op til en litra a)(cid:220)region. (svarende regioner i Alle ovenn»vnte lofter er (cid:192)vre gr»nser. Kommis(cid:220) sionen vil indenfor disse lofter p¿se, af regional(cid:220) regionale st(cid:192)tteintensiteten afpasses efter de problemers omfang og en i EU(cid:220)sammenh»ng. st(cid:192)rrelse set Kommissionen antager derfor, at regionalst(cid:192)ttens intensitet ikke b(cid:192)r overstige 50(cid:216)% NS` i litra a)(cid:220) omr¿der, undertagen i regionerne i den yderste periferi(cid:216)(ˇ(cid:212)), hvor den kan v»re op til 65(cid:216)% NS`. I litra c)(cid:220)omr¿der er loftet over reginal(cid:220) st(cid:192)tten sat til 20(cid:216)% NS`, bortset fra tyndtbefol(cid:220) kede omr¿der og regionerne i den yderste peri(cid:220) feri, hvor det m¿ komme op p¿ 30(cid:216)% NS`. I de litra a)(cid:220)omr¿der p¿ NUTS II(cid:220)niveau, hvor BNP pr. indbygger m¿lt i k(cid:192)bekraftstandarder (ˇ(cid:211))(cid:217)Med hensyn til metoden for beregning af NS` henvises til bilag I. (ˇ(cid:212))(cid:217)Regionerne i den yderste periferi er: de franske overs(cid:192)iske departementer, Azorerne og Madeira og De Kanariske ˘er (jf. Erkl»ring nr. 26 om regionerne i F»llesskabets yderste periferi, bilag til traktaten om Den Europ»iske Union). 4. 9. Til de lofter, der er anf(cid:192)rt i punkt 4. 8, skal even(cid:220) tuelt l»gges den supplerende st(cid:192)tte til SMV, der er omhandlet i Kommissionens meddelelse om statsst(cid:192)tte til SMV(cid:216)(ˇ(cid:214)), dvs. 15 procentpoint brutto(cid:216)(—˝) i litra a)(cid:220)omr¿der og 10 procentpoint brutto for litra c)(cid:220)omr¿der. Det er det endelige st(cid:192)tteloft, der g»lder for beregningsgrundlaget for SMV. Disse till»g for SMV g»lder ikke for virksomheder i transportsektoren. (ˇ(cid:213))(cid:217)BNP og arbejdsl(cid:192)sheden skal m¿les p¿ NUTS III(cid:220)niveau. (ˇ(cid:214))(cid:217)Der er ligeledes mulighed for h(cid:192)jere regionalst(cid:192)tte i forbin(cid:220) delse med st(cid:192)tte til forskning og udvikling og til milj(cid:192)be(cid:220) skyttelse. Beregningsgrundlaget for denne form for st(cid:192)tte er derfor forskelligt fra beregningsgrundlaget for regional(cid:220) st(cid:192)tte (herunder til SMV). Forh(cid:192)jelsen l»gges derfor ikke til intensiteten for regionalst(cid:192)tten, men for den anden st(cid:192)t(cid:220) tetype. De nug»ldende bestemmelser for de to st(cid:192)ttetyper er for F&U’s vedkommende offentliggjort i EFT C 45 af 17. 2. 1996, s. 5, og for milj(cid:192)beskyttelses vedkommende i EFT C 72 af 10. 3. 1994, s. 3. (—˝)(cid:217)Brutto anvendes der till»g til st(cid:192)tteintensiteterne som fastsat i den n»vnte meddelelse om statsst(cid:192)tte til SMV. C 74/16 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 4. 10. Udbetaling eller investeringsst(cid:192)tte tildeling af skal g(cid:192)res betinget af, at den p¿g»ldende inve(cid:220) stering opretholdes i mindst fem g¿r. 4. 14. Udbetaling og tildeling af jobskabelsesst(cid:192)tte skal g(cid:192)res betinget af, at de skabte job opretholdes i mindst fem ¿r. Jobskabelsesst(cid:192)tte Driftsst(cid:192)tte 4. 11. Som n»vnt i punkt 4. 1 kan regionalst(cid:192)tte ogs¿ tage sigte p¿ jobskabelse. I mods»tning til den i retningslinjerne for st(cid:192)tte, der er defineret besk»ftigelsesst(cid:192)tte jobskabelse, der ikke er forbundet med en investering)(cid:216)(—˛), er der her udelukkende jobskabelse forbundet med gennemf(cid:192)relsen af en initialinve(cid:220) stering(cid:216)(—ˇ). (der vedr(cid:192)rer tale om 4. 12. Ved jobskabelse forst¿s en nettofor(cid:192)gelse af antallet af stillinger(cid:216)(——) i en virksomhed i forhold til gennemsnittet i en referenceperiode. Derfor skal det antal stillinger, der eventuelt er nedlagt i den p¿g»ldende periode, tr»kkes fra ved opg(cid:192)(cid:220) relsen af antallet af nye stillinger(cid:216)(—(cid:209)). 4. 13. I lighed med investeringsst(cid:192)tte skal den jobska(cid:220) belsesst(cid:192)tte, der ydes i henhold til n»rv»rende retningslinjer, afpasses efter arten og st(cid:192)rrelsen af de regionale problemer, den skal afhj»lpe. Det er ikke b(cid:192)r Kommissionens opfattelse, at st(cid:192)tten overstige en vis procentdel af l(cid:192)nomkostnin(cid:220) gerne(cid:216)(—(cid:210)), til den nyansatte, beregnet over en to¿rig periode. Denne procentdel er lig med den st(cid:192)tteintensitet, der g»lder for investeringsst(cid:192)tte i samme omr¿de. (—˛)(cid:217)De nug»ldende bestemmelser er offentliggjort i EFT C 334 af 12. 12. 1995, s. 4. (—ˇ)(cid:217)Det g»lder, at jobskabelse er forbundet med en investering, n¿r den vedr(cid:192)rer den aktivitet, hvori der investeres, og jobbene skabes i de f(cid:192)rste tre ¿r efter den samlede gennem(cid:220) f(cid:192)relse af investeringen. I denne periode er de job, der skabes som f(cid:192)lg af en (cid:192)get anvendelse af den kapacitet, som skabes af investeringen, ogs¿ forbundet med en investering. (——)(cid:217)Antallet af stillinger svarer til antallet af ¿rsarbejdsenheder, dvs. antallet af fuldtidsansatte l(cid:192)nmodtagere i et ¿r; deltids(cid:220) ansatte og s»sonarbejdstagere regnes som br(cid:192)kdele af en ¿rsarbejdsenhed. (—(cid:209))(cid:217)Denne definition g»lder naturligvis b¿de eksisterende og nye virksomheder. (—(cid:210))(cid:217)L(cid:192)nomkostningerne omfatter bruttol(cid:192)nnen, dvs. f(cid:192)r skat, samt obligatoriske arbejdsgiverbidrag. Kommissionen forbe(cid:220) l»gge EU(cid:220)statistikker ang¿ende holder gennemsnitsl(cid:192)nomkostningerne i de forskellige medlems(cid:220) stater til grund. sig ret til at st(cid:192)tte kan dog undtagelsesvist ydes 4. 15. Regionalst(cid:192)tte, der ydes med henblik p¿ at nedbringe en virksomheds l(cid:192)bende udgifter (driftsst(cid:192)tte), er i princippet forbudt. Denne form for i omr¿der, der falder ind under undtagelsesbe(cid:220) stemmelsen i artikel 92, stk. 3, litra a), p¿ betin(cid:220) gelse af, at den findes velbegrundet p¿ grundlag af dens bidrag til den regionale udvikling og st(cid:192)t(cid:220) tens karakter, og at dens omfang st¿r i forhold til de ulemper, den skal opveje(cid:216)(—(cid:211)). Det er op til medlemsstaten at p¿vise disse ulemper og deres omfang. 4. 16. I regionerne i den yderste periferi, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a) og c), og i de omr¿der med svag befolkningst»thed, der enten falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a), eller - p¿ basis af det under punkt 3. 10. 4 n»vnte befolkningst»thedskriterium - af undtagelsen i litra c), kan det accepteres, at der ydes st(cid:192)tte til kompensation for en del af merom(cid:220) kostningerne til transport(cid:216)(—(cid:212)), dog kun p¿ s»rlige betingelser(cid:216)(—(cid:213)). Det er op til medlemsstaten at p¿vise disse ulemper og deres omfang. omfattes 4. 17. Bortset fra de i punkt 4. 16 n»vnte tilf»lde skal tidsbegr»nset og degressiv. driftsst(cid:192)tten v»re Desuden er driftsst(cid:192)tte, der har til form¿l at fremme eksporten(cid:216)(—(cid:214)) mellem medlemsstaterne, ikke tilladt. (—(cid:211))(cid:217)Driftsst(cid:192)tte ydes bl. a. i form af skattelettelser eller neds»t(cid:220) telser af arbejdsgiverbidrag. til (—(cid:212))(cid:217)Ved meromkostninger transport forst¿s meromkost(cid:220) ninger, som skyldes transport af varer indenfor det p¿g»l(cid:220) dende lands gr»nser. St(cid:192)tten m¿ under ingen omst»ndig(cid:220) heder kunne udg(cid:192)re eksportst(cid:192)tte, og den m¿ heller ikke udg(cid:192)re foranstaltninger med tilsvarende virkning som kvan(cid:220) titative indf(cid:192)rselsrestriktioner. (—(cid:213))(cid:217)For s¿ vidt ang¿r de s»rlige betingelser for de regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra c), p¿ basis af befolkningst»thedskriteriet, henvises II. Med hensyn til de andre regioner, der kan modtage st(cid:192)tte for at kompensere for en del af meromkostningerne til transport, svarer betingelserne til dem i bilag II. til bilag (—(cid:214))(cid:217)Jf. fodnote 3 i meddelelse om de minimis(cid:220)st(cid:192)tteordninger (EFT C 68 af 6. 3. 1996, s. 9). 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/17 Kumulationsregler initialinvesteringer eller jobskabelsesst(cid:192)tte, der er blevet godkendt for hver enkelt region. 4. 18. St(cid:192)tteintensitetslofterne, der er fastsat efter krite(cid:220) rierne i punkt 4. 8 og 4. 9, g»lder for den samlede st(cid:192)tte -(cid:217)n¿r der samtidig ydes st(cid:192)tte under flere regio(cid:220) nalst(cid:192)tteordninger -(cid:217)uanset om st(cid:192)tten ydes med lokale, regionale, nationale eller f»llesskabsmidler. 4. 19. som omhandlet Jobskabelsesst(cid:192)tte punkt 4. 11(cid:220)4. 14. og investeringsst(cid:192)tte som omhandlet i punkt 4. 4(cid:220)4. 10. kan kumuleres(cid:216)((cid:209)˝) indbyrdes, men kun inden for rammerne af det st(cid:192)tteloft, der er fastsat for den p¿g»ldende region(cid:216)((cid:209)˛). i 4. 20. N¿r de regionalst(cid:192)tteberettigede udgifter helt eller delvis ogs¿ er berettigede til anden form for st(cid:192)tte, skal den del, der er berettiget til begge former, underkastes det h(cid:192)jeste st(cid:192)tteloft, der g»lder for disse ordninger. 4. 21. N¿r en medlemsstat fasts»tter, at en statsst(cid:192)tte(cid:220) ordning kan kumuleres med andre st(cid:192)tteord(cid:220) ninger, skal den for hver ordning specificere, hvordan den sikrer, at ovenn»vnte betingelser overholdes. 5. 2. Medlemsstaterne anmelder p¿ basis af artikel 93, stk. 3, udkast til regionalst(cid:192)ttekort, der udar(cid:220) bejdes efter kriterierne i punkt 3. 5, 3. 10, 4. 8 og 4. 9. Kommissionen vedtager dette kort efter proceduren i traktatens artikel 93, i princippet ved ~n samlet beslutning for alle de p¿g»ldende regioner i en medlemsstat og for et bestemt tidsrum. De nationale regionalst(cid:192)ttekort tages s¿ledes op til revision med j»vne mellemrum. 5. 3. 5. 4. Af hensyn til sammenh»ngen mellem de beslut(cid:220) ninger, Kommissionen tr»ffer som led i konkur(cid:220) rencepolitikken, og de beslutninger, den tr»ffer om regioner berettiget til st(cid:192)tte fra strukturfon(cid:220) dene, skal kortenes gyldighedsperiode i prin(cid:220) cippet afpasses efter den rytme, der g»lder for strukturfondene. til godkendes af Udkast st(cid:192)tteordninger tidspunkt, hvor Kommissionen, enten p¿ det regionalst(cid:192)ttekortet udarbejdes, eller p¿ et senere tidspunkt, inden for rammerne af de regioner, de lofter og den varighed, der er fastsat for kortet. 5. 5. Medlemsstaterne skal hvert ¿r indsende rapport til Kommissionen om anvendelsen af de st(cid:192)tte(cid:220) ordninger, der er n»vnt i punkt 5. 4, efter de nug»ldende regler(cid:216)((cid:209)ˇ). 5. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Regionalst(cid:192)ttekort og godkendelse af statsst(cid:192)tte som v»rende forenelig med f»llesmarkedet 5. 6. 5. 1. En medlemsstats regionalst(cid:192)ttekort best¿r dels af de regioner i medlemsstaten, der anerkendes at falde ind under de her omhandlede undta(cid:220) gelser, dels af de intensitetslofter over st(cid:192)tte til i den Under kortenes gyldighedsperiode kan medlems(cid:220) staterne anmode om tilpasning i dem i tilf»lde af v»sentlige »ndringer socio(cid:192)konomiske situation. Der kan v»re tale om »ndring af st(cid:192)t(cid:220) teintensiteten og de st(cid:192)tteberettigede omr¿der, forudsat at udpegelsen af nye omr¿der opvejes af bortfald af omr¿der med samme indbyggertal. Det tilpassede regionalst(cid:192)ttekort udl(cid:192)ber p¿ det tidspunkt, der var fastsat for det oprindelige. ((cid:209)˝)(cid:217)Jobskabelsesst(cid:192)tte og investeringsst(cid:192)tte i henhold til disse retningslinjer kan ikke kumuleres med den jobskabelses(cid:220) st(cid:192)tte, der er defineret i de i fodnote 31 n»vnte retnings(cid:220) linjer for besk»ftigelsesst(cid:192)tte, eftersom den ydes under helt andre omst»ndigheder og p¿ andre tidspunkter. Forh(cid:192)jelser for specielt ugunstigt stillede kategorier kan dog godkendes efter bestemmelser, der skal fastl»gges i retningslinjerne for besk»ftigelsesst(cid:192)tte. 5. 7. For de regioner, der mister deres litra a)(cid:220)status efter en revision af regionalst(cid:192)ttekortene og f¿r litra c)(cid:220)status, kan Kommissionen i en overgangs(cid:220) periode acceptere, at de st(cid:192)tteintensiteter, der gjaldt for dem under deres litra a)(cid:220)status, gradvis reduceres - line»rt eller i et hurtiger tempo - ((cid:209)˛)(cid:217)Denne betingelse anses som opfyldt, n¿r summen af st(cid:192)tten til initialinvesteringen i procent af investeringens v»rdi og jobskabelsesst(cid:192)tten ikke overstiger det fordelagtigste bel(cid:192)b, der fremkommer ved enten at anvende det loft, der er fastsat for regionen efter kriterierne i punkt 4. 8 og 4. 9, eller det loft, der er fastsat for regionen efter kriterierne i punkt 4. 13. l(cid:192)nomkostningerne i procent af ((cid:209)ˇ)(cid:217)Med hensyn til de nug»ldende regler henvises til Kommis(cid:220) sionens brev af 22. februar 1994 og »ndringer hertil i Kommissionens brev af 2. august 1995. C 74/18 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 til det p¿g»ldende intensitetsloft i overensstem(cid:220) melse med punkt 4. 8 og 4. 9(cid:216)((cid:209)—)(cid:216)((cid:209)(cid:209)). Overgangs(cid:220) perioden kan ikke overstige to ¿r for driftsst(cid:192)tte og fire ¿r for st(cid:192)tte til initialinvesteringer og jobskabelsesst(cid:192)tte. medlemsstaterne, at de begr»nser gyldigheden til den 31. december 1999 af alle de lister over st(cid:192)t(cid:220) tede regioner, der er godkendt af Kommissionen uden udl(cid:192)bsdato eller med en udl(cid:192)bsdato efter den 31. december 1999. 5. 8. Med henblik p¿ opstilling af regionalst(cid:192)ttekortet opfordres medlemsstaterne til, jf. EF(cid:220)traktatens artikel 93, stk. 3 - ud over en liste over de omr¿der, de foresl¿r klassificeret som regional(cid:220) st(cid:192)tteberettigede efter en af de her omhandlede undtagelsesbestemmelser, og st(cid:192)ttelofterne - at anmelde til Kommissionen alle andre elementer af betydning for fastl»ggelsen af en rammeord(cid:220) ning for st(cid:192)tteordningerne (st(cid:192)ttens form¿l og form, virksomhedernes st(cid:192)rrelse osv. ), som de forbeholder sig ret til at vedtage, b¿de p¿ centralt og p¿ regionalt og lokalt plan. Inden for kortets gyldighedsperiode kan alle de st(cid:192)tteordninger, der er i overensstemmelse med denne rammeord(cid:220) ning, anmeldes efter den hurtige godkendelses(cid:220) procedure. 6. (cid:218)(cid:218)(cid:217)Anvendelse, gennemf(cid:192)relse og revision 6. 1. Med undtagelse af de overgangsbestemmelser, der er fastsat i punkt 6. 2 og 6. 3, vil Kommis(cid:220) sionen vurdere regionalst(cid:192)tteforanstaltningernes forenelighed med f»llesmarkedet p¿ grundlag af n»rv»rende er vedtaget. De st(cid:192)tteprojekter, der er anmeldt, til inden n»rv»rende retningslinjer meddeles medlemsstaterne, og som Kommissionen endnu ikke har truffet endelig beslutning om, vil dog blive vurderet p¿ grundlag af de g»ldende krite(cid:220) rier p¿ anmeldelsestidspunktet. retningslinjer, snart de s¿ 6. 2. 6. 3. Kommissionen vil endvidere foresl¿ medlemssta(cid:220) terne foranstaltninger p¿ basis af EF(cid:220)traktatens artikel 93, stk. 1, for at sikre at alle regionalst(cid:192)t(cid:220) tekort og alle reginalst(cid:192)tteordninger pr. 1. januar 2000 er forenelige med bestemmelserne i n»rv»(cid:220) rende retningslinjer. I denne forbindelse vil Kommissionen som foran(cid:220) staltninger p¿ basis af artikel 93, stk. 1, foresl¿ 6. 4. ((cid:209)—)(cid:217)Overgangsbestemmelserne g»lder ikke for de dele af NUTS II(cid:220)regioner, der taber deres litra a)(cid:220)status, og som uden den fremkommer ved at supplerende befolkningsandel, der anvende anden korrektion i punkt 8 i bilag III til n»rv»(cid:220) rende retningslinjer, ville have v»ret udelukket fra det nye st(cid:192)ttekort. ((cid:209)(cid:209))(cid:217)I betragtning af Nordirlands specielt vanskelige situation bevarer landet sin status som exceptionel region, og loftet bliver 40(cid:216)%. som Kommissionen vil som foranstaltninger p¿ basis af artikel 93, stk. 1, ligeledes foresl¿ medlemssta(cid:220) terne, at de »ndrer alle best¿ende regionalst(cid:192)tte(cid:220) efter ordninger, den 31. december 1999, med henblik p¿ at g(cid:192)re dem i disse retningslinjer allerede fra 1. januar 2000, og at de giver meddelelse om de p¿t»nkte »ndringer inden seks m¿neder. forenelige med bestemmelserne kraft v»re vil i P¿ baggrund af at hovedparten af de st(cid:192)ttede regioner, der kan modtage regionalst(cid:192)tte efter undtagelserne i artikel 93, stk. 3, litra a) og c), er blevet godkendt frem til 31. december 1999, og ud fra (cid:192)nsket om at sikre, at medlemsstaterne frem til n»vnte tidspunkt f¿r en rimelig behand(cid:220) ling, kan Kommissionen frem til 31. december 1999 fravige bestemmelserne i disse retningslinjer for s¿ vidt ang¿r gennemgangen af de lister over st(cid:192)ttede regioner (nye lister eller »ndringer), der er anmeldt inden 1. januar 1999, p¿ betingelse af, at udl(cid:192)ber gyldighed tilf»lde vil den 31. december 1999. I disse Kommissionen forts»tte med at basere sig p¿ den metode, der er fastlagt i dens meddelelse(cid:216)((cid:209)(cid:210)). listers disse Ud fra samme (cid:192)nske om at sikre medlemssta(cid:220) terne en rimelig behandling kan Kommissionen frem til 31. december 1999 fravige bestemmel(cid:220) serne i disse retningslinjer for s¿ vidt ang¿r unders(cid:192)gelsen af foreneligheden af st(cid:192)tteintensi(cid:220) teter og kumulationslofter i de nye ordninger, ad hoc(cid:220)tilf»lde og »ndringer eksisterende ordninger, der anmeldes inden 1. januar 1999, p¿ betingelse af, at gyldigheden af disse intensiteter og kumulationslofter udl(cid:192)ber den 31. december 1999, eller at intensiteterne og kumulationslof(cid:220) terne fra 1. januar 2000 er forenelige med bestemmelserne i n»rv»rende retningslinjer. af fem ¿r retningslinjer Kommissionen vil foretage en unders(cid:192)gelse af fra deres n»rv»rende anvendelsestidspunkt. Den kan endvidere n¿r som helst beslutte at »ndre dem, hvis det skulle vise sig hensigtsm»ssigt af konkurrencepolitiske ¿rsager eller af hensyn til andre EU(cid:220)politikker eller internationale forpligtelser. ((cid:209)(cid:210))(cid:217)Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne vedr(cid:192)rende metoden for anvendelse af E˘F(cid:220)traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c), se fodnote 2, femte led. 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/19 BILAG I NETTOSUBVENTIONS`KVIVALENT AF INVESTERINGSST˘TTE I dette bilag beskrives den metode, der benyttes til at beregne nettosubventions»kvivalentet (NS`). Kommissionen anvender metoden, n¿r den vurderer medlemsstaternes anmeldte st(cid:192)tteordninger. Medlems(cid:220) staterne skal derfor principielt ikke anvende metoden. Der redeg(cid:192)res her udelukkende for metoden for at skabe st(cid:192)rre gennemsigtighed. 1. GENERELLE PRINCIPPER Beregning af nettosubventions»kvivalentet (NS`) best¿r i - uanset hvilket land det drejer sig om - at omregne alle former for investeringsst(cid:192)tte(cid:216)((cid:209)(cid:211)) til en f»llesn»vner (nettointensiteten), s¿ledes at st(cid:192)ttefor(cid:220) merne kan sammenlignes med hinanden eller med forud fastsatte lofter. Der er tale om en ex ante(cid:220) sammenligningsmetode, der ikke altid afspejler den regnskabsm»ssige virkelighed. Nettointensiteten repr»senterer den endelige fordel, som virksomheden anses for at opn¿ ved st(cid:192)tten, set i forhold til v»rdien af den subventionerede investering uden TVA. I denne beregning medtages kun udgifter til anl»gsinvesteringer i form af jord, bygninger og udstyr, der udg(cid:192)r standardberegningsgrund(cid:220) laget. For st(cid:192)tteordninger, hvor beregningsgrundlaget omfatter yderligere udgifter, b(cid:192)r disse udgifter kun udg(cid:192)re en vis andel af beregningsgrundlaget. Alle ordninger bliver s¿ledes i sidste instans unders(cid:192)gt p¿ grundlag af deres intensitet med hensyn til de udgifter, der indg¿r i standardberegningsgrundlaget som vist i f(cid:192)lgende eksempler(cid:216)((cid:209)(cid:212)). Eksempel 1: -(cid:217)ordningens(cid:217)beregningsgrundlag: udstyr -(cid:217)ordningens(cid:217)maksimale(cid:217)intensitet: 30(cid:216)% Da alle st(cid:192)tteberettigede udgifter under ordningen figurerer i standardberegningsgrundlaget, baserer Kommissionen sig direkte p¿ ordningens maksimale intensitet, dvs. 30(cid:216)%. Hvis det intensitetsloft, som Kommissionen har godkendt for den p¿g»ldende region, er 30(cid:216)%, vil ordningen blive vurderet til at v»re i orden p¿ dette punkt. Eksempel 2: -(cid:217)ordningens(cid:217)beregningsgrundlag: udstyr, bygninger og patenter inden for 20(cid:216)% af f(cid:192)rn»vnte udgifter -(cid:217)ordningens(cid:217)maksimale(cid:217)intensitet: 30(cid:216)% Alle st(cid:192)tteberettigede udgifter under ordningen figurerer enten i standardberegningsgrundlaget (udstyr, bygninger) eller i oversigten over st(cid:192)tteberettigede immaterielle udgifter (patenter). Sidstn»vnte udgifter m¿ ikke overstige 25(cid:216)% af standardberegningsgrundlaget. Kommissionen baserer sig direkte p¿ ordningens maksimale intensitet, dvs. 30(cid:216)%. Hvis det intensitetsloft, som Kommissionen har godkendt for den p¿g»l(cid:220) dende region, er 30(cid:216)%, vil ordningen blive vurderet til at v»re i orden p¿ dette punkt. ((cid:209)(cid:211))(cid:217)Den skattem»ssige st(cid:192)tte kan betragtes som st(cid:192)tte i forbindelse med investeringen, n¿r st(cid:192)tten har investeringen som beregningsgrundlag. Enhver skattem»ssig st(cid:192)tte kan desuden indg¿ i denne kategori, hvis den betales op til et loft udtrykt i procent af investeringen. N¿r en skattem»ssig st(cid:192)tte spredes over flere ¿r, kan det restbel(cid:192)b, der resterer ved udgangen af et givet ¿r, overf(cid:192)res til det efterf(cid:192)lgende ¿r og forh(cid:192)jes efter referencesatsen. ((cid:209)(cid:212))(cid:217)Denne ordning for nyberegning af intensiteterne g»lder ikke for de immaterielle investeringer, der er omhandlet i punkt 4. 6 i hovedteksten. C 74/20 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 Eksempel 3: -(cid:217)ordningens(cid:217)beregningsgrundlag: bygninger, udstyr, jord og lagre inden for 50(cid:216)% af f(cid:192)rn»vnte udgifter -(cid:217)ordningens(cid:217)maksimale(cid:217)intensitet: 30(cid:216)% Kommissionen baserer sig p¿ ordningens maksimale intensitet med hensyn til standardberegningsgrund(cid:220) laget, dvs. : 30(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)1,5(cid:216)=(cid:216)45(cid:216)%. Hvis det intensitetsloft, som Kommissionen har godkendt for den p¿g»l(cid:220) dende region, er 30(cid:216)%, vurderes ordningen ikke til at v»re i orden, medmindre dens intensitet neds»ttes til 30(cid:216)%(cid:216):(cid:216)1,5(cid:216)=(cid:216)20(cid:216)%. Eksempel 4: -(cid:217)ordningens(cid:217)beregningsgrundlag: bygninger -(cid:217)ordningens(cid:217)maksimale(cid:217)intensitet: 60(cid:216)% Hvis det regionale loft, som Kommissionen har godkendt, er 30(cid:216)%, er der intet, der sikrer, at st(cid:192)tten vil overholde dette loft. Den intensitet, der er fastsat i ordningen, er nemlig h(cid:192)jere end det regionale loft, men den g»lder for et mindre beregningsgrundlag. Ordningen vil alts¿ ikke blive vurderet til at v»re i orden p¿ dette punkt, medmindre der tilf(cid:192)jes en udtrykkelig betingelse om, at det regionale loft der g»lder for det fuldst»ndige beregningsgrundlag, overholdes. Bestemmelsen af NS` bygger udelukkende p¿ skattem»ssige beregninger og nutidsv»rdiberegninger bortset fra visse st(cid:192)tteformer, hvor det er n(cid:192)dvendigt at foretage en s»rlig behandling. Disse beregninger foretages p¿ grundlag af elementer fra st(cid:192)tteordningen, det p¿g»ldende lands skattelovgivning og visse parametre, der er bestemt pr. konvention. 1. 1. (cid:217)Beskatning St(cid:192)ttens intensitet skal beregnes efter skat, dvs. efter betaling af skat p¿ overskuddet. Man taler s¿ledes om nettosubventions»kvivalent, som repr»senterer st(cid:192)tten til modtageren efter betaling af den p¿g»ldende skat, idet man g¿r ud fra, at virksomheden f¿r overskud allerede det f(cid:192)rste ¿r, s¿ledes at skatten p¿ subven(cid:220) tionen bliver maksimal. 1. 2. (cid:217)Nutidsv»rdiberegning Der foretages nutidsv»rdiberegninger p¿ forskellige niveauer i bestemmelsen af et NS`. N¿r st(cid:192)tten og/eller investeringsudgifterne fordeler sig over tiden, skal der for det f(cid:192)rste tages hensyn til de faktiske betalingstidspunkter for st(cid:192)tten og udgifterne. Investeringsudgifterne og st(cid:192)ttebetalingerne skal derfor ved hj»lp af en nutidsv»rdiberegning henf(cid:192)res til udgangen det ¿r, hvor virksomheden foretager sin f(cid:192)rste afskrivning. Der foretages ligeledes beregninger, n¿r man skal bestemme nutidsv»rdien af fordelene i forbindelse med tilbagebetaling af et rentest(cid:192)ttet l¿n eller skattebetalingerne p¿ en subvention. Den rente, der anvendes i denne forbindelse, er referencesatsen/kalkulationsrenten, der er fastsat af Kommissionen for de enkelte medlemsstater. Ud over at tjene som kalkulationsrente anvendes denne rente(cid:220) sats ogs¿ til at beregne rentest(cid:192)tten for l¿n til nedsat rente. 1. 3. (cid:217)S»rlige tilf»lde Ud over ovenn»vnte skattem»ssige beregninger og nutidsv»rdiberegninger kr»ver visse former for st(cid:192)tte en s»rlig behandling. I forbindelse med st(cid:192)tte til leje af en bygning kan st(cid:192)tten s¿ledes m¿les ved at fore(cid:220) tage en nutidsv»rdiberegning af forskellene mellem den leje, som virksomheden betaler, og en teoretisk leje, der er lig med den referencesats, der anvendes p¿ v»rdien af bygningen, forh(cid:192)jet med et bel(cid:192)b svarende til afskrivningen p¿ bygningen i det p¿g»ldende ¿r. Der anvendes en tilsvarende metode i forbin(cid:220) delse med st(cid:192)tte til finansiering af investeringer ved leasing(cid:216)((cid:209)(cid:213)). ((cid:209)(cid:213))(cid:217)Det bem»rkes, at udgifter i forbindelse med lejervirksomhedens k(cid:192)b af jord eller bygning kan betragtes som st(cid:192)ttebe(cid:220) rettigede p¿ betingelse af, at det godtg(cid:192)res, at den p¿g»ldende st(cid:192)tte er n(cid:192)dvendig. 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/21 I forbindelse med st(cid:192)tte til leje af jord beregnes den teoretiske leje p¿ grundlag af den referencesats, der, med fradrag af inflationstakten, anvendes p¿ v»rdien af jordstykket. 2. NETTOSUBVENTIONS`KVIVALENT AF EN INVESTERINGSST˘TTE I FORM AF SUBVENTION 2. 1. (cid:217)Generelt Investeringsst(cid:192)tte til en virksomhed i form af kapitaltilskud udtrykkes f(cid:192)rst og fremmest i procent af inve(cid:220) steringen. Der er her tale om nominelt subventions»kvivalent eller bruttosubventions»kvivalent. If(cid:192)lge den f»lles metode til vurdering af st(cid:192)tte repr»senterer nettosubventions»kvivalentet (NS`) af en subvention den del af subventionen, som tilfalder virksomheden efter betaling af skatten p¿ virksomhedens overskud. I de fleste tilf»lde er subventionen ikke skattepligtig i sig selv, men fradrages v»rdien af investeringerne, som giver anledning til afskrivninger. Dette betyder, at investor hvert ¿r afskriver mindre, end hvis han ikke havde modtaget st(cid:192)tte. Da afskrivningerne er fradragsberettigede i det skattepligtige resultat, for(cid:192)ger subventionen s¿ledes hvert ¿r den del, som staten opkr»ver i form af skat p¿ virksomhedens overskud. Den metode for beskatning af subvention, der er beskrevet ovenfor, og som best¿r i at integrere subven(cid:220) tionen i overskuddet i samme rytme som afskrivningerne, er den hyppigst anvendte i alle medlemsstater, men nogle ordninger indeb»rer andre beskatningsmetoder. 2. 2. (cid:217)Beregningseksempler Eksempel(cid:217)1: Subventionen beskattes ikke I alle medlemsstater bogf(cid:192)res subvention generelt som indt»gt og beskattes. Det forekommer dog s»rlig for st(cid:192)tte til forskning og udvikling, at subvention er fritaget for beskatning. I dette tilf»lde er NS` lig med den nominelle subvention. Eksempel(cid:217)2: Investeringen omfatter kun en udgiftskategori, og subventionen beskattes fuldst»ndigt ved udgangen af f(cid:192)rste regnskabs¿r Dette betyder, at hele subventionen er underkastet overskudsbeskatning fra det f(cid:192)rste ¿r. Denne antagelse er ikke urealistisk, da virksomhederne har mulighed for at fremf(cid:192)re de underskud, de generelt har i de f(cid:192)rste lever¿r, til efterf(cid:192)lgende regnskabs¿r. For at beregne NS` af denne subvention skal man fra subven(cid:220) tionen fradrage den skat, som den er belastet med. Parametre:(cid:217)Investering: 100 Nominel subvention: 20 Skattesats: 40(cid:216)% Skatten p¿ subventionen er 20(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)8 NS` er alts¿: (20 (cid:134) 8)/100 = 12(cid:216)% Eksempel(cid:217)3: Investeringen omfatter kun en udgiftskategori, og subventionen beskattes line»rt i fem ¿r I dette tilf»lde beskattes subventionen i lige store dele i fem ¿r. I disse fem ¿r bliver overskuddet s¿ledes hvert ¿r forh(cid:192)jet med en femtedel af subventionen. For at beregne NS` af denne subvention skal man fra subventionen fradrage summen af de tilbagediskonterede bel(cid:192)b, der hvert ¿r betales i skat af disse femte(cid:220) dele. C 74/22 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 Parametre:(cid:217)Investering: 100 Nominel subvention: 20 Skattesats: 40(cid:216)% Kalkulationsrente: 8(cid:216)% Beregningen af de skattebel(cid:192)b, der hvert ¿r betales af subventionen, og tilbagediskonteringen af disse bel(cid:192)b er vist i f(cid:192)lgende tabel: Skat p¿ subventionen Diskonteringsfaktor Nutidsv»rdi Periode (1) Ved slutningen af 1. ¿r (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% (2) 1,0 Ved slutningen af 2. ¿r (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 Ved slutningen af 3. ¿r (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 Ved slutningen af 4. ¿r (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 Ved slutningen af 5. ¿r (20/5)(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 I alt (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2) 1,600 1,481 1,372 1,270 1,176 6,900 Det samlede bel(cid:192)b i sidste kolonne repr»senterer summen af de tilbagediskonterede skattebel(cid:192)b, der er betalt hvert ¿r. Denne sum skal fratr»kkes den nominelle subvention for at komme frem til nettosubven(cid:220) tions»kvivalentet. NS` bliver alts¿: (20(cid:216)(cid:134)(cid:216)6,9)/100(cid:216)=(cid:216)13,1(cid:216)% Bem»rkning: Tilbagediskonteringen af de skattebel(cid:192)b, der opkr»ves af subventionen, sker ved udgangen af f(cid:192)rste ¿r, idet det antages, at virksomheden foretager sin f(cid:192)rste afskrivning p¿ dette tids(cid:220) punkt. Eksempel(cid:217)4: Investeringen omfatter tre udgiftskategorier: jord, bygninger og udstyr, der underkastes beskatning i forskellige rytmer Disse tre udgiftskategorier udg(cid:192)r det, der ben»vnes standardberegningsgrundlaget for st(cid:192)tten. Fordelingen af disse udgifter inden for dette standardberegningsgrundlag defineres ved hj»lp af en fordelingsn(cid:192)gle, der er forskellig for medlemsstaterne som anf(cid:192)rt i f(cid:192)lgende tabel. Jord Bygninger Udstyr Belgien Tyskland Frankrig Italien Luxembourg Nederlandene Det Forenede Kongerige Danmark Gr»kenland 5 5 5 5 5 5 10 5 3 40 30 50 30 50 40 20 45 27 55 65 45 65 45 55 70 50 70 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/23 Spanien Irland Portugal ˘strig Finland Sverige Jord Bygninger Udstyr 5 5 3 5 1 5 40 50 25 30 19 45 55 45 72 65 80 50 Ovenst¿ende fordelingsn(cid:192)gler anvendes til beregning af NS` for st(cid:192)tteordninger. N¿r det drejer sig om individuelle tilf»lde, anvender man til geng»ld den effektive fordelingsn(cid:192)gle for de tre udgiftskategorier i standardgrundlaget. Da den rytme, hvori subventionen beskattes, er forskellig for hver udgiftskategori, er det n(cid:192)dvendigt at fordele subventionen under hver post i st(cid:192)ttegrundlaget i forhold til deres betydning. Man beregner derefter skattebetalingerne s»rskilt for hver udgiftskategori. (Disse beregninger er samme type som i tabellen i eksempel 3). Disse skattebetalinger fradrages endelig den nominelle subvention for at komme frem til NS`: NS`(cid:217)= nominel subvention med fradrag af: -(cid:217)skatten p¿ subventionen til jord -(cid:217)skatten p¿ subventionen til bygninger -(cid:217)skatten p¿ subventionen til udstyr Parametre:(cid:217)Investering: 100 heraf:(cid:217)-(cid:217)jord: 3 ikke afskrivelig -(cid:217)bygninger: 33 line»r afskrivning i 20 ¿r -(cid:217)udstyr: 64 degressiv afskrivning i fem ¿r Nominel subvention: 20 Skattesats: 55,0(cid:216)% Kalkulationsrente: 8,0(cid:216)% Beregning af skatten p¿ subventionen til jord: Det g»lder generelt, at jord ikke kan afskrives. N¿r vi g¿r ud fra, at subventionen beskattes i samme rytme som afskrivningerne, er subventionen til jord alts¿ ikke underkastet beskatning, og der er ingen skat, der skal fratr»kkes subventionen til jord. Beregning af skatten p¿ subventionen til bygninger: Vi g¿r ud fra den hypotese, at subventionen til bygninger beskattes i samme rytme som afskrivningerne, dvs. over 20 ¿r, med lige store bel(cid:192)b: -(cid:217)den nominelle subvention til bygninger er: 20(cid:216)(cid:141)(cid:216)33(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)6,6 -(cid:217)den del af subventionen, der integreres i overskuddet, udg(cid:192)r hvert ¿r: 6,6/20(cid:216)=(cid:216)0,33 -(cid:217)skattebel(cid:192)bet p¿ denne del er: 0,33(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)0,18. C 74/24 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 I 20 ¿r opkr»ves der hvert ¿r et bel(cid:192)b p¿ 0,18 i overskuddet som f(cid:192)lge af subventionen til bygninger. Tilbagediskonteringen af denne serie til udgangen af f(cid:192)rste ¿r (beregninger af samme type som i tabellen i eksempel 3) giver det samlede skattebel(cid:192)b i denne periode for subventionen til bygninger: 1,925. Beregning af skatten p¿ subventionen til udstyr: Det antages, at subventionen til udstyr beskattes i samme rytme som afskrivningerne, dvs. degressivt, i fem ¿r, idet rytmen er: 40(cid:216)%, 24(cid:216)%, 14,4(cid:216)%, 10,8(cid:216)% und 10,8(cid:216)%. I mods»tning til bygninger er beskatningen forskellig hvert ¿r, og det er derfor n(cid:192)dvendigt at foretage beregningen af skatteopkr»vningerne ¿r for ¿r. Andelen af den nominelle subvention til udstyr er 20(cid:216)(cid:141)(cid:216)64(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)12,8. Beregningen af skatteopkr»vningerne: Skat p¿ subventionen Diskonteringsfaktor Nutidsv»rdi Periode (1) Ved slutningen af 1. ¿ 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% (2) 1,0 Ved slutningen af 2. ¿r 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)24(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 Ved slutningen af 3. ¿r 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)14,4(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 Ved slutningen af 4. ¿r 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)10,8(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 Ved slutningen af 5. ¿r 12,8(cid:216)(cid:141)(cid:216)10,8(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)55(cid:216)% 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 I alt (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2) 2,816 1,564 0,869 0,604 0,559 6,412 Beregning af NS`: -(cid:217)Nominel subvention: med fradrag af: -(cid:217)Skat p¿ subventionen til jord -(cid:217)Skat p¿ subventionen til bygninger -(cid:217)Skat p¿ subventionen til udstyr 20 0 (cid:134)(cid:216)1,925 (cid:134)(cid:216)6,412 NS` 11,6(cid:216)% Bem»rkninger: 1. (cid:217)Beskatningen af subventioner - n»vnt i den f»lles metode til vurdering af st(cid:192)tte - afh»nger dels af den p¿g»ldende medlemsstats skattelovgivning, dels af de s»rlige bestemmelser, der eventuelt g»lder inden for den p¿g»ldende ordning. 2. (cid:217)Ved beregning af et NS` er det derfor n(cid:192)dvendigt pr»cist af kende f(cid:192)lgende: -(cid:217)satserne for beskatning af virksomhedernes overskud i det p¿g»ldende land -(cid:217)de g»ldende afskrivningsregler, eller -(cid:217)den ved den p¿g»ldende ordning foreskrevne s»rlige metode til at integrere subventionen i over(cid:220) skuddet. 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/25 3. NETTOSUBVENTIONS`KVIVALENTET AF EN INVESTERINGSST˘TTE I FORM AF ET RENTELETTET L¯N 3. 1. (cid:217)Generelt En investeringsst(cid:192)tte, der ydes til en virksomhed i form af et rentelettet l¿n, udtrykkes ved det antal procentpoint, som udg(cid:192)r forskellen mellem referencesatsen og den rente, som l¿ngiveren kr»ver. Dette rentetilskud medf(cid:192)rer kun en reduktion af rentebyrden, idet tilbagebetaling af kapitalen antages at forl(cid:192)be p¿ samme m¿de for l¿n til normal rente som for l¿n til reduceret rente. Den fordel, der opn¿s ved tilbagebetaling af l¿net, udtrykkes ligesom for en subvention i procent af inve(cid:220) steringen. Der er her tale om det nominelle subventions»kvivalent eller bruttosubventions»kvivalentet. Bruttosubventions»kvivalentet repr»senterer ikke den endelige fordel af rentetilskuddet. Da rentebyrden er fradragsberettiget i det skattepligtige resultat, medf(cid:192)rer rentetilskuddet nemlig, at en del af denne skatte(cid:220) fordel mistes, idet der sker en for(cid:192)gelse af den del, som staten opkr»ver i form af skat p¿ virksomhedens overskud. fra bruttosubventions»kvivalentet at fremkommer herefter ved Nettosubventions»kvivalentet (NS`) fradrage den skat, som staten opkr»ver p¿ den for(cid:192)gelse af det skattepligtige resultat, der skyldes rentetil(cid:220) skuddet. Ligesom for en subvention foretages beregningen af NS` af et rentelettet l¿n p¿ grundlag af elementer, der f(cid:192)lger af st(cid:192)tteordningen eller af det p¿g»ldende lands skattelovgivning, hvortil eventuelt kommer andre elementer, der er bestemt pr. konvention. De elementer, der er n(cid:192)dvendige for at beregne NS` af en investeringsst(cid:192)tte i form af et rentelettet l¿n, er f(cid:192)lgende: -(cid:217)l¿nets l(cid:192)betid -(cid:217)den afdragsfrie periode, som er den initiale periode, hvor l¿net ikke afdrages, men hvor der kun betales renter p¿ l¿net -(cid:217)rentetilskuddets st(cid:192)rrelse udtrykt i procentpoint -(cid:217)varigheden af rentetilskuddet, som ikke n(cid:192)dvendigvis svarer til l¿nets l(cid:192)betid -(cid:217)l¿nets st(cid:192)rrelse i procent af investeringen, ben»vnt l¿neandelen -(cid:217)referencesatsen/kalkulationsrenten -(cid:217)skattesatsen. Man skal ogs¿ kende tilbagebetalingsvilk¿rene for l¿net. I langt de fleste tilf»lde tilbagebetales l¿net line»rt med lige store afdrag, medens der betales renter p¿ restg»lden. Undertiden sker tilbagebetalingen i konstante annuiteter, hvilket der tages hensyn til ved beregningen af NS`. 3. 2. (cid:217)Beregningseksempler Eksempel 1: 1. (cid:217)Parametre: -(cid:217)l¿nets l(cid:192)betid er ti ¿r, tilbagebetalingen er line»r, uden afdragsfri periode -(cid:217)rentetilskuddet er tre point i l¿nets hele l(cid:192)betid -(cid:217)l¿nebel(cid:192)bet udg(cid:192)r 40(cid:216)% af investeringen -(cid:217)referencesatsen/kalkulationsrenten er 8(cid:216)% -(cid:217)skattesatsen er 35(cid:216)%. 2. (cid:217)Beregning af enhedsgaveelementet: Enhedsgaveelementet er det nominelle subventions»kvivalent af et rentetilskud p¿ et point for et l¿n p¿ 100(cid:216)% af investeringen under hensyn til parametrene for l¿net. Det beregnes s¿ledes: C 74/26 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 Ved slutningen af ¿r nr. L¿n: restg»ld Rentetilskud p¿ et point Opn¿et fordel Diskonterings(cid:220) faktor Nutidsv»rdi(cid:216)(*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 (2) 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2) (3) (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(3) 1,0 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)5 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)6 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)7 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)8 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)9 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)10 Enhedsgaveelement 0,926 0,772 0,635 0,515 0,408 0,315 0,233 0,162 0,100 0,046 4,112 (*)(cid:217)Nutidsv»rdiberegningen foretages ved begyndelsen af f(cid:192)rste ¿r. 3. (cid:217)Beregning af nettosubventions»kvivalentet: Under hensyntagen til st(cid:192)ttens karakteristika (rentetilskud p¿ tre point, l¿neandel 40(cid:216)%, den ikke(cid:220)beskat(cid:220) tede del af subventionen: 1 (cid:134) 35(cid:216)%) kommer man frem til nettosubventions»kvivalentet ved simpelthen at multiplicere enhedsgaveelementet med disse faktorer: NS`(cid:216)=(cid:216)4,112(cid:216)(cid:141)(cid:216)3(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)35(cid:216)%)(cid:216)=(cid:216)3,21(cid:216)% Eksempel 2: 1. (cid:217)Parametre: Samme parametre som i eksempel 1, men med en afdragsfri periode p¿ to ¿r. Dette betyder, at kapitalen ikke afdrages i de to f(cid:192)rste ¿r. L¿net, der har en l(cid:192)betid p¿ ti ¿r, vil alts¿ blive tilbagebetalt i otte lige store dele fra det tredje til det tiende ¿r. I disse ti ¿r vil der blive betalt renter p¿ restg»lden. 2. (cid:217)Beregning af enhedsgaveelementet: Ved slutningen af ¿r nr. L¿n: restg»ld Rentetilskud p¿ et point Opn¿ede fordele Diskonterings(cid:220) faktor Nutidsv»rdi(cid:216)(*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 100 100 87,5 75,0 62,5 50 37,5 25,0 12,5 (2) 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% 1(cid:216)% (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2) (3) (1)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(2)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(3) 1 1 1 0,875 0,750 0,625 0,500 0,375 0,250 0,125 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)5 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)6 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)7 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)8 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)9 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)10 0,926 0,857 0,794 0,643 0,510 0,394 0,292 0,203 0,125 0,058 Enhedsgaveelement 4,802(cid:216)% (*)(cid:217)Nutidsv»rdiberegningen foretages ved begyndelsen af f(cid:192)rste ¿r. 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/27 3. (cid:217)Beregning af nettosubventions»kvivalentet: Ligesom i eksempel 1 er det tilstr»kkeligt at multiplicere enhedsgaveelementet med antallet af rentetil(cid:220) skudspoint, l¿neandelen og den ikke(cid:220)beskattede del af subventionen: NS`(cid:216)=(cid:216)4,802(cid:216)(cid:141)(cid:216)3(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)35(cid:216)%)(cid:216)=(cid:216)3,75(cid:216)% Bem»rkning: Man konstaterer, at indf(cid:192)relsen af en afdragsfri periode - alt andet lige - resulterer i en forh(cid:192)jelse af NS`. Den afdragsfrie periode for(cid:192)ger nemlig hvert ¿r restg»lden og dermed den opn¿ede fordel som f(cid:192)lge af tilskuddet og f(cid:192)lgelig ogs¿ enhedsgaveelementet. Eksempel 3: 1. (cid:217)Parametre: Samme elementer som i eksempel 2, men tilbagebetalingen af l¿net sker i konstante annuiteter. I dette tilf»lde er beregningsmetoden fundamentalt forskellig fra den, der blev anvendt i de to foreg¿ende eksempler: det er n(cid:192)dvendigt at beregne de (cid:176)normale(cid:133) annuiteter, dvs. uden rentetilskud, og derefter beregne de (cid:176)rentelettede(cid:133) annuiteter og finde forskellen mellem disse to serier ¿r for ¿r, og endelig skal resultaterne af denne sidste beregning tilbagediskonteres for at finde subventions»kvivalentet. 2. (cid:217)Beregning af nettosubventions»kvivalentet: De konstante annuiteter, udtrykt i procent af l¿net, beregnes efter f(cid:192)lgende formel: A(cid:216)=(cid:216)i/(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)rn) hvor r(cid:216)=(cid:216)1/(1(cid:216)+(cid:216)i) i og n er henholdsvis rentesatsen og det antal ¿r, for hvilke annuiteten beregnes. Beregningerne nedenfor er foretaget for et l¿n p¿ 100 enheder: ¯r 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Normale annuiteter Rentelettede annuiteter Opn¿ede fordele Diskonterings(cid:220) faktor Nutidsv»rdi(cid:216)(*) (1) 8 8 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 (2) 5 5 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 (3) 3 3 (4) (3)(cid:216)(cid:141)(cid:216)(4) 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)1 2,778 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)2 2,572 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)3 1,532 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)4 1,418 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)5 1,313 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)6 1,216 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)7 1,126 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)8 1,042 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)9 0,965 1,929 1/(1(cid:216)+(cid:216)0,08)10 0,894 Nettosubventions»kvivalent 14,85(cid:216)% (*)(cid:217)Nutidsv»rdiberegningen foretages ved begyndelsen af f(cid:192)rste ¿r. C 74/28 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 3. (cid:217)Beregning af nettosubventions»kvivalentet: Ved at multiplicere subventions»kvivalentet med l¿neandelen og den ikke(cid:220)beskattede del af subventionen kommer man frem til nettosubventions»kvivalentet: NS`(cid:216)=(cid:216)14,85(cid:216)(cid:141)(cid:216)40(cid:216)%(cid:216)(cid:141)(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)35(cid:216)%)(cid:216)=(cid:216)3,86(cid:216)% Bem»rkning: Uden en afdragsfri periode er NS` beregnet p¿ samme m¿de 3,41(cid:216)%. 3. 3. (cid:217)Beregningsformler for NS` af et rentelettet l¿n De metoder, der er redegjort for ovenfor, og som let kan overf(cid:192)res til regneark, giver mulighed for at beregne NS` af et l¿n til nedsat rente p¿ grundlag af de s»rlige forhold, der g(cid:192)r sig g»ldende i det enkelte tilf»lde. I de mest almindelige tilf»lde kan man ogs¿ foretage en direkte beregning ved hj»lp af nedenst¿ende formler. 1. (cid:217)St(cid:192)rrelser, der anvendes i beregningerne -(cid:217)i er referencesatsen pr. tilbagebetalingstermin og: r(cid:216)=(cid:216)1/(1(cid:216)+(cid:216)i) -(cid:217)i(cid:190) er den rentelettede sats pr. tilbagebetalingstermin og r(cid:190) =(cid:216)1/(1(cid:216)+(cid:216)i(cid:190)) -(cid:217)P er l¿nets l(cid:192)betid (i antal terminer) -(cid:217)Q(cid:217)er l¿neandelen -(cid:217)T er skattesatsen -(cid:217)F er en eventuel afdragsfri periodes l»ngde (i antal terminer): i den afdragsfrie periode betales kun renter p¿ l¿net, til den reducerede rente. (F(cid:216)=(cid:216)0 uden afdragsfri periode). 2. (cid:217)Line»r tilbagebetaling NS`(cid:216)=(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)T)(cid:216)Q (1(cid:216)(cid:134)(cid:216) i(cid:190) i ) (1(cid:216)+(cid:216) rP (cid:134)(cid:216)rF i(cid:216)(cid:141)(cid:216)(P(cid:216)(cid:134)(cid:216)F)) 3. (cid:217)Tilbagebetaling ved konstante annuiteter NS`(cid:216)=(cid:216)(1(cid:216)(cid:134)(cid:216)T)(cid:216)Q [1(cid:216)(cid:134)(cid:216)( i(cid:190) i ) (cid:141)(cid:216)( 1(cid:216)(cid:134)(cid:216)rF + rF (cid:134)(cid:216)rP 1(cid:216)(cid:134)(cid:216)r(cid:190)P(cid:216)(cid:134)(cid:216)F ) (cid:129) BILAG II ST˘TTE TIL D`KNING AF MEROMKOSTNINGER TIL TRANSPORT I REGIONER, DER KAN FALDE IND UNDER ARTIKEL 92, STK. 3, LITRA c), P¯ GRUNDLAG AF BEFOLKNINGST`T(cid:220) HEDSKRITERIET Betingelser, der skal opfyldes: -(cid:217)St(cid:192)tten m¿ kun tjene til d»kning af meromkostninger til transport. Den p¿g»ldende medlemsstat skal med objektive kriterier kunne begrunde n(cid:192)dvendigheden af d»kning. Der kan under ingen omst»ndig(cid:220) heder gives overd»kning for omkostningerne. I den forbindelse skal der tages hensyn til kumulation af forskellige transportst(cid:192)tteordninger. -(cid:217)St(cid:192)tten m¿ kun vedr(cid:192)re meromkostninger til transport, som skyldes transport af varer inden for det p¿g»ldende lands gr»nser. Med andre ord m¿ st(cid:192)tten under ingen omst»ndigheder kunne udg(cid:192)re eksportst(cid:192)tte. 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/29 -(cid:217)St(cid:192)tten skal kunne kvantificeres ex ante p¿ grundlag af et n(cid:192)gletal: (cid:176)st(cid:192)tte pr. tilbagelagt km(cid:133) eller p¿ grundlag af et n(cid:192)gletal: (cid:176)st(cid:192)tte pr. tilbagelagt km(cid:133) og (cid:176)st(cid:192)tte pr. v»gtenhed(cid:133), og der skal udarbejdes en ¿rsberetning om st(cid:192)tten p¿ grundlag af de(t) n»vnte n(cid:192)gletal. -(cid:217)Beregningen af meromkostningerne skal ske p¿ grundlag af det billigste transportmiddel og den korteste vej mellem fremstillings(cid:220)/forarbejdningsstedet og afs»tningsstederne. -(cid:217)St(cid:192)tten kan kun ydes til virksomheder i omr¿der, der er berettiget til statsst(cid:192)tte med regionalt sigte p¿ grundlag af kriteriet vedr(cid:192)rende ringe befolkningst»thed. Disse omr¿der best¿r fundamentalt af geografiske regioner p¿ NUTS III(cid:220)niveau, der har en befolkningst»thed p¿ under 12,5 indbyggere pr. km2. Disse omr¿der kan imidlertid udv»lges med en vis fleksibilitet inden for f(cid:192)lgende rammer: -(cid:217)fleksibiliteten i valget af omr¿der m¿ ikke medf(cid:192)re en for(cid:192)gelse af den befolkning, der d»kkes af transportst(cid:192)tte -(cid:217)de dele af NUTS III, der f¿r fordel af fleksibiliteten, skal have en befolkningst»thed p¿ under 12,5 indbyggere pr. km2 -(cid:217)de skal gr»nse op til NUTS III(cid:220)regioner, der opfylder kriteriet om en ringe befolkningst»thed -(cid:217)deres befolkning skal v»re ringe i forhold til transportst(cid:192)tteforanstaltningernes samlede d»kning. -(cid:217)Varer fra virksomheder, som ikke har noget alternativ til deres beliggenhed (udvindingsprojekter, varer fra virksomheder, der udnytter vandkraft osv. ), kan ikke modtage transportst(cid:192)tte. -(cid:217)Transportst(cid:192)tte til fordel for virksomheder i erhvervsgrene, Kommissionen anser for f(cid:192)lsomme (auto(cid:220) mobil(cid:220), kunstfiber(cid:220), skibsbygnings(cid:220) og st¿lindustri), skal forudanmeldes og skal overholde de g»ldende retningslinjer for den p¿g»ldende sektor. BILAG III METODE TIL BESTEMMELSE AF LOFTER OVER DEN BEFOLKNINGSANDEL, DER FALDER IND UNDER UNDTAGELSEN I ARTIKEL 92, STK. 3, LITRA c) 1. (cid:217)Kommissionen fasts»tter et samlet loft afgr»nser - som en procentdel af befolkningen - den maksimale st(cid:192)rrelse, som samtlige de regioner, der er st(cid:192)tteberettigede efter regionalundtagelserne i artikel 92, stk. 3, kan udg(cid:192)re i EU. loft over regionalst(cid:192)ttens d»kning i EU. Dette samlede 2. (cid:217)De regioner, der er regionalst(cid:192)tteberettigede efter undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra a), og deres samlede d»kning p¿ EU(cid:220)plan bestemmes eksogent og automatisk ved anvendelse af kriteriet p¿ 75(cid:216)% af BNP pr. indbygger m¿lt i k(cid:192)bekraftstandarder (KKS). Kommissionens beslutning om det samlede loft fastl»gger alts¿ samtidig p¿ EU(cid:220)plan loftet over d»kningen efter undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c). Loftet for artikel 92, stk. 3, litra c), fremkommer nemlig ved fra det samlede loft at fratr»kke befolk(cid:220) ningen i de regioner, der er st(cid:192)tteberettigede efter undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra a). 3. (cid:217)Fordelingen af EU(cid:220)loftet for artikel 92, stk. 3, litra c), mellem de forskellige medlemsstater sker ved at benytte en fordelingsn(cid:192)gle (afsnit 1), der tager hensyn til de regionale sk»vheder i en national sammen(cid:220) h»ng og i en EU(cid:220)sammenh»ng. De s¿ledes fremkomne resultater justeres derefter for at tage hensyn til visse andre aspekter (afsnit 2). C 74/30 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 10. 3. 98 1. (cid:217)FORDELINGSN˘GLE 4. (cid:217)Fordelingsn(cid:192)glen for EU(cid:220)loftet for artikel 92, stk. 3, litra c), beregnes p¿ grundlag af befolkningen i de regioner, der p¿ nationalt plan udviser en minimal sk»vhed m¿lt i BNP/KKS pr. indbygger og/eller arbejdsl(cid:192)shed i forhold til visse t»rskler (punkt 5). Den geografiske enhed, der anvendes i denne forbindelse, er niveau III i NUTS(cid:220)klassifikationen. For hver enkelt NUTS III(cid:220)region beregnes indekser for BNP/KKS pr. indbygger og for arbejdsl(cid:192)sheden i forhold til det nationale gennemsnit, og indekserne er et gennemsnit for en tre¿rsperiode. Indikatorerne for BNP/KKS pr. indbygger og for arbejdsl(cid:192)sheden oplyses af Eurostat. 5. (cid:217)Ovenn»vnte t»rskler beregnes for hvert af de to kriterier (BNP/KKS pr. indbygger og arbejdsl(cid:192)shed) og for hver enkelt ber(cid:192)rt medlemsstat. Beregningen sker i to etaper. F(cid:192)rst beregnes en identisk basist»r(cid:220) skel for alle medlemsstater, der fasts»ttes til 85 for BNP pr. indbygger og til 115 for arbejdsl(cid:192)sheden. Dern»st justeres disse basist»rskler for at tage hensyn til hver enkelt medlemsstats relative situation i forhold til gennemsnittet for EU. Formlen er f(cid:192)lgende: T»rskel = 1 2 (cid:141)( basist»rskel + basist»rskel(cid:216)(cid:141)(cid:216)100 europ»isk indeks ) hvor det europ»iske indeks udtrykker de forskellige medlemsstaters position - med hensyn til arbejds(cid:220) l(cid:192)shed eller BNP/KKS pr. indbygger - i procent af det tilsvarende EU(cid:220)gennemsnit. Dette europ»iske indeks beregnes som en gennemsnitsv»rdi over den samme periode p¿ tre ¿r som de regionale indekser. De t»rskler, der anvendes til fordeling af d»kningsloftet for artikel 92, stk. 3, litra c), er s¿ledes mere selektive, den p¿g»ldende medlemsstat befinder sig i des mere gunstig en situation med hensyn til arbejdsl(cid:192)shed eller levestandard, og omvendt. For at undg¿, at arbejdsl(cid:192)shedskriteriet bliver for strengt, topper t»rsklen ved 150. Dette g(cid:192)r det lettere at yde regionalst(cid:192)tte i de medlemsstater, der frembyder v»sentlige arbejdsl(cid:192)shedssk»vheder p¿ det interne plan, og som ikke synes at have en lige s¿ ugunstig situation p¿ EU(cid:220)plan. Da forskellene mellem medlemsstaterne er sm¿ for t»rsklen for BNP/KKS pr. indbygger, er det ikke fundet n(cid:192)dvendigt at fasts»tte en mindstev»rdi. 6. (cid:217)De regionale indekser sammenlignes dern»st med ovenn»vnte t»rskler, hvilket giver mulighed for at vurdere, om den p¿g»ldende region kendetegnes ved en regional sk»vhed, der er tilstr»kkelig til, at den skal indg¿ i beregningen af fordelingsn(cid:192)glen. Befolkningen i alle de regioner, der ikke er regionalst(cid:192)tteberettigede efter undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra a), og som viser en tilstr»kkelig regional sk»vhed i forhold til i det mindste ~n af de to ovenn»vnte t»rskler, adderes for hver enkelt medlemsstat. Fordelingsn(cid:192)glen for EU(cid:220)loftet for arti(cid:220) kel 92, stk. 3, litra c), defineres som hver enkelt medlemsstats andel i den samlede EU(cid:220)befolkning. 7. (cid:217)Med forbehold af nedenst¿ende korrektioner beregnes befolkningsloftet, der g»lder for de enkelte medlemsstater efter undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), ved direkte at anvende fordelingsn(cid:192)glen, dvs. ved at multiplicere EU(cid:220)loftet for artikel 92, stk. 3, litra c) - udtrykt i befolkningstermer - med den p¿g»ldende medlemsstats del i den fremkomne samlede sum. 10. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 74/31 2. (cid:217)KORREKTIONER 8. (cid:217)De s¿ledes fremkomne resultater korrigeres, hvis det er n(cid:192)dvendigt, med henblik p¿: -(cid:217)at garantere hver medlemsstat, at den befolkning, der st(cid:192)ttes efter undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), mindst er lig med 15(cid:216)% og ikke overstiger 50(cid:216)% af medlemsstatens befolkning, der ikke falder ind under undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra a) -(cid:217)i hver medlemsstat, at n¿ et niveau, der er tilstr»kkeligt til at omfatte samtlige de regioner, der taber deres litra a)(cid:220)status, samt tyndt befolkede omr¿der -(cid:217)at begr»nse reduktionen af den samlede d»kning (efter de to regionalundtagelser i artikel 92, stk. 3) for en medlemsstat til 25(cid:216)% af medlemsstatens tidligere d»kning. 9. (cid:217)De fremkomne resultater for de medlemsstater, der ikke er direkte ber(cid:192)rt af ovenn»vnte korrektioner, justeres derefter proportionalt, s¿ledes at summen af de individuelle lofter svarer til det loft for artikel 92, stk. 3, litra c), der er fastsat for EU. Kommissionens meddelelse om forl»ngelse af rammebestemmelserne for statsst(cid:192)tte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (98/C 74/07) (E˘S(cid:220)relevant tekst) Kommissionen har besluttet at forl»nge gyldigheden af de nug»ldende rammebestemmelser for statsst(cid:192)tte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(cid:216)(˛) indtil offentligg(cid:192)relsen af nye rammebestemmelser, dog h(cid:192)jst for en periode p¿ et ¿r fra offentligg(cid:192)relsen af denne meddelelse. (˛)(cid:217)Offentliggjort i EFT C(cid:216)368 af 23. 12. 1994, s. 12, suppleret af reglerne for landbrug og fiskeri, EFT C 283 af 19. 9. 1997, s. 2


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 664/98 του Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ προς την Επ τροπή. Διατάξεις της ΕΕ για την προστασία των ειδών άγριας πανίδας και χλωρίδας - Ελλιπής εφαρμογή στη Γερμανία

eurovoc_concepts:
Germany
application of EU law
complaint to the Commission
marketing
national implementing measure
protected species
protection of animal life
protection of plant life

formats: html pdf print

text: 9. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 310/115 (98/C 310/152) GRAPTH ERVTHSH E-0664/98 ypobolh· : Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Diata·jeiw thw EE gia thn prostasi·a tvn eidv· n a·griaw pani·daw kai xlvri·daw › Elliph·w efarmogh· sth Germani·a Apo· thn 1h Ioyni·oy 1997 to empo·rio sthn EE tvn eidv· n pani·daw kai xlvri·daw poy prostatey·ontai apo· th Sy·mbash thw Oya·sigkton ryumi·zetai apokleistika· me ton kanonismo· (EK) ariu. 338/97 (1). H Germani·a, kra·tow me·low thw EE, den antapokri·uhke ako·mh sthn ypoxre·vsh efarmogh·w toy kanonismoy· aytoy·, kai kyri·vw den eish·gage ryumi·seiw poy aforoy·n tiw kyrv· seiw kai p. x. th dynato·thta kata·sxeshw (o·pvw zhtei·tai sto a·ruro 16 toy kanonismoy·). Ejakoloyuoy·n na mhn epiba·llontai kyrv· seiw stiw ako·loyuew periptv· seiw: eisagvgh· kai ejagvgh·, agora·, prosfora· prow agora·, apo·kthsh gia emporikoy·w skopoy·w, e·kuesh sto koino· kai xrh·sh gia emporikoy·w skopoy·w kauv· w kai pv· lhsh, prosfora· kai metafora· tvn eidv· n poy apariumoy·ntai sta pararth·mata A kai B toy kanonismoy·. Den arkei· h efarmogh· tvn genikv· n telvneiakv· n kai kanonistikv· n diata·jevn. Antiue·tvw. Oi armo·diew poinike·w arxe·w diako·ptoyn tiw diadikasi·ew kata· thw parabi·ashw toy kanonismoy· sxetika· me thn prostasi·a thw pani·daw kai xlvri·daw. Prow to paro·n den proble·petai h metafora· thw koinotikh·w odhgi·aw sth nomouesi·a thw Germani·aw. Sthn Epitroph· ekkremei· ypo· ta stoixei·a 97/4604SG(97) A/11682/2 sxetikh· diamartyri·a thw Epitroph·w kata· thw uana·tvshw tvn poyliv· n. 1. Pv· w kri·nei h Epitroph· th sta·sh thw Omospondiakh·w Dhmokrati·aw thw Germani·aw; Se poia diabh·mata e·xei probei· me·xri sh·mera h Epitroph· v· ste na parakinh·sei th Germani·a vw prow th 2. metafora· thw anvte·rv odhgi·aw kai ti proti·uetai na pra·jei v· ste na antapokriuei· epite·loyw h Germani·a stiw ypoxrev· seiw poy aporre·oyn apo· to a·ruro 16 thw odhgi·aw; (1) EE L 61 thw 03. 03. 1997, sel. 1. Apa·nthsh thw k. Bjerregaard ej ono· matow thw Epitroph· w (30 Aprili·oy 1998) H Epitroph· parakoloyuei· sh·mera thn efarmogh·, thn epibolh· kai thn th·rhsh › se o·la ta kra· th me·lh, symperilambanome·nhw thw Germani·aw › tvn diata·jevn toy kanonismoy· (EK) ariu. 338/97 toy Symboyli·oy, thw 9hw Dekembri·oy 1996, gia thn prostasi·a tvn eidv· n a·griaw pani·daw kai xlvri·daw me ton e·legxo toy empori·oy toyw. H Epitroph· epidiv· kei na diasfali·sei thn oruh· efarmogh· me dimerei·w kai polymerei·w epafe·w kai, o·tan xreia·zetai, me prosfygh· sth dikaiosy·nh. (98/C 310/153) GRAPTH ERVTHSH E-0665/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Apasxo·lhsh ekpaideytikv· n sto pro·gramma enisxytikh·w didaskali·aw sthn A(cid:146)Lykei·oy sthn Ella·da To ch·fisma gia thn ana·ptyjh kai thn apasxo·lhsh toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy toy `msternta·m (1) arxi·zei: «Apotelei· epitaktikh· ana·gkh na douei· mia· ne·a v· uhsh, oy·tvw v· ste na apotelei· stauera· h apasxo·lhsh prv· tisto me·lhma thw politikh·w hmerhsi·aw dia·tajhw thw (cid:201)nvshw». Sthn pro·tash toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy gia thn e·ktakth sy·nodo toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy sxetika· me thn apasxo·lhsh, sto kefa·laio thw orga·nvshw toy xro·noy ergasi·aw anafe·retai: «Ekei· o·poy oi ypervri·ew xarakthri·zontai apo· diarurvtiko· xarakth·ra oi epixeirh·seiw kai oi koinvnikoi· etai·roi ua pre·pei na tiw periko·coyn kai na dhmioyrgh·soyn symplhrvmatike·w ue·seiw ergasi·aw». Sthn Ellada sta plai·sia tvn energeiv· n yposth·rijhw toy Eniai·oy Lykei·oy, poy xrhmatodotei·tai apo· to Koinotiko· Plai·sio Sth·rijhw, dhmioyrgei·tai h enisxytikh· didaskali·a sth A(cid:146)Lykei·oy. Oi dida·skontew proble·pe- tai na ei·nai ky·ria apo· toyw h·dh mo·nimoyw ekpaideytikoy·w, poy erga·zontai ypervriaka·, env· ypa·rxoyn arkete·w xilia·dew a·nergoi ekpaideytikoi·. Ti· me·tra, loipo·n, proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia na kalyfuoy·n oi ne·ew ayte·w ue·seiw ergasi·aw, poy shmeivte·on xrhmatodotoy·ntai apo· to Koinotiko· Plai·sio Sth·rijhw, apo· ane·rgoyw ekpaideytikoy·w; (1) EE C 236 thw 2. 8. 1997, sel. 3


eurovoc_concepts:
United States
cooperation agreement (EU)
research and development
scientific cooperation
technical cooperation

text: C 162/10 EN Official Journal of the European Communities 28. 5. 98 Proposal for a Council Decision concluding the Agreement for scientific and technological cooperation between the European Community and the Government of the United States of America (98/C 162/07) COM(1998) 137 final - 98/0095(CNS) (Submitted by the Commission on 11 March 1998) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in conjunction with Article 228(2), first sentence, and the first subparagraph of Article 228(3) thereof; in particular Article 130m, Having regard to the proposal from the Commission; Having Parliament; regard to the opinion of the European Whereas the European Community and the United specific RTD States of America programmes in areas of common interest; pursuing are Whereas on the basis of past experience, both sides have expressed a desire to establish a deeper and broader framework for the conduct of collaboration in science and technology; in the field of Whereas this cooperation agreement science and technology forms part of the global coop(cid:220) eration between the United States of America as reflected, in particular, in the New Transatlantic Agenda, adopted by both sides in December 1995; the European Community and Whereas by its Decision of 25 June 1996, the Council authorised the Commission to negotiate an agreement for scientific and technological cooperation between the European Community and the United States of America; the Government of Whereas by its Decision of 1 December 1997, the Council decided that the Agreement for scientific and technological cooperation be signed on behalf of the European Community; Whereas the Agreement for scientific and technological cooperation was signed on 5 December 1997; Whereas the Agreement for scientific and technological cooperation between the EC and the Government of the United States of America should be approved, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The Agreement for scientific and technological coop(cid:220) eration between the Government of the United States of America is hereby approved on behalf of the Community. The text of the Agreement is attached to this Decision. the European Community and Article 2 Pursuant to Article 12 of the Agreement, the President of the Council shall give notification that the procedures necessary for the entry into force of the Agreement have the European been Community. completed on the part of Done at Brussels,. (cid:216). (cid:216). For the Council The President