title: 98/220/EG: Entscheidung der Kommission vom 4. März 1998 zur Änderung der Entscheidung 97/569/EG zur Aufstellung der vorläufigen Listen der Drittlandsbetriebe, aus denen die Mitgliedstaaten die Einfuhr von Fleischerzeugnissen zulassen (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
meat product
poultrymeat
third country

formats: html pdf print

text: 19. 3. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 82/47 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 4. M(cid:132)rz 1998 zur (cid:142)nderung der Entscheidung 97/569/EG zur Aufstellung der vorl(cid:132)ufigen Listen der Drittlandsbetriebe, aus denen die Mitgliedstaaten die Einfuhr von Fleischerzeugnissen zulassen (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (98/220/EG) nisse produzieren, aufgestellt werden. Die Entscheidung 97/569/EG ist entsprechend zu (cid:132)ndern. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des St(cid:132)ndigen Veterin(cid:132)r- ausschusses (cid:190) HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang der vorliegenden Entscheidung wird dem Anhang der Entscheidung 97/569/EG angef(cid:129)gt. Artikel 2 Diese Entscheidung gilt ab 20. Februar 1998. Artikel 3 Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Br(cid:129)ssel, den 4. M(cid:132)rz 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Entscheidung 95/408/EG des Rates vom 22. Juni 1995 (cid:129)ber die Bedingungen f(cid:129)r die Aufstellung vorl(cid:132)ufiger Listen der Drittlandsbetriebe, aus denen die Mitgliedstaaten Erzeugnisse, Fischereierzeugnisse oder lebende Muscheln einf(cid:129)hren d(cid:129)rfen, w(cid:132)hrend einer (cid:154)bergangszeit (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Entscheidung 97/34/EG (2), insbesondere auf Artikel 2 Absatz 4, bestimmte tierische in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit der Entscheidung 97/569/EG der Kommission (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Entscheidung 98/163/EG der Kommission (4), wurden vorl(cid:132)ufige Listen der Betriebe in Drittl(cid:132)ndern aufgestellt, die Fleischerzeugnisse produ- zieren. Chile, Kroatien und die Slowakei haben eine Liste von Betrieben (cid:129)bermittelt, die Gefl(cid:129)gelfleischerzeugnisse produzieren und f(cid:129)r die die zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rden die Einhaltung der gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften bescheinigen. Daher kann f(cid:129)r Chile, Kroatien und die Slowakei eine vorl(cid:132)ufige Liste der Betriebe, die Gefl(cid:129)gelfleischerzeug- (1) ABl. L 243 vom 11. 10. 1995, S. 17. (2) ABl. L 13 vom 16. 1. 1997, S. 33. (3) ABl. L 234 vom 26. 8. 1997, S. 16. (4) ABl. L 53 vom 24. 2. 1998, S. 23. L 82/48 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 19. 3. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Pa(cid:146)s: CHILE / Land: CHILE / Land: CHILE / W(cid:150)qa: WIKG / Country: CHILE / Pays: CHILI / Paese: CILE / Land: CHILI / Pa(cid:146)s: CHILE / Maa: CHILE / Land: CHILE 1 7 8 9 2 3 4 5 Agr(cid:146)cola Ariztia Ltda (cid:190) Planta El Paico El Monte Metropolitana PMP Agr(cid:146)cola Super Ltda (cid:190) Planta Faenadora Sanvicente Ltda San Vicente TT Sopraval SA (cid:190) Planta: Artificio La Calera VI V PMP PMP 20 Frigor(cid:146)fico Modelo Ltda Santiago Metropolitana PMP Pa(cid:146)s: CROACIA / Land: KROATIEN / Land: KROATIEN / W(cid:150)qa: JQOATIA / Country: CROATIA / Pays: CROATIE / Paese: CROAZIA / Land: KROATI(cid:220) / Pa(cid:146)s: CRO(cid:214)CIA / Maa: KROATIA / Land: KROATIEN 1 2 61 Koka d. d. 139 Danica d. o. o. 3 Varazdin Koprivnica 4 (cid:190) (cid:190) 5 PMP PMP Pa(cid:146)s: REP(cid:230)BLICA ESLOVACA/ Land: SLOVAKIET / Land: SLOWAKISCHE REPUBLIK / W(cid:150)qa: SKOBAJIJG DGLOJQATIA / Country: SLOVAK REPUBLIC / Pays: R(cid:144)PUBLIQUE SLOVAQUE / Paese: REPUBBLICA SLOVACCA / Land: SLOWAK(cid:246)E / Pa(cid:146)s: REP(cid:230)BLICA ESLOVACA / Maa: SLOVAKIAN TASAVALTA / Land: SLOVAKIEN 1 2 3 4 5 SK 13 Nestle Food s. r. o. SK 15 Tauris Nitra s. r. o. SK 16 Lumas M a M s. r. o. SK 19 Kab(cid:145)t s. r. o. Prievidza Prievidza PMP Mojmirovce Nitra Nitra Nitra PMP PMP Madunice Hlohovec PMP


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 564/98 van Luigi VINCI aan de Commissie. Het Electrolux-Zanussi concern

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
electrical engineering
free movement of goods
job cuts
labour law
production cost
right of establishment
working conditions
working time

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 511/98 of 4 March 1998 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 5. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities L 65/3 COMMISSION REGULATION (EC) No 511/98 of 4 March 1998 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organization of the market in sugar (1), as last amended by Regulation (EC) No 1599/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1422/95 of 23 June 1995 laying down detailed rules of application for imports of molasses in the sugar sector and amending Regulation (EEC) No 785/68 (3), and in particular Articles 1 (2) and 3 (1) thereof, Whereas Regulation (EC) No 1422/95 stipulates that the cif import price for molasses, hereinafter referred to as the ‘representative price', should be set in accordance with Commission Regulation (EEC) No 785/68 (4); whereas that price should be fixed for the standard quality defined in Article 1 of the above Regulation; Whereas the representative price for molasses is calcu- lated at the frontier crossing point into the Community, in this case Amsterdam; whereas that price must be based on the most favourable purchasing opportunities on the world market established on the basis of the quotations or prices on that market adjusted for any deviations from the standard quality; whereas the standard quality for molasses is defined in Regulation (EEC) No 785/68; Whereas, when the most favourable purchasing oppor- tunities on the world market are being established, account must be taken of all available information on offers on the world market, on the prices recorded on important third-country markets and on sales concluded in international trade of which the Commission is aware, either directly or through the Member States; whereas, the under Article 7 of Regulation (EEC) No 785/68, Commission may for this purpose take an average of several prices as a basis, provided that this average is representative of actual market trends; the Whereas the information must be disregarded if goods concerned are not of sound and fair marketable quality or if the price quoted in the offer relates only to a small quantity that is not representative of the market; whereas offer prices which can be regarded as not rep- trends must also be dis- resentative of actual market regarded; if Whereas, the standard information on molasses of quality is to be comparable, prices must, depending on the quality of the molasses offered, be increased or reduced in the light of the results achieved by applying Article 6 of Regulation (EEC) No 785/68; Whereas a representative price may be left unchanged by way of exception for a limited period if the offer price which served as a basis for the previous calculation of the representative price is not available to the Commission and if the offer prices which are available and which appear not to be sufficiently representative of actual market trends would entail sudden and considerable changes in the representative price; Whereas where there is a difference between the trigger price for the product in question and the representative price, additional import duties should be fixed under the conditions set out in Article 3 of Regulation (EC) No 1422/95; whereas should the import duties be suspended pursuant to Article 5 of Regulation (EC) No 1422/95, specific amounts for these duties should be fixed; Whereas application of these provisions will have the effect of fixing the representative prices and the addi- tional import duties for the products in question as set out in the Annex to this Regulation; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Sugar, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The representative prices and the additional duties applying to imports of the products referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1422/95 are fixed in the Annex hereto. (1) OJ L 177, 1. 7. 1981, p. 4. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 43. (3) OJ L 141, 24. 6. 1995, p. 12. (4) OJ L 145, 27. 6. 1968, p. 12. Article 2 This Regulation shall enter into force on 5 March 1998. L 65/4 EN Official Journal of the European Communities 5. 3. 98 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 4 March 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission ANNEX fixing the representative prices and additional import duties applying to imports of molasses in the sugar sector CN code Amount of the representative price in ECU per 100 kg net of the product in question Amount of the additional duty in ECU per 100 kg net of the product in question Amount of the duty to be applied to imports in ECU per 100 kg net of the product in question because of suspension as referred to in Article 5 of Regulation (EC) No 1422/95 (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,38 9,28 0,00 (cid:190) (cid:190) 0,00 (1) For the standard quality as defined in Article 1 of amended Regulation (EEC) No 785/68. (2) This amount replaces, in accordance with Article 5 of Regulation (EC) No 1422/95, the rate of the Common Customs Tariff duty fixed for these products


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 565/98 dell'on. Karla PEIJS alla Commissione. Efficacia della legislazione contro le frodi perpetrate mediante mezzi elettronici di pagamento

eurovoc_concepts:
European cooperation
action programme
approximation of laws
electronic money
fight against crime
fraud
theft


title: Lägesrapport från kommissionen om uppföljningen av meddelandet - Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU programme
European Social Fund
equal treatment
gender equality

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 03. 1998 KOM(1998) 122 slutlig Lägesrapport från kommissionen om uppföljningen av meddelandet Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser (framlagt av kommissionen) INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. DEL 1. ARBETSMETOD 1. 1 1. 2 STRATEGI FÖR INTEGRERING AV ETT JÄMSTÄLLDHETSPERSPEKTIV/"MAINSTREAMING" FRAMSTEG VAD GÄLLER VISSA BEDÖMNINGSKRITERIER 1. 2. 1 1. 2. 2 1. 2. 3 1. 2. 4 1. 2. 5 1. 2. 6 1. 2. 7 Åtaganden på hög nivå Upplysningsverksamhet En kombinerad strategi Samarbetsstrukturer Ansvarsfördelning Expertis i jämställdhetsfrågor Uppföljning och utvärdering HINDER FÖR UTVECKLINGEN 1. 3. 1 Upplysningsverksamhet riktad till generaldirektoratens ledning VIDAREUTVECKLING AV ARBETSMETODEN 1. 4. 1 1. 4. 2 1. 4. 3 Införande av konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv Upprättande av förfaranden för att kontrollera att jämställdhetsaspekten beaktas Jämställdhetsexperter vid generaldirektoraten 1. 3 1. 4 2. DEL 2. DET POLITISKA RESULTATET: INSATSER OCH UTMANINGAR 2. 1 POLITISKA RESULTAT 2. 1. 1 2. 1. 2 2. 1. 3 2. 1. 4 "Sysselsättning: Samverkan" "Euron: slutspurt" "Agenda 2000: reformer" "EU i världen: en ställning och en roll att hävda" 2. 2 POLITISKA UTMANINGAR 6 6 8 9 10 10 // 12 12 12 13 14 14 14 15 16 16 16 16 19 20 23 25 SAMMANFATTNING Det nya Amsterdam fördraget, som ännu inte är ratificerat, förstärker avsevärt den rättsliga grunden för gemenskapsinsatser till förmån för jämställdhet för kvinnor och män. I artiklarna 2 och 3 i det nya fördraget fastställs gemenskapens åtagande att integrera ett jämställdhetsperspektiv genom att prioritera jämställdhet som gemenskapens särskilda uppgift samt som ett övergripande mål som påverkar gemenskapens alla arbetsuppgifter. Fördraget är därför mycket viktigt som en rättslig grund och stimulansåtgärd integrering av ett jämställdhetsperspektiv. för att ytterligare utveckla politiken för Efter det att kommissionens meddelande Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser1 antogs för två år sedan, har en ny struktur införts innanför ramarna av kommissionsledamotgruppen som arbetar med jämställdhetsfrågor för att systematiskt införliva ett perspektiv om lika möjligheter i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. Varje generaldirektör ansvarar för i generaldirektoratets politikområden. Mellan integreringen av avdelningarna finns en samarbetsstruktur bestående av nyckelpersoner som stöder processen. lika möjligheter Detta meddelande är fram till dags dato den första rapporten om hur genomförandet har framskridit och grundar sig på den information som 18 generaldirektorat och avdelningar på samma organisationsnivå har bidragit med om deras jämställdhetsarbete. Dessutom framgår av meddelandet vilka hinder och brister som fortfarande kvarstår. De mest påtagliga politiska resultaten har man erhållit inom yttre förbindelser inklusive utvecklingssamarbetet och kvinnors mänskliga rättigheter, inom sysselsättningspolitiken och strukturfonderna, utbildnings- och ungdomspolitik och kommissionens personal- och informationspolitik. Detta är knappast någon överraskning med tanke på att dessa sektorer har mer solida traditioner än de andra när det gäller att beakta jämställdhet. Inom dessa politikområden och sektorer har det skett en utveckling från rena punktinsatser till förmån för kvinnor och övergått till ett mer integrerat tillvägagångssätt, som till exempel det tredje handlingsprogrammet för lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska kommissionen (1997 2000) och handlingsprogrammet på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1996-2000), samt genom att godkänna och genomföra i Europeiska rådets resolutioner om strukturfonden och om integrering av jämställdhetsfrågor i utvecklingssamarbetet. Avdelningssamarbetet och omfattande integrering av ett jämställdhetsperspektiv i den pågående revideringen av den allmänna förordningen om Europeiska strukturfonden förtjänar ett särskilt omnämnande. integrering av ett jämställdhetsperspektiv Även om framstegen är stora, är hindren och bristerna inte mindre uppenbara. Trots att ett stort antal verksamheter för att främja jämställdheten genomförs, utgör majoriteten av dem enskilda åtgärder utan någon större inverkan på jämställdhetssituationen totalt sett. Dessa åtgärder inverkar inte heller i någon större utsträckning på den allmänna gemenskapspolitikens inriktning. Medan särskilda aktiva åtgärder fortfarande kommer att förbli centrala som en del av den kombinerade strategin under överskådlig framtid, KOM(96) 67 slutlig av den 21 februari 1996. kräver integrering av ett jämställdhetsperspektiv ett allmänt sett mer övergripande tillvägagångssätt. De största hindren för ytterligare framsteg är följande: • Bristande medvetenhet om jämställdhetsfrågor inom beslutsfattandet. • Brist på mänskliga och ekonomiska resurser för dessa uppgifter. • Brist på expertis i jämställdhets frågor. Följande åtgärder bör vidtas för att undanröja hindren och organisatoriska och metodiska ramen för integrering av ett jämställdhetsperspektiv: främja den • Upplysningsverksamhet riktad i första hand till ledningen och chefer på mellannivå. • Utbildning i stor skala för att erhålla den expertkunskap som behövs i jämställdhetsfrågor. • Konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv som ett fast förfarande. • Kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas för att garantera kvaliteten på alla lagstiftningsförslag och andra politiska dokument eller gemenskapsinsatser, avseende målsättningen lika möjligheter2. Genom att betrakta de politiska följderna av de politiska prioriteringarna i kommissionens arbetsprogram för 19983 har följande politiska åtgärder valts ut och särskilt uppmärksammats i detta meddelande: • Ingående uppföljning av sysselsättningspolitikens resultat för att säkerställa att prioriteringen av lika möjligheter enligt riktlinjerna för sysselsättning genomförs till fullo och att jämställdhetsaspekten beaktas vid genomförandet och övervakningen av de tre andra prioriteringarna. • Säkerställa att jämställdhetsperspektivet integreras väl i den pågående reformen av de europeiska strukturfonderna och att det beaktas vid genomförandet, övervakningen och utvärderingen. • Säkerställa att det som uppnåtts inom utbildnings- och ungdomspolitik utvecklas vidare och utvidgas i den "nya generation" av gemenskapsprogram som förbereds. • En jämn fördelning mellan kvinnor och män av ansvaret för arbete och familj bör ingå som en del av de program som främjar deltidsarbete, flexibilitet och nya slag av arbetsorganisation. 2 Hnligt artikel 3 i det nya Amsterdamfördraget. 3 KOM(97) 517 slutlig av den 15 oktober 1997. • Dcsegregcring pä arbetsmarknaden lor att främja lika möjligheter och den inre marknadens smidiga funktion genom att avlägsna stelbenthet som orsakas av vertikal och horisontell könssegregering. • Analysera konsekenserna ur ett jämställdhetsperspektiv av EMU och EURO för att säkerställa att dom gynnar kvinnor och män i lika hög grad. • Säkerställa att kvinnor medverkar till fullo och i lika hög grad som män drar nytta av de möjligheter som ny teknik och informationssamhället erbjuder. • Rikta sig till utvidgningsprocessens krav samt effekt på jämställdheten. • Jämställdheten bör uppmärksammas till fullo i det interna reformprogram som kommissionen har påbörjat. • Fortsatt övervakning av politiken för integrering av ett jämställdhetspcrspcktiv samt regelbunden rapportering om gjorda framsteg. INLEDNING Den 21 februari 1996 antog Europeiska kommissionen ett meddelande om att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser4. 1 meddelandet definieras politiken för integrering av ett jämställdhetsperspektiv som en politik som "inte begränsar ansträngningarna för att främja jämställdheten till specifika åtgärder till förmån för kvinnor, utan att uttryckligen innefatta samtliga insatser och all allmän politik med sikte på jämställdheten". 5 I början av 1997 började man vid kommissionens avdelningar att systematiskt främja integrering av ett jämställdhetsperspektiv när den jämställdhetsarbetsgrupp som bestod av företrädare för olika avdelningar inom kommissionen kom överens om ett strategidokument, i vilket konkreta åtgärder föreslås för att följa upp kommissionens meddelande om integrering av ett jämställdhetsperspektiv6. Efter att kommissionens generalsekretariat hade lagt fram en formell begäran till generaldirektörerna om att strategidokumentet7 skulle genomföras, har 29 avdelningar8 utnämnt tjänstemän med den uttryckliga uppgiften att främja integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i deras respektive generaldirektorat. En arbetsgrupp som består av dessa tjänstemän har inrättats och har till arbetsuppgift att genomföra strategidokumentet och fungera som en 4 KOM(96) 67, 21. 2. 1996. -s Ibidem s. 2. 6 KOM(96) 67 slutlig, 21. 2. 1996. 7 SEK(97) 692. 8 Generalsekretariatet, analys- och prognosgruppen, rättstjänsten, talesmannen, gemensamma tjänsten för tolkning och konferenser, översättningstjänsten, gemensamma forskningscentret, GD I, GD IB, GD III, GD IV, GD V, GD VI, GD VII, GD VIII, GD IX, GD X, GD XI, GD XII, GD XIII, GD XIV, GD XV, GD XVI, GD XX, GD XXI, GD XXII, GD XXIII, Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer och Eurostat. stödstruktur för generaldirektoraten vid integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. En av de första arbetsuppgifter som denna grupp hade var att utarbeta ett verktyg för att främja konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv. En vägledning om konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv9 finns nu att fa på tre språk. Regelbunden granskning av jämställdhetsarbetet och de insatser som görs för att integrera jämställdhetsaspekten är en väsentlig förutsättning för en framgångsrik "mainstreaming" strategi. Enligt strategidokumentet10 skulle rapporter utarbetas om de framsteg som gjorts vid kommissionens alla avdelningar. Detta är den första lägesrapport som skrivs om uppföljningen av kommissionens meddelande (KOM(96) 67) från februari 1996. Denna rapport består av två delar. Del 1 handlar om hur ett jämställdhetsperspektiv integreras - den arbetsmetod som skall användas. Särskilt inom tre områden som handhas av kommissionens avdelningar har man hittills gjort framsteg värda att noteras. I del 2 behandlas de politiska följderna av integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Med utgångspunkt i kommissionens arbetsprogram för 1998 diskuteras politikområden där jämställdhetsaspekten har beaktats eller skulle kunna beaktas. lika möjligheter för kvinnor och män Slutligen bör nämnas att generaldirektoratens interna åtgärder för att genomföra det tredje handlingsprogrammet för i Europeiska kommissionen anses ligga utanför detta dokuments räckvidd. Lika möjligheter för kvinnor och män som är anställda vid kommissionen och en jämn könsfördelning på alla nivåer av beslutsprocessen är en mycket viktig indikator som visar hur långt kommissionen har kommit när det gäller jämställdhet. Framsteg på dessa områden granskas i en separat rapport. 1. DEL 1. ARBETSMETOD 1. 1 Strategi "mainstreaming". för integrering av ett jämställdhetsperspektiv/ Det material som kommissionens avdelningar har bidragit med visar att man har gjort framsteg när det gäller att integrera ett jämställdhetsperspektiv. Både åtgärder på organisatorisk och politisk nivå har vidtagits. Att lägga ansvaret för integreringsprocessen på särskilda tjänstemän vid avdelningarna är ett stort steg framåt, liksom att dessa tjänstemän regelbundet deltar i samarbetet mellan avdelningarna i denna fråga. Vid vissa avdelningar eller inom vissa politiska sektorer har ytterligare åtgärder vidtagits som inbegriper fördelning eller omfördelning av mänskliga resurser för att förbättra avdelningarnas interna samarbete och förstärka jämställdhetsaspekten i programmen och verksamheterna. Följande tre exempel Kan fas från GD V/D/5. K) Strategidokument om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens hela politik, l-n i februari 1997 av en följa upp KOM(96) 67 slutlig, som godkändes strategi jämställdhetsarbetsgrupp som bestod av företrädare för olika avdelningar inom kommissionen. tor att förtjänar att särskilt nämnas, eftersom de visar hur metoden för integrering av ett fungerar: GD IB/VIII utvecklingssamarbete, GD V jämställdhetsperspektiv sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik samt GDXXII utbildning och ungdomsfrågor. Utvecklingssamarbete av den 1995 om 20 december integrering könsfrågor Efter antagandet 1995 av kommissionens meddelande (KOM(95)423) och rådets resolution utvecklingssamarbetet, har integreringen på detta område framskridit avsevärt. Den inbegriper sådana årgärder som urval av pilotländer där integrering av ett jämställdhetsperspektiv drivs särskilt intensivt, vidareutveckling av befintliga metoder för jämställdhetsanalyser, tillskjutande av personalresurser specialiserade på integrering av ett jämställdhetsperspektiv på regional och nationell nivå samt program för internutbildning och ökad medvetenhet om jämställdhetsfrågor i syfte att erhålla utbildad rådgivande personal på områden där integrering av ett jämställdhetsperspektiv anses vara relevant. Man försöker särskilt göra tjänstemän som arbetar med frågor som jämställdhet vid strukturförändringar och inom sektorpolitik och makroekonomisk politik, medvetna. Upplysningsverksamheten syftar till att visa det positiva sambandet mellan integrering av jämställdhet och utvecklingsbiståndets effektivitet. Generaldirektorat VIII och generaldirektorat IB granskar nya finansieringsförslag samt pågående projekt för att öka sin inriktning mot jämställdhet. till förslaget rådsförordning om Om i utvecklingssamarbetet11 antas, kommer det att bidra till ytterligare integrering och institutionalisering för jämställdhetsperspektiv utvecklingssamarbetet. inom alla policys av könsrollsfrågor integrering av ett Arbetsmarknad och sociala frågor På sysselsättningsområdet och inom socialpolitiken har generaldirektorat V påbörjat ett internt pilotprojekt för integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Ett seminarium för att höja medvetenheten anordnades i juli och hade ett stort deltagarantal. Det leddes av generaldirektören och målgruppen var personer på ledningsnivå och i chefsbefattning på mellannivå. Direktörerna har givits ett särskilt ansvar för integreringen av en jämställdhetsdimension på deras respektive politikområden. Alla direktorats arbetsprogram analyseras för att fastställa om jämställhetsperspektivet har beaktats, och man har valt ut vissa politikområden som skall ägnas särskild uppmärksamhet. Att kontrollera att jämställdhetsaspekten beaktas i dokument står på dagordningen. Till nya Amsterdam fördraget prioriteras sysselsättningspolitiken vid den systematiska integreringen av perspektivet om lika möjligheter. Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998 antogs av rådet den 15 december 1997 efter att ett förslag från kommissionen hade diskuterats vid rådets extra möte i Luxemburg den 20-21 november 1997. I riktlinjerna ingår lika möjligheter i de fyra huvudpunkterna och de utgör redan i sig ett betydelsefullt följd det av KOM(97) 265 slutlig. resultat när sysselsättningspolitiken. det gäller att integrera ett jämställdhetsperspektiv i Utbildnings- och ungdomspolitik den politiska strategiska planeringen Generaldirektorat XXII har inom sin organisation strävat efter att vid varje enhet utnämna "jämställdhetskontaktpersoner" och har involverat både ledningen och den verkställande personalen. Tanken är att göra jämställdheten till en fråga av betydelse inom pä generaldirektoratsnivå och att påverka genomförandet på operativ nivå. Vid varje enhet har en integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Ett nätverk av dessa jämställdhetskontaktpersoner stärker ytterligare den organisatoriska strukturen. Perspektivet om lika möjligheter har införlivats väl i programmen inom utbildnings- och ungdomspolitik (Sokrates och Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa och den europeiska volontärtjänsten). Jämställdhetsaspekten har införlivats i anbudsinfordringarna, de offentliggjorda riktlinjerna, ansökningsformulären och slutligen i urvalskriterierna. tjänsteman utnämnts till ansvarig för samordningen och Särskilt Leonardo da Vinci-programmet eftersom jämställdhetsaspekten på ett synligt sätt har integrerats på alla nivåer i programmets mål i enlighet med rådets beslut12, i de övergripande bestämmelserna och i programmets särskilda, vertikala mål. förtjänar att nämnas, 1. 2 Framsteg vad gäller vissa bedömningskriterier framgår av Som tillvägagångssätt, för att säkerställa att gemenskapens mål om att jämställdheten i alla dess arbetsuppgifter uppnås. exemplen, medför "mainstreaming" ett övergripande främja Det är av stor vikt att minnas att vissa element är absolut nödvändiga och att vissa villkor måste uppfyllas för att uppnå ett bra resultat. Dessa är bland annat följande: • Engagemang på hög nivå. • Upplysningsverksamhet. • En kombinerad strategi: program, aktiva åtgärder och särskilda komplettera lika möjligheter bör för budgetposter/budetanslag "mainstreaming" strategin. • Samarbetsstrukturer. • Tydlig ansvarsfördelning. • Jämställhetsexpertis (konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv och kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas). • Övervakning och utvärdering. 12 Rådets beslut av den 6 december 1994 om upprättande av ett åtgärdsprogram för genomförandet av en yrkesutbildningspolitik för europeiska gemenskapen. 1. 2. 1 Åtaganden på hög nivå Gemenskapens tillvägagångssätt vid integrering av ett jämställdhetsperspektiv är vittomspännande och systematiskt. Det involverar i princip alla avdelningar, all gemenskapspolitik och alla gemenskapsinsatser. Detta skulle inte ha varit möjligt utan EU-institutionernas och medlemsstaternas starka engagemang. Medlemsstaternas och Europeiska gemenskapens aktiva roll vid den fjärde i Beijing 1995, när det gäller att internationella kvinnokonferensen av för för "mainstreaming" strategin tala framgångsrikt jämställdhet, är en viktig faktor som förklarar gemenskapens senare engagemang. främjandet Europaparlamentet har aktivt bidragit till en mer systematisk integrering av jämställdhctsfrågor inom gemenskapspolitiken. I parlamentets resolution" om kommissionens meddelande om införlivande av jämställdheten mellan kvinnor och män stöder Europaparlamentet i många fall de åtgärder som kommissionen har vidtagit för att genomföra integreringen av ett jämställdhetsperspektiv bade när det gäller åtgärder inom institutionerna och valet av politikområden som skall prioriteras. 1 resolutionen (punkterna 7-39) rekommenderas att lämpliga samordningsstrukturer skall införas för att främja integreringen av ett jämställdhetsperspektiv vid kommissionens avdelningar. I punktenia 14, 43 och 45 nämns behovet av för konsekvensanalys ur ett riktlinjer jämställdhetsperspektiv och för att säkerställa att jämställdhetsaspekten beaktas i alla framtida lagförslag. Behovet av en kombinerad strategi lyfts fram i punkt 11. I resolutionen nämns också vissa specifika politiska sektorer inom vilka integreringen av ett jämställdhetsperspektiv behöver stärkas, bl. a. utvidgningsprocessen (punkt 46), den inre marknaden och EMU (punkt 31 ) samt behovet av bättre statistiska data som är uppdelade efter kön (punkt 38). Kommissionens engagemang är tydligt på kollegienivå, och visas även genom jämställdhetsgruppens fortlöpande bevakning av dessa frågor. Denna grupp bestående av kommissionsledamöter tillkom på initiativ av kommissionens ordförande, som också leder gruppens arbete. Antagandet i februari 1996 av kommissionens meddelande om införlivande av jämställdheten signalerade klart Europeiska kommissionens avsikt och vilja att främja jämställdheten inte endast med hjälp av enskilda åtgärder, utan genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i hela den allmänna politiken. 14 Generalsekretariatets begäran att kommissionens alla generaldirektörer skulle utnämna en tjänsteman på hög nivå till att bära huvudansvaret för att utveckla integreringen av ett jämställdhetsperspektiv vid varje generaldirektorat vittnar också om detta starka engagemang15. 13 luiropaparlamentcts resolution A4-0251/97 av den 16 september 1997 om kommissionens meddelande KOM(96) 67: Att injorliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. 14 KOM(96) 67 slutlig, s. 2. 15 SEK(97)692. 1. 2. 2 Upplysningsverksamhet Upplysningsverksamhet är av central betydelse för att skapa ett engagemang. Ett hela kommissionen omfattande integrering av jämställdhetsaspekten anordnades i april 1997. Vid detta seminarium föreläste utomstående experter om andra internationella organs och medlemsstaternas16 erfarenheter. Såsom nämndes i punkt 1. 1, har generaldirektorat V vidtagit åtgärder för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor. seminarium om På kommissionsnivå används den internationella kvinnodagen som en möjlighet att göra kommissionens anställda medvetna om relevanta jämställdhetsfrågor utöver dem som uteslutande rör lika möjligheter för kommissionens anställda inklusive internationell solidaritet. Publikationerna Nyhetsbrevet Europas kvinnor och Supplement till Europas kvinnor, som generaldirektorat X:s enhet för information om kvinnofrågor ger ut, når en bred läsekrets i EU och hela världen. Det är viktigt att de tjänstemän som ansvarar för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv och den utbildningsverksamheten hög prioritet. Dessa tjänstemän förväntas spela en nyckelroll när det gäller att väcka medvetenhet om jämställdhetsfrågor vid deras egna generaldirektorat. upplysnings- interna ger 1. 2. 3 En kombinerad strategi Det har påpekats att integrering av ett jämställdhetsperspektiv har använts som ursäkt för att avskaffa särskilda budgetposter och dra ned på personal med uppgift att främja kvinnors ställning. fanns det ett engagemang att Inom högre utbildning integrera ett jämställdhetsperspektiv, dels i Sokrates-programmet17, dels i målet för medlen under en särskild budgetpost1*. Fram till 1996 möjliggjorde denna budgetpost särskilda projekt inriktade på jämställdhet, såsom att inom utbildningsområdet väcka medvetenhet om jämställdhetsfrågor, inrikta sig på könsstereotyper i skolmaterial och att främja atypiska utbildningsval bland flickor och pojkar samt kvinnor och män. I kölvattnet på den nya vikt som "mainstreaming" strategin ges, ströks den särskilda budgetposten med anslag för lika möjligheter. I Handledning för sökande 1998 nämndes särskilt skyldigheten att respektera principen om lika möjligheter för kvinnor och män. Inga särskilda åtgärder har emellertid gjorts för att säkerställa att den övergripande effekten av dessa 1(1 Htt utkast till rapport om seminariet har utarbetats och kan fas från GD V/D/5. 17 Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/RG av den 14 mars 1995 om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates. IXïT I, 87, 20. 4. 1995, s. K). IK B3 1000 Förberedande åtgärder för att öka utbildningssamarbetet. 10 förändringar är positiv för främjandet av lika möjligheter. En grundlig utvärdering av följderna av dessa förändringar behövs för att om nödväiulig. genomföra justeringar. Det är viktigt att komma ihåg att integrering av ett jämställdhetsperspektiv bör innebära större insatser och utvidgande av jämställdhetspolitikens räckvidd och effekt. Särskilda åtgärder och medel kan behövas. Detta kan i förekommande fall medföra omfördelning av resurserna. 1. 2. 4 Samarbets strukturer En grupp med företrädare för olika avdelningar inom kommissionen inrättades 1995 för att stödja den kommissionsledamotgrupp som arbetar med jämställdhetsfrågor. Gruppen skall fungera som ett förberedande organ för kommissionsledamotgruppen och som ett språkrör för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv vid kommissionens avdelningar. Den har i hög grad gemenskapens stärkt medvetenheten jämställdhetspolitik. Dessutom har den underlättat beslutet om åtgärder för att följa upp kommissionens meddelande om att införliva jämställdheten19. Jämställdhetsarbetsgruppen fungerar också som ett forum för utbyte av lösningar på området samt för diskussion om information och bra gemenskapspolitik som berör jämställdhet. avdelningarna inom om stärktes Jämställdhetssamarbetet mellan ytterligare 1997 genom inrättandet av en grupp tjänstemän som ansvarar för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Detta är en arbetsgrupp som rapporterar till den avdelningsövergripande jämställdhetsarbetsgruppen och vars särskilda uppgift är att utveckla och genomföra "mainstreaming" strategin. kommissionens avdelningar Ytterligare undergrupper vid sidan av de europeiska strukturfondernas arbetsgrupp för lika möjligheter, kan i förekommande fall inrättas inom ramen för samarbetet mellan avdelningarna avseende jämställdhetsfrågor. Den tillfälliga arbetsgrupp som handhar gemenskapens förberedelser inför varje årligt möte med FN:s kommission för kvinnors ställning är ett annat exempel på detta. Dessa mindre och mer fokuserade arbetsgrupper är till stor hjälp vid genomförandet av konkreta mål eller uppgifter. tas upp på dagordningen Integrering av ett jämställdhetsperspektiv kräver framförallt en övergripande strategi och samarbete mellan avdelningarna. En framgångsrik utveckling av "mainstreaming" strategin inom generaldirektoraten innebär att jämställdhet regelbundet bör för generaldi rektoratens ledningsgrupp. Det behövs också mer eller mindre formella interna nätverk eller samarbetsstrukturer. Dessa strukturers uppgift är att utbilda och motivera kontaktpersoner för jämställdhetsfrågor, som i allt större utsträckning kommer att fungera som en förtrupp för integreringen av ett jämställdhelspcrspcktiv på direktorats- och enhetsnivå. Generaldirektorat XXIl:s exempel (se 1. 1) är relevant i detta fall. Liknande nätverk, som också involverar kontaktpersoner 19 KOM(96) 67 slutlig. 11 jämställdhetsfrågor, för personalpolitiken (GD IB, GD VIII och GDIX). finns inom utvecklingssamarbetet och 1. 2. 5 A nsvarsfördelning Vid 29 generaldirektorat har det utnämnts tjänstemän med ansvar för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Vissa av dem är på tillräckligt hög nivå för att kunna påverka beslutsprocessen vid sina egna generaldirektorat. Nästa steg skulle vara att decentralisera genom att delegera ansvaret inom generaldirektoraten till kontaktpersoner vid alla relevanta direktorat och enheter och fastställa vilket ansvar ledningen och cheferna på mellannivå bör ha. Exemplen generaldirektorat XXII, generaldirektorat V och från generaldirektoraten IB och VIII är relevanta. De mycket få återstående avdelningar som inte deltar i samarbetet mellan avdelningarna avseende lika möjligheter uppmuntras att utnämna en företrädare för generaldirektoratet. 1. 2. 6 Expertis i jämställdhetsfrågor Integrering av ett jämställdhetsperspektiv innebär att varje avdelning bär ansvar för att analysera vilka följder deras politik och åtgärder far för kvinnor respektive män (konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv) samt för att ändra sin politik i förekommande fall. Förslag till politiska åtgärder skall kontrolleras på de olika nivåerna inom beslutsprocessen för att utreda om jämställdhetsaspekten har beaktats på tillbörligt sätt. De tjänstemän som ansvarar för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv är nyckelpersoner. Deras arbete behövs för att man skall kunna anpassa och utbreda de åtgärder som man kommit överens om på avdelningsnivå till de förhållanden och behov som varje generaldirektorat och politikområde har. För att kunna utföra sina arbetsuppgifter kommer de att såsom nämnts behöva stöd av sin ledning, inbegripet erforderlig tid, samt mänskliga och ekonomiska resurser. De kommer också att behöva utbildning i användningen av relevanta hjälpmedel, som till exempel konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv och kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas. Utbildning i jämställdhetsanalys har redan anordnats för relevant personal inom utvecklingssamarbetspolitiken vid generaldirektoraten IB och VIII. Utomstående experter kan i vissa fall ges i uppdrag att genomföra undersökningar med relevans ur ett jämställdhetsperspektiv på politikområden där detta inte har förståtts på rätt sätt, eller där en potentiell effekt anses vara särskilt komplex eller viktig. Generaldirektorat V offentliggjorde 1997 en inbjudan till intresseanmälan avseende expertkunskap och rådgivning inom dess olika ansvarsområden, där relevansen ur ett jämställdhetsperspektiv framgår för varje område. 1. 2. 7 Uppföljning och utvärdering Regelbunden uppföljning är nödvändig för att säkerställa den fortsatta i utvecklingen och för att utvärdera resultaten och justera strategin förekommande fall. I strategidokumentet från februari 1997 föreskrivs 12 regelbunden rapportering för alla avdelningar. Denna rapport är den först a politiska granskningen i sitt slag. När det gäller särskilda politikområden, genomförs också utvärdering och uppföljning. Inom ramen för genomförandet av rådets resolution om integrering av könsfrågor i utvecklingssamarbetet20 har generaldirektoraten IB och VIII förberett en första lägesrapport, i vilken de åtgärder som vidtagits på institutionell nivå behandlas samt resultaten i form av projekt som integrerar ett jämställdhetsperspektiv på området. Man håller för närvarande på att granska Esprit-programmet (GD III) för att utvärdera den nuvarande deltagarnivån bland kvinnor och män. En bedömning av effekten på lika möjligheter för kvinnor och män har också prioriterats i strukturfondernas utvärderingen landsbygdsutvecklingsprogram. halva tiden efter av Genom det målinriktade socioekonomiska forskningsprogrammet finansierar generaldirektorat XII ett forskningsprogram för att förutsäga de politiska konsekvenserna, dvs. jämställdhetsanalys för att bedöma de politiska initiativens troliga konsekvenser för kvinnor. Målet för detta tvååriga forskningsprojekt som inleddes i december 1997 är att utarbeta ett förfarande för att kontrollera att jämställdhetsaspekten har beaktats i politiken. 1. 3 Hinder för utvecklingen omfattande I flera av bidragen till denna rapport nämns bristen på uppbackning på hög nivå som ett stort hinder för utvecklingen att integrera ett jämställdhetsperspektiv. En betydligt att mer jämställdhetsperspektivets integreringsstrategi skall vara framgångsrik framöver, vilket påpekas av generaldirektorat VIII i dess inlägg. Generaldirektoratet hänvisar också till begränsningar på grund av att upplysningsverksamhet nödvändig för är • intern jämställdhetsexpertis finns i begränsad utsträckning, • de ekonomiska resurserna för att anlita utomstående experter är begränsade och • medvetenheten om jämställdhetsfrågor är bristfällig på beslutsnivå. Generaldirektoratens, direktörernas och enhetschefernas roll är central, eftersom de både har uppgiften och befogenheterna att säkerställa att ett jämställdhetsperspektiv integreras från första början vid utarbetandet av politiska åtgärder och att de nödvändiga resurserna anslås. Det är nödvändigt att vidta åtgärder för att säkerställa den högre ledningens helhjärtade och aktiva stöd. 20 Rådets resolution av den 20 december 1995 om integrering av könsfrågor i utvecklingssamarbetet. 13 1. 3. 1 Upplysningsverksamhet riktad till generaldirektoratens ledning till sig som riktade formella begäran, alla På generalsekretariatets generaldirektörer vid kommissionen, har tjänstemän med ansvar för integrering av ett jämställdhetsperspektiv utnämnts. Generaldirektörerna uppmanades att se till att tillräckligt med tid samt mänskliga och ekonomiska resurser anslås för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv vid varje generaldirektorat. Man kan bara räkna med deras fortsatta engagemang om de är övertygade om att integreringen av ett jämställdhetsperspektiv har potential att förbättra politikområdenas kvalitet och effektivitet. Detta engagemang och stöd kan utvecklas vidare genom insatser för att höja medvetenheten, som bör stödja sig på de bästa experter som finns att tillgå på jämställdhetsområdet. aspekter Insatser för att höja medvetenheten bör vara inriktade på kunskaper om relationer mellan könen och om gemenskapspolitik som är inriktad på att "undanröja bristande jämställdhet och till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män"21. Man bör inrikta sig på både rättviseaspekter och kvalitativa ett jämställdhetsperspektiv. När generaldirektoratens ledningsgrupper har insett sina ett jämställdhetsperspektiv har när det gäller att förbättra politikens kvalitet och effekt, kan de förväntas att handleda cheferna på mellannivå och lägre nivå. Generaldirektorat V:s initiativ till att integrera ett jämställdhetsperspektiv i direktörernas (frivilliga) arbetskontrakt är ett exempel på en bra lösning. skyldigheter integrering införlivar potential politiska åtgärder som som och den på av 1. 4 Vidareutveckling av arbetsmetoden På grundval av denna granskning kan man dra slutsatsen att tillämpningen av en strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv är inne på rätt spår. Den behöver emellertid konsolideras och utvecklas vidare och bör dessutom omfatta tjänster och politikområden som hittills inte har berörts. Därutöver bör man notera att framstegen fram till idag är rätt splittrade. Många verksamheter har genomförts, men det allmänna intrycket är att enskilda åtgärder fortfarande dominerar. Ett på det hela taget mer systematiskt tillvägagångssätt behövs inklusive att man utnyttjar konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv, kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas och storskaliga utbildningsprogram för att erhålla jämställdhetsexpertis. Man får inte frångå den kombinerade strategin. Särskilda aktiva åtgärder kommer fortsätta att spela en väsentlig roll vid främjandet av jämställdheten inom överskådlig framtid. Nedan anges vissa prioriterade åtgärder som bör vidtas. 1. 4. 1 Införande av konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv Konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv används för att utreda om ett förslag till politisk åtgärd kommer att påverka ettdera av könen negativt och pä vilket sätt, eller om en viss politik till exempel skulle kunna fa positiva följder Artikel 3 i Amsterdamfördraget. 14 för det övergripande jämställdhetsmålet. Analysen kan påvisa att särskilda åtgärder kommer att behövas för att ta itu med existerande ojämlikhet, eller att förenligt med politikförslaget rekommenderat jämställdhetsaspekten. konsekvensanalys framtida alla ur lagstiftningsförslag i analogi med de nuvarande konsekvensanalyserna för små och medelstora företag samt för miljön. Europaparlamentet22 jämställdhetsperspektiv vara har behöver ändras för att ett av Tillgång till bra och jämförbar könsuppdelad statistik och uppgifter som är relevanta ur jämställdhetspcrspektiv är oumbärligt vid genomförande av konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv. Eurostat spelar en mycket viktig roll vid tillhandahållandet av sådana uppgifter på alla relevanta områden. Det förväntas att nödvändiga åtgärder kommer att vidtas för att se till att sådana uppgifter samlas in och analyseras på europeisk nivå. lägger till konkreta exempel tjänstemän som ansvarar för En vägledning om konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv utarbetades integrering av ett 1997 av den grupp jämställdhetsperspektiv. Vägledningen kan bearbetas ytterligare genom att man från ett vidsträckt spektrum av politikområden och politiska sektorer för att underlätta fastställandet av relevansen ur ett jämställdhetsperspektiv på politikområden som traditionellt har ansetts som könsneutrala. Vägledningen skulle vara ett användbart verktyg för kommissionens alla tjänstemän som är involverade i utarbetandet av politiska åtgärder. Utveckling av jämställdhetsexpertis vid avdelningarna skulle underlätta dess användning. Utomstående experter kan i vissa fall vara till hjälp. Varje generaldirektorat skulle kunna upprätta en databas eller en förteckning över relevanta jämställdhetsexperter. 1. 4. 2 Upprättande av förfaranden för att kontrollera att jämställdhetsaspekten beaktas Kontroll av att jämställdhetsaspckten beaktas betyder att man innan beslut fattas kontrollerar att en konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv har gjorts. Tanken är att säkerställa att man inte föreslår någon politisk åtgärd som kan få en negativ effekt på det övergripande jämställdhetsmålet. Målet på lång sikt är att alla lagstiftningsförslag och kommissionens övriga politiska dokument "godkänns" i förväg. Varje generaldirektorat kommer att behöva ett internt förfarande för detta. Om kontrollen leder till ett negativt resultat på grund av att till exempel jämställdhetsaspekten inte har övervägts eller beaktats på lämpligt sätt, skall förslaget återsändas till den ansvariga avdelningen för omarbetning och i förekommande fall bör man rådgöra med utomstående jämställdhctsexpcrter. De alt jämställdhetsaspckten beaktas kommer att behöva utbildning för att kunna utföra sin uppgift. ansvarar kontroll som för av 22 Europaparlamentets resolution A4-0251/97 (punkterna 43 och 45) om kommissionens meddelande om att införa jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser (KOM(96) 0067). 15 1. 4. 3 Jämställdhetsexperter vid generaldirektoraten i Gcncraldircktorat IX kommer under 1998 att anordna utbildning jämställdhclsanalys och konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv för nyckelpersoner, såsom tjänstemän som ansvarar för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv och/eller deras medarbetare. Syftet kommer att vara att underlätta fastställandet av relevans ur ett jämställdhetsperspektiv, förmedla kunskaper om relationer mellan könen och jämställdhetspolitik, samt att utveckla en förståelse för hur den allmänna politiken påverkar relationerna mellan könen och jämställdheten. Varje generaid i rektorat kan behöva mer än en jämställdhetsexpert. Man hoppas att denna utbildning skall leda till en multiplikatoreffekt. Målet på lång sikt är att alla tjänstemän som arbetar med utformningen av politiska åtgärder samt genomförande och utvärdering skall kunna bedöma relevansen ur ett jämställdhetsperspektiv och bidra till att gemenskapen bedriver en könsmedveten politik. 2. DEL 2. DET POLITISKA RESULTATET: INSATSER OCH UTMANINGAR I det följande granskas i vilken utsträckning som jämställdhetsfrågor kan anses vara integrerade i prioriteringarna i kommissionens arbetsprogram för 199823. Efter att först ha granskat resultaten har man utarbetat en förteckning över sektorer och politiska prioriteringar inom vilka jämställdhetsperspektivet bör uppmärksammas mer. 2. 1 Politiska resultat 2. 1. 1 "Sysselsättning: Samverkan "24 • I riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som antogs av rådet i december 1997, är lika möjligheter för kvinnor och män en av de fyra huvudpunkterna. Lika möjligheter kommer likaledes att utgöra en integrerad del av genomförandet och utvärderingen av de tre övriga huvudpunkternas resultat. Kommissionen och rådet kommer att årligen granska genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna i medlemsstaterna. En detaljerad fleråriga sysselsättningsprogram visar att jämställdheten behöver en mycket högre profil i framtiden. På grund av detta har jämställdheten lyfts fram mer i sysselsättningsriktlinjerna. analys av medlemsstaternas nuvarande • Lika möjligheter för kvinnor och män har sedan 1993 främjats inom ramen för Europeiska social fonden med särskild tyngdpunkt på områden där kvinnor är underrepresentcrade, kvinnor som inte har yrkeskompetens och kvinnor som återinträder på arbetsmarknaden. Bland särskilda åtgärder som är inriktade på kvinnor finns olika slag av utbildning, lärlingsskap, sysselsättningsstöd och anställningssubventioner, främjande 23 Kommissionens arbetsprogram för 1998 - Politiska prioriteringar. KOM(97)517 slutlig av den 15 oktober 1997. 24 Alla rubriker inom citattecken i kapitel 2. 1 är tagna ur kommissionens arbetsprogram för 1998. 16 av kvinnliga företagare, fortbildning inom små och medelstora företag, vägledning, rådgivning och arbetsförmedlingstjänster samt i vissa länder barnomsorg och andra åtgärder avsedda att göra det lättare att förena arbete och familjeansvar. Medlemsstaterna har valt som tillvägagångssätt antingen integrering av ett jämställdhetsperspektiv eller antagit specifika åtgärder för lika möjligheter. (ESF) kommer socialfonden att riktlinjerna i Amsterdamfördraget och använda Europeiska sysselsättningskapitlet för sysselsättningen för medlemsstaterna som utgångspunkt för sin uppgift inom de ändrade strukturfonderna. Inom ramen för ett förslag till en ny förordning från och med år 2000 förväntas ESF:s verksamhet inrikta sig på fem politikområden25inklusive att främja kvinnors medverkan i arbetslivet, karriärutveckling, till nya arbetstillfällen och tillgång företagsverksamhet samt desegregering (vertikal och horisontell) av arbetsmarknaden. ett alla politikområden. att genomföras på jämställdhetsperspektiv Kommissionens avdelningar utarbetar lämpliga verktyg och utbildning för att underlätta genomförandet av denna kombinerade strategi. integrering Därutöver kommer av I kommissionens förslag till en ny förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) beaktas främjande av jämställdhet och prioriteras skapandet av företag och förenande av arbete och familjeansvar. • • Rapporten om sysselsättningen i Europa 1997 behandlade främjande av lika möjligheter för kvinnor och män samt minskning av arbetslöshet bland kvinnor och övrig uppföljning av Europeiska rådets (Essen) rekommendationer. Lika möjligheter behandlas också i den årliga översikten {Tableaux de Bord) som utarbetas i samarbete med det europeiska observationsorganet för sysselsättning, som granskar all nationella nationell arbetsmarknadsåtgärder. arbetsmarknadspolitik alla och I grönboken Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation2^ diskuteras integreringen av lika möjligheter och hur man skall ändra den sociala infrastrukturen så att det blir lättare att förena arbete och familjeansvar. Kommissionen anordnade tillsammans med Luxemburg under dess ordförandeskap en konferens i oktober 1997 om integration av lik;i möjligheter i arbetsorganisationen. Dessa frågor kommer att utvecklas vidare under de kommande åren. 25 En aktiv arbetsmarknadspolitik, främjande av social integrering, livslångt lärande, förutseende och underlättande av ekonomiska och sociala förändringar och lika möjligheter för kvinnor och män. 26 Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation. (KOM(97) 128 slutlig). 17 Inom ramen för den sociala dialogen är de viktigaste senaste utvecklingarna ramavtalen som ledde till direktiven om föräldraledighet27 och om deltidsarbete28. Syftet med direktivet om deltidsarbete är att förebygga alla former av diskriminering av deltidsanställda, att förbättra kvaliteten på deltidsarbete och att utveckla deltidsarbete på frivillig basis och därigenom bidra till en flexibel organisation avseende arbetstid. I detta hänseende kommer det att vara viktigt att främja en jämnare fördelning av deltidsarbete mellan kvinnor och män för att undvika att ekonomiska orättvisor mellan kvinnor och män ökar ytterligare. av för integrering pilotprojekt generaldirektorats Den sociala dialogen har valts till ett av de politikområden som generaldirektorat V skall ägna särskild uppmärksamhet i samband med ett detta jämställdhetsperspektiv. Kommissionen understöder en social dialog med jämställdhetsrelevans också på sektornivå genom undersökningar och konferenser. Arbetsmarknadens parter uppmuntras att delta inom ramen lika för gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt möjligheter för kvinnor och män. Ett informationstillfälle anordnades i Bryssel den 5 februari 1998 med Unice, Etuc och CEEP, som är arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer på unionsnivå, för att främja gemensamma förslag till verksamhet avseende lika möjligheter. En undersökning av kvinnors arbetsvillkor inom olika sektorer i den europeiska ekonomin29 med inriktning på att förena arbete och i den familjeansvar har genomförts sektorinriktade sociala dialogen. för att stimulera debatten för I Befolkningsrapporten 199730 har man utvecklat en övergripande analys av den arbetsföra befolkningens förnyelse. Demografiska effekter tillsammans med skillnader i ekonomisk verksamhet mellan könen kan urskiljas tydligt. Man har även genomfört en undersökning av det framtida europeiska utbudet pä arbetskraft. Undersökningen är inriktad pä potentialen för ett större arbetskraftsdeltagande bland kvinnor31. I meddelandet 1997 från kommissionen om modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen betonas behovet att göra den sociala tryggheten mer sysselsättningsfrämjande och att anpassa den till 27 Rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet undertecknat av UNICE, CEEP och EFS. 28 Rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och HIS. 2l) En undersökning som genomförts av Ecotec research och Consulting Ltd med hjälp av insamling av uppgifter. 30 Befolkningsrapport 1997. KOM(97) 361 slutlig, 9. 7. 1997. 31 The future of European labour supply av Jill Rubery och Mark Smith vid European Work and Employment Centre. Manchester School of Management, UMJST, november 1997. den nya könsfördelningen familjestruktur. 32 i arbetslivet och till en förändrad • Kommissionen har offentliggjort en rapport33 om kvinnors hälsotillstånd inom Europeiska gemenskapen, i vilken kvinnors hälsa sammankopplas med bland annat socioekonomiska faktorer som särskilt påverkar kvinnor. I enlighet med direktiv 92/85/EEG utarbetas riktlinjer för bedömningen av kemiska, fysiska och biologiska agenser och arbetsprocesser som anses farliga för hälsan och säkerheten när det gäller arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar. En rapport från kommissionen om genomförandet av direktivet om gravida arbetstagare (92/85) kommer att offentliggöras 1998. 2. 1. 2 "Euron : slutspurt " en av del som Prince-programmet • Sedan 1996 har kommissionen anordnat ett informationsprogram om (prioriterade euron informationskampanjer). Programmet riktar sig till alla samhällsgrupper, inbegripet konsumenterna och gynnar sålunda kvinnor i minst lika hög grad som män. Man har vidtagit ett antal åtgärder för att säkerställa en harmonisk övergång till euron. Kommissionen kommer t. ex. att lägga fram rekommendationer om rättvisa bankavgifter och för att underlätta införandet av euron kommer priserna att anges parallellt. Två konferenser om Euron och kvinnorna och Kvinnor - Europa - Information har nyligen anordnats i Italien respektive Frankrike. Den finska EU- representationen deltog i finansieringen av publikationen Women and the EMU: Information, experience and perspectives. 32 KOM(97) 102 slutlig. 33 Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 22 maj 1997 (KOM(97) 224). 19 2. 1. 3 "Agenda 2000: reformer" "För en välfungerande inre marknad" En undersökning av den inre marknadens effekter på kvinnors sysselsättning34 har genomförts. Enligt slutsatserna av denna undersökning behövs aktiva åtgärder för att främja en jämn fördelning av ansvaret för arbete och familj mellan kvinnor och män för att undvika att kvinnor berörs i högre utsträckning än män av de nedskärningar av de offentliga utgifterna som görs på grund av konvergenspolitiken i medlemsstaterna, en ökad konkurrens, ökat löner och anställningsvillkor, avrcglering av arbetsmarknaden. tryck på rörlighet har antagits. Det handlar om könsfördelning för Kommissionens meddelande En handlingsplan arbetstagare1,5 pa arbetsmarknaden och ger en bedömning av hur fri rörlighet inverkar pa familjer och barn. för fri "En konkurrenskraftig och tillväxtbärande ekonomi" Att främja kvinnliga företagare ingår som ett mål i det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag36 i Europeiska unionen (1997-2000). En av de frågor som har behandlats är tillgång på finansiering och utbildning för kvinnliga företagare. I rapporten för 1996 från Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag drar man vissa slutsatser om hur representationen och situationen för kvinnliga företagare samt för medhjälpande makar till egna företagare kan förbättras. Behovet att utarbeta statistik om både kvinnliga företagare och om medhjälpande makar diskuteras för att ge kommissionen möjlighet alt grunda jämställdhetspolitiken på en sund statistisk analys av situationen. När det gäller medhjälpande makar betonas behovet av tillräcklig social trygghet och en reform av lagstiftningen på området. "Framtidssektorer " Gemenskapsprogram inom utbildning och ungdomsfrågor har en lång tradition när det gäller att främja lika möjligheter för kvinnor och män. Denna aspekt har dessutom stärkts ytterligare under de senaste åren, vilket bekräftas ovan i punkt 1. 1. Unga kvinnor har i allt högre grad lika bra eller till och med högre utbildning än unga män, och deras potential bör nyttjas maximalt. Det är emellertid nödvändigt att försöka förbättra kvinnornas möjligheter att utnyttja de möjligheter och fördelar som den nya tekniken informationssamhället erbjuder. En av målsättningarna med och sociala och meddelandet från kommissionen om Informationssamhällets '•' V/l7U/9(). 35 KOM(97) 586 slutlig. 36 Rådets beslut av den 9 december 1996. 20 är om Kommande arbetsmarknadspolitiska dimension - Människan i centrum etapper31 jämställdhetsaspeklcn. att höja medvetenheten Användningen av ny teknik tenderar att vara mycket könssegregerad. Kvinnorna är i majoritet bland dem som arbetar hemma samt bland distansarbetare som har rutinarbete och lågavlönat arbete38. Ytterligare forskning pä detta och närliggande områden bedrivs för närvarande av Institutet för tekniska framtidsstudier (Gemensamma forskningseenlret). Kommissionen kommer att inleda samråd med arbetsmarknadens parter om det eventuella behovet av gemenskapsinsatser för att skydda distansarbetare, av vilka majoriteten är kvinnor. Man kommer att forska ytterligare i distansarbetarnas arbetsvillkor. arbetslivet. Ett antal projekt har anordnats i samband med insatserna för att informera kvinnor om de möjligheter som informationssamhället erbjuder. Under ledning av generaldirektorat III/XIII:s gemensamma byrå för projekt rörande informationssamhället (ISPO) finansierades 1997 ett antal projekt inriktade på kvinnospecifika frågor relaterade till informationssamhället och att jämställdhetsforskningens mål inte ingick i prioriteringarna i förslaget till Europeiska gemenskapens inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2000). I det ändringsförslag som godkändes av kommissionen den 14 januari 1998 (KOM(98) 5 slutlig) berörs denna oro och i en av meddelandets punkter fastställs att man måste ta hänsyn till gemenskapens jämställdhetspolitik vid genomförandet av det femte ramprogrammet. Europaparlamentet39 för verksamhet ramprogram uttryckte femte över oro För att främja lika möjligheter för män och kvinnor inom forskningen, anordnar kommissionen tillsammans med Europaparlamentet en konferens om kvinnor och vetenskaplig forskning i Bryssel den 28-29 april 1998. Utöver främjandet av inom forskningssektorn, där kvinnor av tradition är underrepresenterade, finns det två särskilda orsaker till att försöka öka kvinnors medverkan i forskningsverksamhet i Europa. Dessa är följande: för män och kvinnor lika möjligheter De fördelar som man kan erhålla genom att ta i bruk den enorma potential som hälften av befolkningen har när det gäller kompetens inom forskning och vetenskap. Det bidrag av central betydelse som kvinnor kan ge mot bakgrund av den ökande tendensen att inrikta Europeiska unionens och medlemsstaternas forskningspolitik på att svara mot ekonomiska och sociala behov. 37 KOM(97) 390. 38 V/641 /96 Teleworking and Gender. 39 Europaparlamentets yttrande av den 24 september 1997 från utskottet för kvinnors rättigheter till utskottet för forskning, teknisk utveckling och energi. 21 "Anpassa sig för att göra bättre framsteg" Lika möjligheter för kvinnor och män har i viss utsträckning redan införlivats i gemenskapens ekonomiska och sociala sammanhållning da det har varit ett uttryckligt mål för de europeiska strukturfondenia sedan 1993. Lika möjligheter för kvinnor och män införlivades i kommissionens riktlinjer för ändring av strukturfondernas program (fram till slutet av 1999), i den andra etappen i mål 2-programmet och har sedan dess också införlivats i mål 1-, 5b- och 6-programmen. Stöd för grundande och utveckling av små och medelstora företag och kvinnokooperativ är några av de punkter som tas upp. Resurscentrum för kvinnor, kvinnor som deltar i regional utveckling samt kvinnor och företagaranda hör till de centrala nytt frågorna övervakningssystem för integrering av perspektivet om lika möjligheter i strukturfondernas verksamhet är under arbete för att upprätta en ram för en granskningsrapport framgång. Man kommer att före sommaren 1998 utarbeta en intern vägledning för bedömning för de europeiska strukturfondernas programsamordnare. i detta hänseende. Bedömningskriterier indikatorer inbegriper som och för ett En konferens på europeisk nivå om strukturfonder och lika möjligheter kommer att anordnas av kommissionen tillsammans med de portugisiska myndigheterna i september 1998. Man kommer att inrikta sig på - det aktuella läget när det gäller genomförandet av strukturfonderna, - de bedömningar som gjorts (undersökningar och utvärderingar på europeisk och nationell nivå), - den aktuella reformen av strukturpolitiken. för kvinnor och män 1 uppföljningen av rådets åtaganden om lika möjligheter vid mötet i Madrid, det nya Amsterdam fördraget och rådets resolution av den 2 december 199640 uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att i högre grad och mer bestämt integrera principen om lika möjligheter stöds av strukturfonderna. Vid förberedelserna av förslaget till den nya allmänna förordningen har ett av målen varit att undanröja ojämlikhet och främja jämställdheten i ekonomisk och social verksamhet genom integrering av ett Strategin ett jämställdhetsperspektiv kommer att spridas i hela genomförandeprocessen från programplaneringen till rapporteringen. Fler särskilda åtgärder för kvinnor eller män kan ännu behövas för att rätta till bristande jämlikhet i vissa fall. jämställdhetsperspektiv. i verksamhet integrering som för av På alla nivåer och i alla stadier av processen kommer det att behövas utvärdering och rapportering om jämställdhctsmäl, inbegripet insamling och användning av relevant information som uppdelats enligt kön och 40 Rådets resolution om integrering av perspektivet som rör lika möjligheter för kvinnor och män i de europeiska strukturfonderna. (EGT C 386/1, 2. 12. 1996). 22 gemensamt överenskomna indikatorer. Man har som målsättning en jämn fördelning mellan kvinnor och män i alla skeden inom beslutsprocessen främjar säkerställa att behöriga myndigheter och organ och att jämställdheten. av Ett har inom sektorn och PR påbörjats. Inom jordbruket har kvinnans situation som jordbrukare eller medhjälpande maka analyserats och en undersökning om ersättning till kvinnor de många informationstillfällena var en konferens med seminarier och utställningar för europeiska kvinnliga jordbrukare. Konferensen anordnades i Bryssel i rådets september 1996. Kommissionsledamot Franz Fischler och jordbruksministrar deltog också i konferensen. Utbildning för kvinnor i ny för har innovation teknik, landsbygden. Inom Leader-initiativet har utvecklingsprogrammen för kvinnor inlett många projekt på områdena turism, små och medelstora företag, hantverksföretag och regionala produkter. Erfarenheterna fram till idag inom de olika utvecklingsprogrammen för landsbygden ger vid handen att kvinnornas medverkan är viktig för att gemenskapens utvecklingsprogram för landsbygden skall vara framgångsrika. Beviljandet av 20 miljoner ecu för pilot- och demonstrationsprojekt som syftar till att landsbygden understryker främja och utveckla kvinnans kommissionens engagemang i att se till att kvinnor medverkar i högre grad. anordnats roll på ramen inom Jämställdhetens betydelse betonades också i utvärderingen efter halva tiden av strukturfondernas utvecklingsprogram för landsbygden. Inom ftskerisektorn inleddes ett pilotprogram 1997 till förmån för småskaligt fiske vid kustområden. Ungefär hälften av projektförslagen och de utvalda projekten företag eller "socialekonomi" (kooperativ, föreningar osv. ), utbildningsverksamhet och utbyte av de bästa lösningarna hänför sig till fiskares makor. som gäller grundande av 2. 1. 4 "EU i världen: en ställning och en roll att hävda " inklusive rättigheterna de mänskliga Främjande och tryggande av lika möjligheter för kvinnor och män utgör en förhållningssätt när det gäller de yttre del av ett övergripande förbindelserna och utvecklingssamarbetet. Europeiska gemenskapen har sedan länge varit engagerade i att främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Gemenskapen har deltagit i olika internationella forum för att stödja principen om lika behandling av människor och jämställdhet mellan alla människor. Detta är i enlighet med FN:s stadgar och principerna i deklarationen om de mänskliga rättigheterna och andra internationella och regionala texter om grundläggande rättigheter. Det är också i enlighet med internationella konferensen om den bekräftelse som görs vid den flickors mänskliga grundläggande rättigheter är en oförytterlig, nödvändig och odelbar del av de universella mänskliga rättigheterna. Denna princip var riktgivande lor Europeiska internationella frän kvinnokonferensen november 1995 om Europeiska unionen och den externa dimensionen av 23 i Beijing 1995. Kommissionens meddelande i Wien 1993 om att kvinnors och ståndpunkt rättigheter unionens fjärde den vid mänskliga rättigheter i dess politik41 var ett viktigt resultat och utgör grunden för kommissionens insatser för att främja kvinnors och flickors mänskliga rättigheter. I detta meddelande nämns särskilt kvinnor bland tie utsatta grupper som behöver särskilt skydd, men det belyser också kvinnornas dynamiska potential som oumbärliga aktörer vid främjandet av en verklig demokrati. Lika möjligheter för kvinnor och män med särskild inriktning på att öka kvinnornas representation inom beslutsprocessen utgör en del av de flesta bilaterala och multilaterala dialoger och överenskommelser som EU har ingått. Främjandet av kvinnors inflytande gemenskapens och utvecklingssamarbetspolitik och eftersträvas både genom integrering av ett jämställdhetsperspektiv och genom särskilda riktade åtgärder. nyckelfrågor delaktighet ökade är i Som en del av EU:s strävan att skapa fred och främja stabilitet och välstånd i Europa och i världen understöds program för att främja kvinnornas medverkan i fredsprocessen på Balkan. Man stöder också insatser som t. ex. att sammanföra kvinnliga tänkare från krigsdrabbade länder med europeiska politiker och medlemmar av internationella organisationer och att upprätta nätverk och ta initiativ till diskussioner om konfliktlösning med hjälp av fredliga metoder. Även kvinnors behov som offer för krig och väpnade konflikter behandlas. Könsmedvetenhet håller på att inta en central ställning i den verksamhet som Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) utför. Gemenskapsinsatser för att bekämpa könsrelaterat våld och organiserad brottslighet, såsom människohandel vars huvudsakliga syfte är sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn, granskas i samband med gemenskapens förberedelser inför 42:a sammanträdet som FN:s kommission för kvinnors ställning anordnar och FN: s granskning av genomförandet av handlingsplattformen som vidtagits under den fjärde internationella kvinnokonferensen i Beijing. som genomfördes och Daphne-initiativet Stop-programmet av arbetsgruppen för samarbete i rättsliga och inrikesfrågor förtjänar också att nämnas. Inom ramen för detta strävar det fleråriga Stop-programmet (6,5 miljoner ecu för fem år (1996-2000)) efter att främja konkret samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter när det gäller åtgärder för att bekämpa människohandel och sexuellt utnyttjande av barn. Programmet finansierar verksamheter som involverar domare, allmänna åklagare, polisavdelningar, tjänstemän och andra berörda offentliga organ. Daphne-initiativet (3 miljoner ecu per är under 1997 och 1998) är snarare inriktat på ickc-statliga organisationer än på medlemsstaternas myndigheter. Initiativet betonar förebyggande av våld, skydd mot våld och rehabilitering av offer, även dem som har utsatts för människohandel. immigrationsmyndigheter, 41 Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Den Europeiska unionen och den externa dimensionen av mänskliga rättigheter: Från Rom till Maastricht och framöver. (KOM(95) 567 slutlig). 24 2. 2 Politiska utmaningar prioriteringarna som gemenskapsinsatser inom synlig Denna granskning som grundar sig pä kommissionens arbetsprogram för I99S visar att jämställdhets frågor redan i viss utsträckning har införlivats i många av de höga för politiska och är mest jämställdhetsprofilen, strukturpolitiken, på området yttre förbindelser samt kommissionens interna reformprogram, bör bibehållas och vidareutvecklas. Granskningen avslöjar å andra sidan att det fortfarande kvarstår avsevärda luckor, dvs. centrala politikområden och ett alls har berörts sektorer jämställdhetsperspektiv. Dessa luckor behöver uppmärksammas särskilt under det kommande året. Följande politikområden förtjänar att uppmärksammas särskilt ur ett jämställdhetsperspektiv: 1998. Den sysselsättnings- som nästan integreringen inte av av Sysselsättning och arbetsmarknadspolitik • Resultaten inom sysselsättningspolitiken behöver uppföljning. Man bör säkerställa att punkten i sysselsättningsriktlinjerna lika möjligheter genomförs helt och hållet och att perspektivet om lika möjligheter införlivas i genomförandet och i uppföljningen av de övriga tre huvudpunkterna. • En jämn fördelning mellan kvinnor och män av ansvaret för arbete och familj skall uppmuntras som en del av de nya program som främjar deltidsarbete, flexibilitet och nya slag av arbetsorganisation. Sammanhållnings- och regionalpolitik Påpasslighet krävs för att säkerställa att den höga profileringen av lika möjligheter i den pågående reformen av de europeiska strukturfonderna förankras till fullo och förverkligas i praktiken inom genomförande, övervakning och utvärdering. EMU, euro och den inre marknaden I Europaparlamentets resolution42 om kommissionens meddelande om integrering av ett jämställdhetsperspektiv hävdas att "kvinnors ställning och situation i samhället bör tas mer i betraktande i främjandet av åtgärder till förmån för den inre marknaden och i politik som stöder EMU". Alla nödvändiga åtgärder bör vidtas för att far en positiv effekt pä säkerställa att EMU och budgetkonsolideringen jämställdheten. Man bör sträva efter att säkerställa att upprättandet av en inre marknad som ökar tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning inte hämmas av brist på flexibilitet som orsakas av djupt inrotade mönster för segregering på arbetsmarknaden. Målinriktade åtgärder bör vidtas för att påskynda desegregeringsprocessen, särskilt när det gäller 42 Europaparlamentets resolution av den 16 september 1997 om kommissionens meddelande KOM(96) 67: Att införliva jämställdheten mel lan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. Integrering av ett jämstålldhetsperspektiv punkt 31. 25 att främja mångfalden och ett fullt utnyttjande av kvinnors kapacitet och potential i chefsbefattningar och inom beslutsprocessen43 i såväl den offentliga som privata sektorn. Mot bakgrund av de demografiska förändringarna i samband med befolkningens i Europa blir det framtida arbetskraftsutbudet allt viktigare44. I åldrande kommissionens arbetsprogram för 1998 fastställs det att "den nuvarande beskattningen har en negativ inverkan på sysselsättningen" och att "kommissionen kommer att föreslå initiativ i syfte att gradvis rätta till dessa brister. " Det vara ett individualisering relevant sysselsättningsincitament. Eftersom kvinnor i allt högre grad har lika hög eller till och med högre utbildning än män, skulle detta öka reserven av kvalificerad arbetskraft och bidra till att den inre marknaden fungerar smidigt. av beskattningen att överväga som en Forskningspolitik, ny teknik och informationssamhället Det är av stor vikt att kvinnorna inte lämnas utanför processen att inhämta kunskaper och färdigheter. Det är viktigt att kvinnorna deltar till fullo i att skapa ett informationssamhälle som är könsmedvetet och gagnar kvinnor och män i lika mån. Åtskilliga mer eller mindre enskilda gemenskapssponsrade insatser genomförs. Det är dock fortfarande män och ett mansperspektiv som dominerar inom detta område. Kvinnorna är fortfarande underrepresenterade bland de högsta akademikerna och på forsknings- och innovationsområdet. En övergripande jämställdhetsstrategi behövs i genomförandet av Europeiska gemenskapens femte ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2000), samt andra gemenskapsinsatser på detta område. Man kan dra många fördelar av att utnyttja både kvinnors och mäns hela potential för forskning och vetenskaplig utveckling mot bakgrund av den berikning och samverkan som erhålls genom alt kombinera mans- och kvinnoaspekter inom vetenskaplig forskning och utveckling och användning av ny teknik. Eftersom Europeiska unionens och medlemsstaternas forskningspolitik i allt högre grad inriktas på att svara mot ekonomiska och sociala behov, kan kvinnor ge ett bidrag av central betydelse. Utvidgn ingsprocessen Det finns ett stort behov av att i utvidgningsprocessen inrikta sig mer systematiskt på behoven samt på följderna för jämställdheten. Gemenskapens regelverk på området lika möjligheter för kvinnor och män måste integreras till fullo i stärkandet av den nuvarande strategin för förberedelser inför anslutningen av nya medlemsstater. Jämställdheten bör lyftas fram med hjälp av följande: • Integrera ett jämställdhetsperspektiv i de allmänna programmen - vid behov även öronmärkta medel för lika möjligheter. 43 Jfr rådets rekommendation om jämn fördelning mellan kvinnor och män inom beslutsprocessen (96/694/EG). 44 Befolkningsrapport labour supply av Jill Rubery och Mark Smith vid European Work and Employment Centre, Manchester School of Management, UMIST, november 1997. 1997. KOM(97)361 slutlig, 9. 7. 1997. Se även The future of European 26 • Uppmuntra ansökarländcrna att delta i gemenskapsprogram inriktade pä lika möjligheter t. ex. gemenskapens för kvinnor och män, handlingsprogram för lika möjligheter för kvinnor och män ( 1990 2000). Medborgarnas Europa Av undersökningar för Eurobarometem framgår att kvinnor och män uppfattar frågor som gäller den europeiska integrationen på olika sätt. Kvinnor är i allmänhet mer skeptiska än män. Alla konsekvenser av dessa skillnader mellan könen45 måste analyseras för att man, om så behövs, skall kunna justera gemenskapspolitiken. Ett likadant stöd från kvinnor respektive män bör utgöra måttstocken för bedömningen av den europeiska integrationens framgång. Modernisering av kommissionens administration lika möjligheter för kvinnor och män Främjande av lika möjligheter är ett viktigt inslag i kommissionens pågående program för att modernisera sin administration och beslutsfattning (MAP 2000). Arbetseffektivitet och arbetsorganisation är och kommer att ses som verktyg för att bland annat förbättra möjligheterna att förena arbete och familjeansvar. Ett tredje handlingsprogram för i Europeiska kommissionen (1997-2000) har antagits och syftar till att utveckla en könsmedveten arbetskultur som tar hänsyn till kvinnliga och manliga värderingar, attitydskillnader, prioriteringar, arbetsmetoder samt könsspecifika behov. Upprättandet av årliga mål för att rekrytera och utnämna kvinnor samt granskningen av kvinnorepresentationen på alla nivåer inom kommissionens struktur utgör en del av denna insats. I det interna jämställdheten fortsättningsvis ägnas stor uppmärksamhet. som kommissionen genomför bör reformprogram 45 Eurobarometer 44. 3, december 1996. 27 ISSN 1024-4506 KOM(98) 122 slutlig DOKUMENT SV 05 04 06 16 Katalognummer : CB-CO-98-142-SV-C ISBN 92-78-31870-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg o$


title: WRITTEN QUESTION No. 561/98 by Olivier DUPUIS to the Commission. Civil law in Belgium

eurovoc_concepts:
Belgium
European official
civil law
divorce
national law
private international law

text: C 304/130 EN Official Journal of the European Communities 2. 10. 98 The Member States are responsible for determining what measures are most appropriate to ensure the free movement of goods and it falls to the Court of justice to verify, in the cases brought before it, whether such measures are adequate. If a Member State fails to take such necessary and appropriate measures, it can be held responsible by the national court in the light of the caselaw of the Court of justice (see joined cases C-46/93 and C-48/93 Brasserie du pe(cid:136)cheur). (98/C 304/196) WRITTEN QUESTION E-0561/98 by Olivier Dupuis (ARE) to the Commission (4 March 1998) Subject: Civil law in Belgium Community officials living in Belgium on a short-term basis and for purely work-related reasons are subject, for civil purposes, to different laws from those under which they acquired their marital status and are therefore placed at a disadvantage vis-a‘-vis their fellow nationals. In particular, Belgian divorce law, which is more restrictive than that in force in other EU Member States, is applicable to married couples whose members are not of Belgian nationality and whose marriages were contracted under terms and conditions which are different from, and on occasion more beneficial than, those provided for in Belgian law. Can the Commission say whether the EC-Belgium agreement concerning the seat of the various EC institutions contains any provisions on this subject? If private international law is applicable between the nationals of the Member States concerned and the authorities thereof, could the Commission find out from the Belgian authorities what the reasons are for the impediments to the application thereof which are encountered by EC officials living in Belgium (though not of Belgian nationality) and involved in divorce proceedings? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (23 March 1998) Community officials acting in an official capacity are covered by the Protocol on Privileges and Immunities, in particular Article 12 thereof. With regard to acts falling within private law, divorce included, Article 23 of the Staff Regulations of Officials of the European Communities provides that, subject to the Protocol on Privileges and Immunities, officials are not exempted from fulfilling their private obligations nor complying with the law and police regulations in force. It follows that the status of Community officials does not make their position any different from that of other persons in the same Member State. Non-Belgian Community officials residing in Belgium are accordingly subject to Belgian divorce laws and the rules of private international law. (98/C 304/197) WRITTEN QUESTION E-0562/98 by Olivier Dupuis (ARE) to the Commission (4 March 1998) Subject: Conflict between agriculture and wildlife in Cameroon The conversion of natural ecosystems into agricultural land is undoubtedly the primary ecological problem facing Africa today and it is also the greatest threat to the biodiversity of the continent. Increasing numbers of experts consider that more effective use of natural resources, in particular wildlife, is the only solution to this serious human and ecological problem


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 515/98 af 4. marts 1998 om fastsættelse for februar 1998 af den specifikke landbrugsomregningskurs for refusionsbeløbet for lageromkostninger i sukkersektoren

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
redemption
representative rate
storage cost
sugar

text: L 65/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 3. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 515/98 af 4. marts 1998 om fastsættelse for februar 1998 af den specifikke landbrugsomregningskurs for refusionsbeløbet for lageromkostninger i sukkersektoren KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1785/81 juni 1981 om den fælles markedsordning for af 30. sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1599/ 96 (2), under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (4), under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1713/93 af 30. juni 1993 om særlige bestemmelser for anvendelse af landbrugsomregningskurserne i sukkersek- toren (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 59/97 (6), særlig artikel 1, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: refusionsbeløbet I artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1713/93 er det fastsat, at jf. artikel 8 i forordning (EØF) nr. 1785/81, omregnes til national valuta ved hjælp af en specifik landbrugsomreg- ningskurs, der er lig med det pro rata-beregnede gennem- lageromkostninger, for som gælder i snit af de landbrugsomregningskurser, landbrugsomreg- oplagringsm(cid:134)neden; den specifikke ningskurs skal fastsættes hver m(cid:134)ned for den foreg(cid:134)ende m(cid:134)ned; anvendelsen af disse bestemmelser fører for februar 1998 til fastsættelse af den specifikke landbrugsomregningskurs for omregning af refusionsbeløbet for lageromkostninger til de forskellige nationale valutaer som angivet i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Den specifikke landbrugsomregningskurs, der anvendes til omregning af refusionsbeløbet for lageromkostninger som omhandlet i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 1785/81 til de enkelte nationale valutaer, fastsættes for februar 1998 som angivet i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 5. marts 1998. Den anvendes fra den 1. februar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 43. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. (5) EFT L 159 af 1. 7. 1993, s. 94. (6) EFT L 14 af 17. 1. 1997, s. 25. 5. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 65/15 BILAG til Kommissionens forordning af 4. marts 1998 om fastsættelse for februar 1998 af den i specifikke landbrugsomregningskurs lageromkostninger refusionsbeløbet for for sukkersektoren Landbrugsomregningskurser 1 ECU = 40,9321 7,54917 1,98243 312,011 167,153 6,68769 0,788784 1 973,93 2,23273 13,9485 201,803 6,02811 8,75582 0,695735 belgiske og luxembourgske francs danske kroner tyske mark græske drakmer spanske pesetas franske francs irske pund italienske lire nederlandske gylden østrigske schilling portugisiske escudos finske mark svenske kroner pund sterling


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 562/98 von Olivier DUPUIS an die Kommission. Konflikt zwischen Landwirtschaft und wildlebenden Tieren in Kamerun

eurovoc_concepts:
Cameroon
EU aid
France
animal life
biodiversity
conservation of resources
cotton
ecosystem

text: C 304/130 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 2. 10. 98 Es liegt im Ermessen der Mitgliedstaaten zu entscheiden, welche Ma(cid:223)nahmen am besten geeignet sind, den freien Warenverkehr sicherzustellen, und der Gerichtshof hat in den ihm unterbreiteten Fa¤llen zu pru¤fen, ob diese Ma(cid:223)nahmen angemessen sind. Wenn ein Mitgliedstaat die notwendigen und geeigneten Ma(cid:223)nahmen nicht trifft, kann er gema¤(cid:223) der Rechtsprechung des Gerichtshofs (s. verbundene Rechtssachen C-46/93 und C-48/93 Brasserie du pe(cid:136)cheur) von einem einzelstaatlichen Gericht zur Verantwortung gezogen werden. (98/C 304/196) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0561/98 von Olivier Dupuis (ARE) an die Kommission (4. Ma¤rz 1998) Betrifft: Das Zivilrecht in Belgien Beamte der Gemeinschaft, die voru¤bergehend und aus rein beruflichen Gru¤nden ihren Wohnsitz in Belgien haben, unterliegen im Bereich des Zivilrechts einer Rechtsordnung, die sich von der unterscheidet, unter der sie ihren zivilrechtlichen Status erworben haben, was eine Benachteiligung gegenu¤ber ihren Landsleuten bedeutet. Das belgische Scheidungsrecht, das strenger als das in anderen Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union geltende Recht ist, wird auf Ehepaare angewandt, bei denen die Partner nicht die belgische Staatsangeho¤rigkeit besitzen und deren Eheschlie(cid:223)ung unter anderen Regelungen und Bedingungen vorgenommen wurde, die manchmal vorteilhafter als die im belgischen Recht vorgesehenen sind. Kann die Kommission erla¤utern, ob das Sitzabkommen zwischen der Europa¤ischen Gemeinschaft und Belgien entsprechende Bestimmungen entha¤lt? Kann die Kommission fu¤r den Fall, da(cid:223) im Verha¤ltnis zwischen den Staatsangeho¤rigen der betreffenden Staaten und deren Beho¤rden das internationale Privatrecht anwendbar ist, bei den belgischen Beho¤rden die Hindernis- gru¤nde fu¤r eine Anwendung auf die europa¤ischen Beamten mit Wohnsitz in Belgien › aber ohne belgische Staatsangeho¤rigkeit › im Falle von Scheidungsverfahren in Erfahrung bringen? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (23. Ma¤rz 1998) Auf die Beamten der Gemeinschaften findet bezu¤glich der von ihnen in amtlicher Eigenschaft vorgenommenen Handlungen das Protokoll u¤ber die Vorrechte und Befreiungen, insbesondere Artikel 12, Anwendung. Was zivilrechtliche Fragen und somit auch Scheidungen anbelangt, so sind die Beamten gema¤(cid:223) Artikel 23 des Statuts weder von der Erfu¤llung ihrer perso¤nlichen Verpflichtungen ncoh von der Beachtung der geltenden Gesetze und polizeilichen Vorschriften befreit. Die Beamten der Gemeinschaften unterliegen somit nicht allein aufgrund ihres Status einer anderen Regelung als andere Personen, die im gleichen Mitgliedstaat ansa¤ssig sind. Fu¤r Scheidungen bedeutet dies, da(cid:223) auch in Belgien ansa¤ssige Beamte der Gemeinschaften, die nicht die belgische Staatsangeho¤rigkeit besitzen, die Vorschriften des belgischen Rechts sowie des internationalen Privatrechts Anwendung finden. (98/C 304/197) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0562/98 von Olivier Dupuis (ARE) an die Kommission (4. Ma¤rz 1998) Betrifft: Konflikt zwischen Landwirtschaft und wildlebenden Tieren in Kamerun Die Umwandlung natu¤rlicher O¤ kosysteme in landwirtschaftliche Nutzfla¤chen ist zweifellos das gro¤(cid:223)te Umweltproblem, mit dem Afrika heute konfrontiert ist, und daru¤ber hinaus die gro¤(cid:223)te Gefahr fu¤r die Artenvielfalt des Kontinents. Immer mehr Experten sehen in einer besseren Verwertung der natu¤rlichen Ressourcen und insbesondere der wildlebenden Tiere die einzige Lo¤sung fu¤r dieses gro(cid:223)e menschliche und o¤kologische Problem


title: WRITTEN QUESTION No. 597/98 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Civil aviation in the European Union

eurovoc_concepts:
air space
air transport
civil aviation
competitiveness
international transport
liberalisation of the market
restriction on competition
single market

text: C 354/10 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 19. 11. 98 (98/C 354/14) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0597/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Panayotis Lambrias (PPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Siviili-ilmailu Euroopan unionissa Eurooppa-foorumi ja¤rjesti Brysselissa¤ 27. tammikuuta 1998 konferenssin aiheesta (cid:148)Maailmanlaajuisen haasteen kohtaaminen › siviili-ilmailun na¤kyma¤t EU:ssa(cid:148). Miten komissio arvioi ta¤ssa¤ konferenssissa laadittuja suuntaviivoja seka¤ siella¤ ilmaistuja mielipiteita¤? Katsooko komissio, etta¤ voidaan ryhtya¤ toimiin yhteiso¤n politiikan vahvistamiseksi ta¤lla¤ alalla? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsema konferenssi keskittyi lentoliikenteen globaalistumiseen ja siita¤ aiheutuviin seurauksiin yhteiso¤n siviili-ilmailulle. Komissio tieta¤a¤, etta¤ on luotava maailmanlaajuisen siviili-ilmailun tarpeisiin mukautettu sa¤a¤ntelyrakenne. Vuodesta 1987 la¤htien on kolmella vapauttamistoimenpidepaketilla luotu asteittain yhtena¤iset ilmailumarkkinat yhteiso¤n alueella. Na¤ma¤ markkinat tarjoavat yhteiso¤n lentoyhtio¤ille vankan perustan maailmanlaajuisen strategian kehitta¤miseen. Globaalistuminen edellytta¤a¤ kuitenkin, etta¤ yhteiso¤ ottaa ka¤ytto¤o¤n tehokkaan ulkoisen politiikan sen varmistamiseksi, etta¤ yhteiso¤n lentoyhtio¤t ja kuluttajat voivat mahdollisimman ta¤ysima¤a¤ra¤isesti hyo¤tya¤ uudesta kilpailuympa¤risto¤sta¤. Samalla on pyritta¤va¤ varmistamaan turvallisuus ja oikeudenmukainen kilpailu. Komissio kehitta¤a¤ parhaillaan ta¤llaista politiikkaa neuvotellessaan Euroopan yhteisen ilmailualueen perustami- sesta kymmenen Keski-Euroopan maan kanssa. Komissio on myo¤s toimittanut neuvostolle ehdotuksen pa¤a¤to¤kseksi (1), jolla annettaisiin komissiolle valtuudet ka¤ynnista¤a¤ neuvottelut sopimuksen tekemiseksi Yhdys- valtojen kanssa transatlanttisen yhteisen ilmailualueen luomisesta. Ta¤llaisten toimivaltuuksien myo¤nta¤minen (cid:151) asiasta keskustellaan yha¤ neuvostossa (cid:151) olisi merkitta¤va¤ askel tehokkaan yhteisen ulkoisen ilmailupolitiikan kehitta¤misessa¤ ja toteuttamisessa. Politiikassa otettaisiin huomioon alan muuttuminen maailmanlaajuiseksi, ja se palvelisi yhteiso¤n ja sen ja¤senvaltioiden, lentoyhtio¤iden seka¤ kuluttajien etuja. (1) SEC(97) 2053 lopullinen. (98/C 354/15) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0598/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Panayotis Lambrias (PPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Egeanmeren ita¤rannikon saastuminen teollisuusyritysten toiminnan johdosta Va¤limerta koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien toimintaohjelmasta (UNEP 1997) ja OECD:n asiaa koske- vista kertomuksista saatujen tietojen mukaan Egeanmereen upotetaan valtavia ma¤a¤ria¤ teollisuusja¤tetta¤. Ta¤sta¤ saastumisesta ovat vastuussa Turkin rannikolla toimivat sadat ympa¤risto¤a¤ kuormittavat teollisuusyritykset, jotka kielta¤ytyva¤t noudattamasta kansainva¤lisia¤ normeja, ja muodostavat siten era¤a¤nlaisen (cid:148)myrkkypommin(cid:148), joka uhkaa koko alueen ekologista tasapainoa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtya¤ ratkaistakseen ta¤ma¤n ongelman, joka uhkaa johtaa ympa¤risto¤katastrofiin ja taloudelliseen katastrofiin Euroopan unionin elinvoimaisessa osassa? Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Komissio on tietoinen Turkin ympa¤risto¤ongelmista. Yhteistyo¤n aloittamisesta Turkin kanssa ta¤lla¤ alalla on sovittu 6. 3. 1995 tehdyssa¤ EU-Turkki-assiointineuvoston pa¤a¤to¤slauselmassa. Ta¤lla¤ yhteistyo¤lla¤ on tarkoitus tehostaa ympa¤risto¤n saastumisen ehka¤isemista¤