title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 901/98 dell'on. Bryan CASSIDY alla Commissione. Ponte di Poole

eurovoc_concepts:
France
United Kingdom
carriage of goods
cross-channel connection
harbour installation
tourism
trans-European network
transport network

text: C 402/42 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 12. 98 di calcio di Francia. Al riguardo, la Commissione desidera rassicurare l(cid:146)onorevole parlamentare, che sar(cid:224) sua cura esaminare nel dettaglio, non appena saranno ultimati, gli accordi di rivendita proposti dall(cid:146)UEFA onde garantirne la compatibilit(cid:224) con la normativa comunitaria in materia di concorrenza. (98/C 402/051) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0901/98 di Bryan Cassidy (PPE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Ponte di Poole La Commissione Ł sicuramente consapevole dell(cid:146)importanza del collegamento attraverso il Canale della Manica tra Poole nel Regno Unito e Cherbourg in Francia. Tale collegamento, che costituisce una rotta importante per il trasporto delle merci, cos(cid:236) come per il turismo che attraversa la Manica, ha rilievo europeo. Tuttavia, l(cid:146)accesso al Porto di Poole Ł limitato. I veicoli in arrivo o in partenza dal porto devono utilizzare un vecchio ponte che, di tempo in tempo, deve essere chiuso alla circolazione per permettere il passaggio delle imbarcazioni di diporto. In passato, alcuni funzionari della Commissione avevano indicato che avrebbero valutato positivamente una richiesta di finanziamenti comunitari per la sostituzione del ponte di Poole. Pu(cid:242) dire la Commissione se continua a condividere tale posizione? Pu(cid:242) inoltre indicare quali consigli darebbe al consiglio municipale di Poole, affinchŁ la richiesta di sovvenzioni comunitarie, destinate al cofinanziamento dei costi derivanti dalla sostituzione dell(cid:146)inadeguato ponte di Poole, sia approvata? Risposta data dal sig. Kinnock a nome della Commissione (5 giugno 1998) Il progetto in questione non fa parte di un programma per il quale sia disponibile un sostegno da parte del Fondo europeo di sviluppo regionale. Gli unici altri fondi comunitari europei disponibili per i progetti nel campo dell(cid:146)infrastruttura dei trasporti sono quelli destinati allo sviluppo della rete transeuropea dei trasporti (TEN-T) come previsto negli orientamenti della decisione n. 1692/96/CE (1). Conformemente a tale normativa la prassi adottata prevede una limitazione dei fondi a favore dei porti destinati a studi volti allo sviluppo delle infrastrutture portuali piuttosto che al sostegno per la costruzione di infrastrutture. PoichØ il proposto ponte di Poole non fa parte di una via stradale transeuropea, la sua sostituzione non risponde ai criteri previsti per un sostegno TEN. Si consiglia pertanto all(cid:146)onorevole parlamentare di insistere con le autorit(cid:224) nazionali affinchØ sia migliorato l(cid:146)accesso al porto di Poole poichØ, al momento, la Comunit(cid:224) non dispone giuridicamente dei mezzi per sostenerne lo sviluppo. (1) JO L 228 del 9. 9. 1996. (98/C 402/052) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0903/98 di Nuala Ahern (V) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Montagne Cairngorm in Scozia Le autorit(cid:224) del Regno Unito hanno designato una superficie notevole delle montagne Cairngorm in Scozia come Zona di protezione speciale (ZPS), a titolo della direttiva 79/409/CEE (1) concernente la protezione degli uccelli selvatici. Il sito Ł stato inoltre proposto per la designazione di Zona speciale di conservazione (ZSC), a norma della direttiva 92/43/CEE (2) relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della


title: Åtgärder för att stödja små och medelstora företag och hantverksföretag.

eurovoc_concepts:
EU financing
economic policy
handicrafts
industrial structures


title: WRITTEN QUESTION No. 871/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Progress in the fight against child abuse

eurovoc_concepts:
EU policy
child protection
children's rights
fight against crime
prostitution
tourism
violence

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 323/89 (98/C 323/124) SKRIFTLIG FR¯GA E-0871/98 fr(cid:229)n Gerhard Hager (NI) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Framsteg i kampen mot utnyttjande av barn Kommissionen lade 1997 fram ett meddelande om kampen mot turism da¤r barn utnyttjas sexuellt (KOM(96)0547) och en gemensam avsiktsfo¤rklaring om Europeiska unionens bidrag till fo¤rsta¤rkning av kampen mot sexuellt utnyttjande av barn (C4-0556/96). I ett beta¤nkande om fr(cid:229)gan kra¤vde parlamentet med besta¤mdhet att de medel som st(cid:229)r till fo¤rfogande anva¤nds. 1. Vad har kommissionen sedan dess gjort fo¤r att genomfo¤ra m(cid:229)len i meddelandet och avsiktsfo¤rklaringen? Har kommissionen n(cid:229)gon information om vilka (cid:229)tga¤rder medlemsstaterna vidtagit i den ha¤r fr(cid:229)gan den 2. senaste tiden? Svar avgivet av Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (24 april 1998) D(cid:229) svaret a¤r mycket omfattande, sa¤nder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat. (98/C 323/125) SKRIFTLIG FR¯GA E-0872/98 fr(cid:229)n John Cushnahan (PPE) till r(cid:229)det (31 mars 1998) A¤mne: Hja¤lp till sva¤ltdrabbade omr(cid:229)den i va¤stra Papua Ka¤nner r(cid:229)det till rapporter fr(cid:229)n ma¤nniskora¤ttsorganisationer om att kyrkliga samfund i va¤sta Papua (Irian Jaya) av indonesisk milita¤r nekats tilltra¤de till omr(cid:229)den i distrikten Puncak Jaya och Jawijaj i va¤stra Papua, da¤r de ville fo¤ra in fo¤rno¤denheter, trots den p(cid:229)g(cid:229)ende hungersno¤den i denna region? Har r(cid:229)det f(cid:229)tt n(cid:229)gon na¤rmare information om denna situation och vilka (cid:229)tga¤rder planerar r(cid:229)det att vidta? Svar (6 juli 1998) R(cid:229)det har ingen information i den fr(cid:229)ga som den a¤rade parlamentsledamoten na¤mner. Ordfo¤randeskapet kommer att fo¤resl(cid:229) att fr(cid:229)gan tas upp vid ett kommande mo¤te i expertgruppen fo¤r fr(cid:229)gor som ro¤r Asien och Oceanien och att man da¤r so¤ker att faststa¤lla ett tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tt i na¤ra samarbete med hja¤lporganisationer som arbetar ute p(cid:229) fa¤ltet i Irian Jaya. (98/C 323/126) SKRIFTLIG FR¯GA E-0874/98 fr(cid:229)n Concepcio· Ferrer (PPE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Antibiotika fo¤r djur Eurocoop bega¤rde nyligen ett totalfo¤rbud i EU mot anva¤ndandet av antibiotika som tillva¤xtbefra¤mjande medel i djurfoder. Om antibiotika anva¤nds p(cid:229) andra sa¤tt a¤n som la¤kemedel kan detta skapa problem. Dessutom m(cid:229)ste Europeiska unionen fo¤ra en ansvarsfull politik som a¤r o¤ppen fo¤r insyn och som garanterar att konsumenterna skyddas. Planerar kommissionen med tanke p(cid:229) detta att vidta (cid:229)tga¤rder fo¤r att hindra att antibiotika anva¤nds i djurfoder inom Europeiska unionen?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 907/98 del Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA a la Comisión. Importación de conservas de atún y bonito de terceros países

eurovoc_concepts:
EU statistics
import
originating product
preserved product
sea fish
third country
trade volume

text: C 323/94 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 Respuesta del Sr. de silguy en nombre de la Comisio·n (20 de abril de 1998) El estudio al que alude su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se trata probablemente del «Informe sobre la sostenibilidad» publicado en febrero de 1990 por la Asociacio·n para la Unio·n Monetaria Europea (AUME). Dicho informe puede solicitarse a la AUME, a la siguiente direccio·n: 26 rue de la Pe·pinie‘re, 78008 Paris, France, Tel. (33) 1 44 70 60 30, Fax: (33) 1 45 22 33 77. Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y la Secretar(cid:14)·a del Parlamento recibira·n directamente una copia de la introduccio·n, el contenido y una s(cid:14)·ntesis de dicho informe. La AUME fue fundada en 1987 por un grupo de empresarios europeos. Se trata de una organizacio·n empresarial totalmente auto·noma que colabora con las autoridades pu·blicas y opera en los quince Estados miembros. Si desea obtener ma·s informacio·n al respecto, puede recurrir directamente a la Asociacio·n. Los economistas que han participado en el grupo de trabajo y en la redaccio·n del Informe figuran en un Anexo a este u·ltimo. Para conocer los criterios en que se ha basado su eleccio·n remito a su Sen(cid:152)or(cid:14)·a a la AUME. El 25 de marzo de 1998, la Comisio·n publico· el informe (1) exigido en virtud del art(cid:14)·culo 109J del Tratado CE («Informe de convergencia»), en el que se evalu·an los progresos realizados por los Estados miembros en el cumplimiento de sus obligaciones en relacio·n con la realizacio·n de la unio·n econo·mica y monetaria. El informe analiza si se ha alcanzado un alto grado de convergencia sostenible tal como se mencionaba en el art(cid:14)·culo 109J. La Comisio·n ha contribuido a los trabajos del la AUME mediante una subvencio·n en bloque de 500. 000 ecus en 1997 en el marco del programa de informacio·n de la Comisio·n sobre la unio·n econo·mica y monetaria. La Comisio·n no ha concedido una ayuda econo·mica directa para el informe de la AUME ni para ningu·n estudio individual. La AUME es un organismo plenamente auto·nomo. As(cid:14)· pues, la Comisio·n ni es responsable de las conclusiones del Informe, ni se siente vinculada a ellas en modo alguno. La opinio·n de la Comisio·n en relacio·n con el grado de convergencia sostenible en el sentido del art(cid:14)·culo 109 J del Tratado CE queda reflejada en el Informe de Convergencia. Por lo que respecta a las fuentes de los datos utilizados en el Informe de la AUME, las definiciones de «sostenibilidad» y de «criterios de pol(cid:14)·tica financiera» y a la posicio·n del informe sobre la legitimidad democra·tica del BCE, remito a su Sen(cid:152)or(cid:14)·a al propio informe. (1) COM(98)1999 final. (98/C 323/133) PREGUNTA ESCRITA E-0902/98 de Bryan Cassidy (PPE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Desglose por nacionalidad del personal de la Comisio·n ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a facilitar un desglose por nacionalidad y por grado de su personal a tiempo completo para los an(cid:152)os 1995, 1996 y 1997? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisio·n (24 de abril de 1998) Debido a la gran extensio·n de la respuesta, que consta de numerosos diagramas, la Comisio·n la remite directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 323/134) PREGUNTA ESCRITA E-0907/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Importacio·n de conservas de atu·n y bonito de terceros pa(cid:14)·ses ¿Puede informar la Comisio·n de cua·l es el volumen de importacio·n de conservas de atu·n y bonito procedentes de terceros pa(cid:14)·ses, con indicacio·n individualizada de las cantidades segu·n la procedencia en las fronteras de la Unio·n Europea?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 808/98 του Hedy d'ANCONA προς την Επ τροπή. Έρευνα υπό τον τίτλο "An appraisal of technologies of political control - interim study" του STOA του Ευρωπαiκού Κοινοβουλίου (ΡΕ 166.499/Int.St)

eurovoc_concepts:
EU control
choice of technology
protection of privacy
scientific apparatus
scientific research
supervisory power
technology assessment

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/77 (98/C 323/100) GRAPTH ERVTHSH E-0799/98 ypobolh· : Nuala Ahern (V) prow thn Epitroph· (18 Marti·oy 1998) Ue·ma: Diaspora· radienergv· n apoblh·tvn apo· th mona·da Dourneay (Skvti·a) sth Bo·reio Ua·lassa (cid:201)xei lo·goyw h Epitroph· na tropopoih·sei thn apa·nthsh poy e·dvse sthn erv· thsh ar. H-0706/96 (1) stiw 17 Septembri·oy 1996, sy·mfvna me thn opoi·a h diaspora· thw radiene·rgeiaw apo· th mona·da Dourneay (Skvti·a) sth Bo·reo Ua·lassa den e·xei epiptv· seiw sto koino· thw Skandinabi·aw, th stigmh· poy h Yphresi·a Atomikh·w Ene·rgeiaw thw Bretani·aw parade·xuhke, stiw 2 Febroyari·oy 1998, o·ti ypa·rxei kai dey·tero fre·ar dia· ueshw apoblh·tvn/silo· sto Dourneay, h y·parjh toy opoi·oy h·tan mystikh· me·xri tv· ra; Po·te plhroforh·uhke h Epitroph· thn y·parjh toy en lo·gv freati·oy; (1) Syzhth·seiw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, 4-488 (Septe·mbriow 1996) Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Mai(cid:143)oy 1998) To a·ruro thw efhmeri·daw sto opoi·o anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, den pare·xei stoixei·a sxetika· me aporri·ceiw apo· tiw egkatasta·seiw toy Dounreay. Kata· syne·peian, oydo·lvw ephrea·zei thn apa·nthsh thw Epitroph·w sthn Proforikh· Erv· thsh H-706/96 thw kaw Eriksson, poy ypeblh·uh sthn «v· ra tvn ervth·sevn» sthn merikh· sy·nodo toy Koinoboyli·oy, toy Septembri·oy toy 1996 (1). To «me·xri stigmh·w mystiko·» frea·tio ei·nai, sthn pragmatiko·thta, mi·a egkata·stash apouh·keyshw gnvsth· vw endia·meso silo· sterev· n apoblh·tvn. Synde·etai me to sy·sthma dia·ueshw lyma·tvn thw mona· daw, kai ka·ue apo·rrich apo· ayto· apotelei· tmh·ma tvn egkekrime·nvn aporri·cevn apo· thn mona· da. H Epitroph· gnvri·zei thn y·parjh thw egkata·stashw ayth·w afo·toy to Hnvme·no Basi·leio ype·grace thn Synuh·kh Eyrato·m. Sto plai·sio ayto·, to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh E-663/98 thw kaw Bloch von Blottnitz (2). H kybe·rnhsh toy Hnvme·noy Basilei·oy anakoi·nvse epi·shw o·ti ta apo·blhta ua anaktv· ntai gia epejergasi·a to·so apo· to endia·meso frea·tio o·so kai apo· to silo· sto Dounreay. (1) Syzhth·seiw toy Koinoboyli·oy 4-488 (Septe·mbriow 1996) (2) ble·pe seli·da 62 (98/C 323/101) GRAPTH ERVTHSH E-0807/98 ypobolh· : Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: (cid:201)reyna ypo· ton ti·tlo «An appraisal of technologies of political control › interim study» toy STOA toy Eyrvpa(cid:14)¤koy· Koinoboyli·oy (RE 166. 499/Int. St) (cid:201)xei la·bei h Epitroph· gnv· sh thw e·reynaw toy STOA toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (RE 166. 499/Int. St) ypo· ton ti·tlo «An appraisal of technologies of political control › interim study»; (98/C 323/102) GRAPTH ERVTHSH E-0808/98 ypobolh·: Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: (cid:201)reyna ypo· ton ti·tlo «An appraisal of technologies of political control › interim study» toy STOA toy Eyrvpa(cid:14)¤koy· Koinoboyli·oy (RE 166. 499/Int. St) (cid:201)xontaw, metajy· a·llvn, ypo·ch tiw prospa·ueiew toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy gia na teuoy·n eggyh·seiw gia thn prostasi·a toy idivtikoy· periba·llontow tvn politv· n, poia ei·nai ta sympera·smata thw Epitroph·w apo· thn


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 827/98 dell'on. Ursula SCHLEICHER alla Commissione. Compatibilità della "tassa speciale di soggiorno" in Badgastein con il diritto dell'UE

eurovoc_concepts:
Austria
VAT
application of EU law
excise duty
health care
tax exemption
tax harmonisation
tax system

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 915/98 del Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA a la Comisión. Las semiconservas de anchoa en salazón y en aceite en los Acuerdos con terceros países

eurovoc_concepts:
EU statistics
agreement (EU)
import
originating product
preserved product
salted product
sea fish
third country
trade volume

text: C 323/96 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 (98/C 323/141) PREGUNTA ESCRITA E-0914/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Las conservas de atu·n y bonito en los Acuerdos con terceros pa(cid:14)·ses ¿Puede informar la Comisio·n sobre los compromisos aceptados de importacio·n de conservas de atu·n y bonito contemplados en Acuerdos de la UE con terceros pa(cid:14)·ses con indicacio·n individualizada de cantidades segu·n la procedencia? (98/C 323/142) PREGUNTA ESCRITA E-0915/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Las semiconservas de anchoa en salazo·n y en aceite en los Acuerdos con terceros pa(cid:14)·ses ¿Puede informar la Comisio·n sobre los compromisos aceptados de importacio·n de semiconservas de anchoa en salazo·n y en aceite contemplados en Acuerdos de la UE con terceros pa(cid:14)·ses con indicacio·n individualizada de cantidades segu·n la procedencia? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 y E-0915/98 dada por la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (30 de abril de 1998) Debido a la gran extensio·n de la respuesta, que consta de numerosos diagramas, la Comisio·n la remite directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 323/143) PREGUNTA ESCRITA E-0928/98 de Concepcio· Ferrer (PPE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Papel de las PYME en la Unio·n Europea La Comisio·n Europea ha reconocido el papel decisivo de las pequen(cid:152)as y medianas empresas de cara a la creacio·n de empleo. El informe anual del Tribunal de Cuentas Europeo de 1996 calcula en 1. 200 millones de ecus anuales los fondos destinados a acciones en favor de las pequen(cid:152)as y medianas empresas en el marco del FEDER; esta elevada cantidad certifica la importancia que tienen las PYME dentro de la Unio·n Europea. La Comisio·n, sin embargo, aun reconociendo la importancia de las pequen(cid:152)as y medianas empresas, no incluyo· en su d(cid:14)·a a los representantes de las PYME en los trabajos de preparacio·n de las l(cid:14)·neas directrices de cara al Consejo Europeo Extraordinario sobre el empleo. ¿Piensa la Comisio·n abrir el dia·logo social tambie·n a los representantres de las pequen(cid:152)as y medianas empresas, para darle de este modo un mayor dinamismo y con el fin de adoptar medidas finales ma·s acordes con la realidad y los intereses de los ciudadanos de la Unio·n Europea? Respuesta del Sr. Papouts(cid:14)·s en nombre de la Comisio·n (14 de mayo de 1998) La importancia de las pequen(cid:152)as y medianas empresas (PYME) de cara a la econom(cid:14)·a y a la creacio·n de empleo se volvio· a confirmar en el Consejo Europeo de Luxemburgo. En las directrices para el empleo se subrayo· la necesidad de mejorar el entorno empresarial en favor de las PYME y de implicar a los interlocutores sociales en la aplicacio·n de estas directrices


title: PREGUNTA ESCRITA n. 883/98 del Bill MILLER a la Comisión. El milenio y las nuevas tecnologías

eurovoc_concepts:
European official
Member of the European Parliament
access to EU information
administrative procedure
correspondence
interinstitutional relations
translation
written question

text: C 310/144 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 (98/C 310/195) PREGUNTA ESCRITA E-0882/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Nu·mero de notificaciones ¿Existe un promedio de notificaciones que se deben enviar a un funcionario de la Comisio·n antes de que se de· respuesta a una consulta de un diputado del Parlamento Europeo? (98/C 310/196) PREGUNTA ESCRITA E-0883/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: El milenio y las nuevas tecnolog(cid:14)·as Con el avance de las nuevas tecnolog(cid:14)·as y la llegada del nuevo milenio ¿Corro el peligro de recibir una respuesta a mi anterior correspondencia dirigida a la Comisio·n? (98/C 310/197) PREGUNTA ESCRITA E-0884/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Per(cid:14)·odo de tiempo necesario para responder a la correspondencia ¿Cua·nto tiempo tarda, por te·rmino medio, un funcionario de la Comisio·n en responder a la correspondencia de un diputado del Parlamento Europeo? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-0882/98, E-0883/98 y E-0884/98 dada por el Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (14 de abril de 1998) La Comisio·n procura dar respuesta a toda la correspondencia lo ma·s ra·pidamente posible. Sin embargo, depende, en gran medida, de la necesidad eventual de traducir la respuesta, o de la coordinacio·n de diferentes servicios para su redaccio·n, o incluso, del tecnicismo de los temas que se abarcan. En un intento de buena colaboracio·n entre instituciones, el plazo normal para responder a una pregunta de un miembro del Parlamento esta· establecido en tres semanas. A medida que se registran los env(cid:14)·os procedentes de un miembro del Parlamento, el servicio «Correo de la Comisio·n» de la Secretar(cid:14)·a General garantiza un seguimiento de las respuestas enviando una reclamacio·n a los servicios correspondientes en caso de no recibir respuesta en dicho plazo. La cercan(cid:14)·a del an(cid:152)o 2000 no influye en este procedimiento. (98/C 310/198) PREGUNTA ESCRITA E-0885/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Acceso a la documentacio·n ¿Reconoce la Comisio·n la decisio·n del Tribunal de Primera Instancia del 6 de febrero de 1998 (Asunto T-124/96) relativa al acceso a la documentacio·n? En caso afirmativo, ¿Preve· la Comisio·n adherirse al punto 6 de esta decisio·n, que propone un Co·digo de Conducta? Si es as(cid:14)·, ¿Acepta la Comisio·n el punto 6 en el que se afirma que el pu·blico podra· tener acceso en la medida de lo posible a los documentos de que disponen la Comisio·n y el Consejo? Se entiende que se trata de documentos de cualquier tipo de texto escrito, en cualquier formato, con datos existentes de la Comisio·n o el Consejo


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 896/98 af Daniela RASCHHOFER til Kommissionen. Told på bananer

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
Sweden
common organisation of markets
free circulation
quantitative restriction
tariff quota
tropical fruit


title: ZusammenfassungGrösse in Europa Zusammenfassung.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU environmental policy
sustainable development
town planning


title: WRITTEN QUESTION No. 931/98 by Riitta MYLLER , Reino PAASILINNA , Pertti PAASIO , Jörn DONNER to the Commission. The Commission and freedom of expression

eurovoc_concepts:
European Commission
Finland
censorship
free movement of goods
freedom of expression
job security
national production
television

text: 21. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 323/97 Kommissionen a¤r medveten om behovet av att l(cid:229)ta organisationer som fo¤retra¤der sm(cid:229) och medelstora fo¤retag delta vid genomfo¤randet av riktlinjerna fo¤r sysselsa¤ttningen p(cid:229) europeisk niv(cid:229) och i fo¤rhandlingarna om avtal p(cid:229) det sociala omr(cid:229)det. Organisationer som fo¤retra¤der sm(cid:229) och medelstora fo¤retag a¤r ledamo¤ter av r(cid:229)dgivande kommitte·er och de r(cid:229)dfr(cid:229)gas vederbo¤rligen i samband med fo¤rslag till lagstiftning, enligt artikel 3 i det avtal om socialpolitik som utgo¤r bilaga till EG-fo¤rdraget. Slutligen har kommissionen inlett ett omfattande samr(cid:229)d i syfte att fo¤rba¤ttra den sociala dialogen p(cid:229) europeisk niv(cid:229) och kommer inom kort att publicera ett meddelande med riktlinjer fo¤r hur detta skall uppn(cid:229)s. (98/C 323/144) SKRIFTLIG FR¯GA E-0931/98 fr(cid:229)n Riitta Myller (PSE), Reino Paasilinna (PSE), Pertti Paasio (PSE) och Jo¤rn Donner (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Kommissionen och yttrandefriheten Det har kommit till v(cid:229)r ka¤nnedom att Europeiska kommissionen skriftligen har ingripit i Finlands Rundradios TV 1:s programserie (cid:148)30 mark per vecka skapar 30 000 arbetsplatser per (cid:229)r(cid:148). Programserien a¤r riktad till allma¤nheten och avsikten med den har varit att redogo¤ra fo¤r de sysselsa¤ttande effekterna som de i Finland tillverkade produkterna har p(cid:229) efterfr(cid:229)gan. Enligt principerna fo¤r EU:s inre marknad bo¤r det r(cid:229)da fri ro¤rlighet fo¤r varor, tja¤nster och personer inom gemenskapens gra¤nser. P(cid:229) grundval av dessa besta¤mmelser kan man emellertid inte ingripa i yttrandefriheten i en medlemsstat. Det a¤r alldeles uppenbart att det har varit fr(cid:229)ga om detta d(cid:229) kommissionen kontaktat det finska handels- och industriministeriet. Vi undrar vad kommissionen ta¤nker go¤ra fo¤r att sa¤kersta¤lla att man genom att ha¤nvisa till besta¤mmelser fo¤r den inre marknaden eller eventuella andra ska¤l i fortsa¤ttningen inte kan begra¤nsa yttrandefriheten i en medlemsstat. Yttrandefriheten a¤r en av de grundla¤ggande principerna fo¤r demokrati och p(cid:229) s(cid:229) sa¤tt ocks(cid:229) fo¤r Europeiska unionen. Svar avgivet av Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (5 juni 1998) Kommissionen har inlett en detaljerad underso¤kning av det problem som p(cid:229)talas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet s(cid:229) snart som mo¤jligt. (98/C 323/145) SKRIFTLIG FR¯GA E-0939/98 fr(cid:229)n Reimer Bo¤ge (PPE) till kommissionen (30 mars 1998) A¤mne: Import och export av jordbruksprodukter mellan EU och de central- och o¤steuropeiska la¤nderna Kan kommissionen meddela i vilken storleksordning mjo¤lk, ko¤tt, spannm(cid:229)l och potatis info¤rdes i EU under (cid:229)ren 1994, 1995, 1996 och 1997 utan avgifter eller med villkor som innebar la¤gre tull fr(cid:229)n de olika central- och o¤steuropeiska la¤nderna? Kan kommissionen meddela i vilken storleksordning EU exporterade mjo¤lk, ko¤tt, spannm(cid:229)l och potatis under (cid:229)ren 1994, 1995, 1996 och 1997 till de olika central- och o¤steuropeiska la¤nderna?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 809/98 del Hedy d'ANCONA a la Comisión. Estudio titulado "Evaluación de las tecnologías de control político - estudio preliminar" de la Unidad para la Evaluación de las Opciones Científicas y Tecnológicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166.499/Int.St)

eurovoc_concepts:
EU control
choice of technology
political violence
scientific apparatus
scientific research
supervisory power
technology assessment
torture

text: C 323/78 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 «proliferacio·n horizontal» de las nuevas te·cnicas mencionadas en el estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio provisional» de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St)? (98/C 323/103) PREGUNTA ESCRITA E-0809/98 de Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio preliminar» de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St) ¿Que· curso piensa dar la Comisio·n a las recomendaciones, especialmente en el a·mbito de las (nuevas) te·cnicas utilizadas en los interrogatorios y las pra·cticas de tortura, recogidas en el estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio provisional» de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St)? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-0807/98, E-0808/98 y E-0809/98 dada por el Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (7 de mayo de 1998) La Comisio·n considera que este asunto no es de su competencia. (98/C 323/104) PREGUNTA ESCRITA E-0812/98 de Hilde Hawlicek (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Instauracio·n de «Culture-Desks» en los Estados miembros Los artistas se quejan con frecuencia de que existen problemas de comunicacio·n con la Comisio·n. Por ejemplo, la falta de claridad de los formularios que han de presentarse plantea problemas que la Comisio·n, a pesar de mu·ltiples consultas, no puede solucionar. He o(cid:14)·do que la Comisio·n Europea esta· examinando actualmente la posibilidad de establecer en los Estados miembros «Culture-Desks», que servir(cid:14)·an de puntos de informacio·n para disminuir el de·ficit de comunicacio·n. La idea merece todo mi apoyo. Para que esos puntos de informacio·n puedan trabajar con e·xito, tendr(cid:14)·an que integrarse tambie·n los parlamentarios europeos, que ya realizan una gran labor de informacio·n. Con a·nimo de informar conjunta y ampliamente a los artistas creadores, formulo las siguientes preguntas: 1. ¿Por que· directrices se gu(cid:14)·an los «Cultures-Desks» y que· competencias tienen (por ejemplo, preseleccio·n de los proyectos segu·n criterios formales)? ¿Cua·les son sus funciones concretas? 2. ¿Cua·l es la dotacio·n financiera de los «Culture-Desks»? 3. ¿Que· papel desempen(cid:152)ara·n los «Culture-Desks» durante la fase de reorientacio·n de las subvenciones culturales de la UE? 4. ¿Que· papel desempen(cid:152)ara·n los «Culture-Desks» en el nuevo programa cultural? Respuesta dada por el Sr. Oreja en nombre de la Comisio·n (15 de mayo de 1998) La Comisio·n se ha esforzado en informar al gran pu·blico sobre sus programas. Los formularios de candidatura de los programas van acompan(cid:152)ados de muy precisos vade-mecums del candidato


title: QUESTION ECRITE no 803/98 de Florus WIJSENBEEK à la Commission. Sécurité routière et utilisation d'un téléphone mobile au volant

eurovoc_concepts:
public health
radio telecommunications
road network
road safety
telematics
telephone
transport safety


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 845/98 van Edith MÜLLER aan de Commissie. Bezoeken van vooraanstaande functionarissen van DG IIa naar Bosnië-Herzegowina

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
EU aid
EU programme
EU relations
European official
common foreign and security policy
foreign policy
official visit
peacekeeping

text: 9. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 310/137 (98/C 310/185) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0837/98 van Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Inhoud van tv-programma(cid:146)s en vrijheid van meningsuiting In Finland zijn vier zelfstandige tv-zenders, die allemaal journalistiek onafhankelijk zijn van de staat. Een van deze zenders (Oy Yleisradio Ab) heeft met journalistieke doelstellingen en zonder sponsoring een serie programma(cid:146)s gemaakt waarin werd gestreefd naar het bevorderen van de verkoop van in Finland vervaardigde producten. De Europese Commissie heeft aan het Finse Ministerie van Verkeer een brief gestuurd, waarin het produceren van dergelijke programma(cid:146)s wordt verboden. Op deze wijze beperkt de Commissie de vrijheid van meningsuiting en bemoeit zich met de inhoud van tv-programma(cid:146)s. Acht de Commissie de handelwijze van haar ambtenaren in deze kwestie juist en indien zij dit vindt, op welke communautair verdrag is dit standpunt dan gebaseerd? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (5 juni 1998) De Commissie gaat momenteel over tot een grondig onderzoek van het door het geachte Parlementslid aan de orde gestelde probleem; zij zal zo spoedig mogelijk nadere mededelingen ter zake doen. (98/C 310/186) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0845/98 van Edith Mu¤ ller (V) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Bezoeken van vooraanstaande functionarissen van DG IIa naar Bosnie¤-Herzegowina Directoraat-Generaal IIa is verantwoordelijk voor diverse programma(cid:146)s van de EU ten gunste van Bosnie¤- Herzegowina. Hoe vaak heeft Commissaris Van den Broek sinds januari 1996 een bezoek gebracht aan Bosnie¤-Herzegowina? Hoe vaak heeft directeur-generaal Burghardt in die zelfde periode een bezoek aan dit gebied gebracht? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (20 april 1998) Om de basis te leggen voor de acties van de Commissie heeft het verantwoordelijk lid van de Commissie reeds vier maal een bezoek gebracht aan Bosnie¤-Herzegovina sinds het begin van 1996. Bovendien bracht hij met het Ierse Voorzitterschap in juli 1996 een bezoek aan Sarajevo. Het verantwoordelijke lid van de Commissie heeft het kader uitgestippeld voor de diensten die onder zijn bevoegdheid staan (DG Ia › Buitenlandse betrekkingen: Europa en de Nieuwe Onafhankelijke Staten (NOS), Gemeenschappelijk Buitenlands en Veiligheidsbeleid (GBVB) en buitenlandse dienst) om op elk niveau van de desbetreffende hie¤rarchie volledig te worden ingezet. Bovendien is dit het geval niet alleen sinds 1996, maar ook tijdens de vijf jaren die aan de Dayton Akkoorden zijn voorafgegaan. Dit heeft geleid tot geregelde bezoeken van de Contactgroep aan Bosnie¤-Herzegovina, alsook tot het bijwonen van talloze internationale ontmoetingen, verschillende vredesonderhandelingen o. l. v. de Gemeenschap, de Dayton onderhandelingen zelf en donorcon- ferenties voorgezeten door de directeur-generaal en de vice-president van de Wereldbank


title: QUESTION ECRITE no 885/98 de Bill MILLER à la Commission. Accès aux documents

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Commission
access to EU information
administrative transparency
code of conduct
confidentiality
document
right to information

text: C 310/144 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 9. 10. 98 (98/C 310/195) QUESTION E· CRITE E-0882/98 pose·e par Bill Miller (PSE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Nombre de rappels Combien de rappels faut-il en moyenne adresser a‘ un fonctionnaire de la Commission avant qu(cid:146)il ne re·ponde a‘ une question d(cid:146)un de·pute· du Parlement europe·en? (98/C 310/196) QUESTION E· CRITE E-0883/98 pose·e par Bill Miller (PSE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Changement de mille·naire et nouvelles technologies Eu e·gard aux progre‘s re·alise·s dans le domaine des nouvelles technologies, et compte tenu de l(cid:146)approche du nouveau mille·naire, ai-je une chance d(cid:146)obtenir une re·ponse au courrier que j(cid:146)ai adresse· pre·ce·demment a‘ la Commission? (98/C 310/197) QUESTION E· CRITE E-0884/98 pose·e par Bill Miller (PSE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: De·lai de re·ponse au courrier Quel de·lai faut-il en moyenne a‘ un fonctionnaire de la Commission pour re·pondre au courrier d(cid:146)un de·pute· du Parlement europe·en? Re·ponse commune aux questions e·crites E-0882/98, E-0883/98 et E-0884/98 donne·e par M. Santer au nom de la Commission (14 avril 1998) La Commission veille a‘ apporter a‘ toute correspondance une re·ponse dans les meilleurs de·lais. Ceux-ci de·pendent cependant en grande partie de la ne·cessite· e·ventuelle de traduction de la re·ponse, ou de coordination de diffe·rents services dans sa re·daction, ou encore de la technicite· des sujets aborde·s. Dans un souci de bonne collaboration entre institutions, le de·lai de re·ponse normal a‘ un courrier e·manant d(cid:146)un membre du Parlement a toutefois e·te· e·tabli a‘ trois semaines. Dans la mesure ou‘ le courrier e·manant d(cid:146)un membre du Parlement y est enregistre·, le service «Courrier de la Commission» du Secre·tariat ge·ne·ral assure un suivi des re·ponses en envoyant aux services concerne·s un rappel en cas de non-re·ponse dans ce de·lai. Cette proce·dure n(cid:146)est pas sensible au proble‘me de l(cid:146)approche du mille·naire. (98/C 310/198) QUESTION E· CRITE E-0885/98 pose·e par Bill Miller (PSE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Acce‘s aux documents La Commission a-t-elle pris acte de l(cid:146)arre(cid:136)t rendu le 6 fe·vrier 1998 par le Tribunal de premie‘re instance (affaire T-124/96) concernant l(cid:146)acce‘s aux documents? Dans l(cid:146)affirmative, la Commission entend-elle se conformer au point 6 de cet arre(cid:136)t, qui se re·fe‘re a‘ un code de conduite? Dans l(cid:146)affirmative, souscrit-elle au principe e·nonce· dans ce point 6, selon lequel le public aura le plus large acce‘s possible aux documents de·tenus par la Commission et le Conseil, sachant que l(cid:146)on entend ici par «document» tout e·crit, quelque soit le support, contenant des donne·es existantes, de·tenu par la Commission ou le Conseil?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 922/98 do Deputado Katerina DASKALAKI à Comissão. Reabertura da Escola de Teologia de Chalkis

eurovoc_concepts:
Türkiye
denominational education
educational institution
freedom of religious beliefs
religious discrimination
theology

text: 9. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 310/145 Resposta dada por Jacques Santer em nome da Comissa(cid:152)o (22 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o gostaria de informar o Senhor Deputado de que o sistema de acesso aos documentos, institu(cid:14)·do pela Comissa(cid:152)o em 1994 e· claramente explicado nos pontos 4 a 6 da decisa(cid:152)o do Tribunal de Primeira Insta(cid:136)ncia de 6 de Fevereiro de 1998 (processo T-124/96). Em 8 de Fevereiro de 1994, efectivamente, a Comissa(cid:152)o adoptou a Decisa(cid:152)o 94/90/CECA, CE, Euratom, relativa ao acesso do pu·blico aos documentos da Comissa(cid:152)o (1). Esta decisa(cid:152)o, que estabelece um co·digo de conduta acordado com o Conselho em 6 de Dezembro de 1993, institui como princ(cid:14)·pio que o pu·blico disponha do acesso mais amplo poss(cid:14)·vel aos documentos internos da institui(cid:231)a(cid:152)o, com excep(cid:231)a(cid:152)o daqueles cuja divulga(cid:231)a(cid:152)o possa prejudicar interesses pu·blicos ou privados ou a confidencialidade das suas delibera(cid:231)o(cid:152)es. A Comissa(cid:152)o gostaria de informar o Senhor Deputado de que a sua preocupa(cid:231)a(cid:152)o pela transpare(cid:136)ncia e· confirmada por dados estat(cid:14)·sticos. Em 1997, apenas 10% dos pedidos foram objecto de recusa com base numa das excep(cid:231)o(cid:152)es previstas no co·digo de conduta. (1) JO L 46, de 18. 2. 1994. (98/C 310/199) PERGUNTA ESCRITA E-0898/98 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Representa(cid:231)o(cid:152)es permanentes da Unia(cid:152)o Europeia No quadro do provimento dos lugares do grupo de trabalho «Alargamento a Leste», foi tambe·m debatido o provimento dos lugares de chefia nas representa(cid:231)o(cid:152)es permanentes dos Estados candidatos a‘ adesa(cid:152)o. 1. 2. 3. Sera· que estas vagas foram ja· ocupadas? Quais os crite·rios seguidos para o provimento dos lugares de chefia? Sera· que o Governo Federal austr(cid:14)·aco demonstrou ambi(cid:231)o(cid:152)es particulares em rela(cid:231)a(cid:152)o a um destes postos? Sera· que estas representa(cid:231)o(cid:152)es permanentes se manteriam mesmo que um destes pa(cid:14)·ses na(cid:152)o aderisse a‘ 4. Comunidade? 5. Existem representa(cid:231)o(cid:152)es permanentes na Noruega, na Su(cid:14)·(cid:231)a e na Turquia? Resposta de H. Van den Broek, em nome da Comissa(cid:152)o (22 de Abril de 1998) 1. Os lugares de Chefe de Delega(cid:231)a(cid:152)o nos pa(cid:14)·ses candidatos esta(cid:152)o preenchidos, com excep(cid:231)a(cid:152)o de um u·nico. 2. Os lugares foram preenchidos pela Comissa(cid:152)o, tal como no que respeita aos lugares de administra(cid:231)a(cid:152)o de n(cid:14)·vel me·dio (middle management). E· atribu(cid:14)·da especial aten(cid:231)a(cid:152)o a‘ natureza espec(cid:14)·fica da fun(cid:231)a(cid:152)o do servi(cid:231)o externo da Comissa(cid:152)o. 3. 4. O lugar de Chefe de Delega(cid:231)a(cid:152)o na Eslova·quia esta· reservado a um cidada(cid:152)o austr(cid:14)·aco. Sim. 5. A Comissa(cid:152)o esta· representada na Noruega e na Turquia mas na(cid:152)o na Su(cid:14)·(cid:231)a, dado que a Delega(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o de Genebra esta· acreditada na(cid:152)o junto do Governo Su(cid:14)·(cid:231)o mas das organiza(cid:231)o(cid:152)es internacionais que a(cid:14)· te(cid:136)m a sua sede


title: WRITTEN QUESTION No. 900/98 by Glyn FORD to the Commission. Euro 2000 Sale of tickets

eurovoc_concepts:
EU control
competition law
distributive trades
professional sport
sale
sporting event
sports body


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 916/98 van Heidi HAUTALA aan de Commissie. Houtkap in strijd met de communautaire wetgeving in Konikallio bij Forssa

eurovoc_concepts:
Finland
bird
countryside conservation
environmental protection
forestry holding
infringement of EU law
protected species
wild mammal


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1021/98 του Angela BILLINGHAM προς την Επ τροπή. Αναγνώριση διπλώματος

eurovoc_concepts:
Greece
United Kingdom
equivalence of diplomas
freedom to provide services
hairdressing and beauty care
mutual recognition principle
right of establishment


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 878/98 van Per GAHRTON aan de Commissie. Zaden die door hobbytuiniers in Zweden worden gebruikt

eurovoc_concepts:
Sweden
fruit vegetable
infringement of EU law
leaf vegetable
marketing
principle of subsidiarity
root vegetable
seed

text: 21. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 323/85 Is de Commissie voornemens wijzigingen in de bestaande regelingen voor te stellen om dit probleem op te lossen? Kan de Commmissie zich voorstellen een algemene uitzondering te maken voor traditionele groente- of zaadsoorten die weinig worden verkocht? (98/C 323/114) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0878/98 van Per Gahrton (V) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Zaden die door hobbytuiniers in Zweden worden gebruikt Na de toetreding van Zweden tot de EU hebben de Zweedse autoriteiten (Statens Utsa¤deskontroll) onder verwijzing naar EU-voorschriften Zweedse zaadverkopers schriftelijk met vervolging bedreigd als ze niet stoppen met de verkoop van zaden die volgens de autoriteiten op grond van de geldende EU-regels zijn verboden, bijvoorbeeld Easter Egg (radijs), Buttercup (pompoen), Early Cascade f1 (tomaat) en Feurio (snijbiet). Tegen deze achtergrond wil ik de Commissie het volgende vragen: acht de Commissie het redelijk dat men in de EU uitmaakt welke zaden hobbytuiniers in Zweden wel of niet mogen gebruiken? Strookt dit met het subsidiariteitsbeginsel? Is de Commissie van mening dat de Zweedse autoriteiten de EU-regels juist toepassen? Kan de Commissie zich voorstellen dat de regels zo worden veranderd dat Zweden mag toestaan dat zaden op de markt worden gebracht die geschikt zijn voor de biologische, ecologische en meteorologische omstandigheden in Zweden? Gecombineerd Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0851/98 en E-0878/98 (24 april 1998) Het geachte Parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op mondelinge vraag H-246/98 van de heer Lindqvist tijdens het vragenuur in de vergaderperiode van het Parlement van maart 1998 (1). (1) Handelingen van het Parlement (maart 1998). (98/C 323/115) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0856/98 van Ursula Schleicher (PPE) aan de Raad (31 maart 1998) Betreft: Gevolgen van het reclameverbod voor tabaksproducten De richtlijn verbiedt in beginsel › met uitzondering van specifieke regelingen in de lidstaten › het gebruik van een merknaam van een tabaksproduct voor andere producten. Geldt dit verbod slechts voor reclame voor andere producten dan tabaksproducten met deze naam of ook al 1. voor de benaming zelf? 2. Bijzondere regelingen van de lidstaten zullen slechts worden toegestaan indien de merknaam van een tabaksproduct reeds voordien (cid:132)te goeder trouw(cid:148) ook voor andere producten werd benut. Waarop moet deze goede trouw berusten? Ingeval een lidstaat geen gebruik heeft gemaakt van de mogelijkheid van een bijzondere regeling, is het dan 3. verboden een tot op dat ogenblik wettige naam van een ander product, die echter ook de merknaam van tabaksproducten is, te blijven benutten? (een voorbeeld: kan het kuuroord St. Moritz niet meer onder zijn naam voor zijn producten en diensten reclame maken hoewel het met het gelijknamige sigarettenmerk niets heeft te maken?) 4. In ieder geval kan een dergelijke (cid:132)gelijke naam(cid:148) voor een ander product slechts worden gebruikt onder een aspect dat zich (cid:132)duidelijk onderscheidt(cid:148) van de reclame voor tabaksproducten. Betekent dit dat het handelsmerk als zodanig voor andere producten moet worden gewijzigd? Hoe wordt voorkomen dat de onderscheidenlijke toepassing van dit voorschrift niet nieuwe handelsbelemmeringen opwerpt?


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 674/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 26ης Μαρτίου 1998 για διόρθωση των κανονισμών (ΕΚ) αριθ. 2434/97, (ΕΚ) αριθ. 2435/97, (ΕΚ) αριθ. 2449/97, (ΕΚ) αριθ. 2466/97, (ΕΚ) αριθ. 2483/97, (ΕΚ) αριθ. 2514/97, (ΕΚ) αριθ. 2537/97, (ΕΚ) αριθ. 2555/97, (ΕΚ) αριθ. 2578/97, (ΕΚ) αριθ. 2605/97, (ΕΚ) αριθ. 2620/97, (ΕΚ) αριθ. 2624/97 και (ΕΚ) αριθ. 2637/97 για τη θέσπιση των κατ' αποκοπή τιμών εισαγωγής για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
fruit vegetable
import price

formats: pdf print

text: L 94/4 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 27. 3. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 674/98 TGS EPITQOPGS tgr 26gr Laqt˜iou 1998 cia di ˜oqhysg tym jamomisl ˜ym (EJ) aqih. 2434/97, (EJ) aqih. 2435/97, (EJ) aqih. 2449/97, (EJ) aqih. 2466/97, (EJ) aqih. 2483/97, (EJ) aqih. 2514/97, (EJ) aqih. 2537/97, (EJ) aqih. 2555/97, (EJ) aqih. 2578/97, (EJ) aqih. 2605/97, (EJ) aqih. 2620/97, (EJ) aqih. 2624/97 jai (EJ) aqih. 2637/97 cia tg h ˜espisg tym jat’ apojop ˜g til ˜ym eisacyc ˜gr cia tom jahoqisl ˜o tgr til ˜gr eis ˜odou oqisl ˜emym opyqojgpeutij ˜ym G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop ˜gr, tgr 21gr Dejelbq˜iou 1994, swetij ˜a le tir keptol ˜eqeier evaqloc ˜gr tou jahest ˜ytor jat ˜a tgm eisacyc ˜g opyqojgpeutij ˜ym (1), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2375/96 (2), jai id˜iyr to ˜aqhqo 4 paq ˜acqavor 1, tom jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk˜iou, tgr 28gr Dejelbq˜iou 1992, swetij ˜a le tg kocistij ˜g lom ˜ada jai tir isotil˜ier pou pq ˜epei ma evaql ˜ofomtai sta pka˜isia tgr ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeu- joim ˜gr ceyqcij ˜gr pokitij ˜gr (3), ta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id˜iyr to ˜aqhqo 3 paq ˜acqavor 3, Ejtil ˜ymtar: (EJ) aqih. 2434/97 (5), (EJ) aqih. ˜oti oi jamomislo˜i 2435/97 (6), (EJ) aqih. 2449/97 (7), (EJ) aqih. 2466/97 (8), (EJ) aqih. 2483/97 (9), (EJ) aqih. 2514/97 (10), (EJ) aqih. 2537/97 (11), (EJ) aqih. 2555/97 (12), (EJ) aqih. 2578/97 (13), (EJ) aqih. 2605/97 (14), (EJ) aqih. 2620/97 (15), (EJ) aqih. 2624/97 (16) jai (EJ) aqih. 2637/97 (17) tgr Epitqop ˜gr, ˜ewoum hesp˜isei jat’ apojop ˜g tir til ˜er eisacyc ˜gr cia tom jaho- qisl ˜o tgr til ˜gr eis ˜odou cia tir tol ˜ater jatacyc ˜gr oqisl ˜emym tq˜itym wyq ˜ym· ˜oti, let ˜a ap ˜o epak ˜gheusg, diapist ˜yhgje ˜oti up ˜gqne sv ˜akla sto paq ˜aqtgla tym jamomisl ˜ym aut ˜ym jai sume- p ˜yr ha pq ˜epei ma dioqhyho ˜um oi em k ˜ocy jamomislo˜i, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: ˜Aqhqo 1 Oi jat’ apojop ˜g til ˜er jat ˜a tgm eisacyc ˜g pou evaql ˜ofo- mtai stir tol ˜ater pou jat ˜acomtai ap ˜o oqisl ˜emer tq˜iter w ˜yqer, pou amacq ˜avomtai sto paq ˜aqtgla tym jamomisl ˜ym (EJ) aqih. 2434/97, (EJ) aqih. 2435/97, (EJ) aqih. 2449/97, (EJ) aqih. 2466/97, (EJ) aqih. 2483/97, (EJ) aqih. 2514/97, (EJ) aqih. 2537/97, (EJ) aqih. 2555/97, (EJ) aqih. 2578/97, (EJ) aqih. 2605/97, (EJ) aqih. 2620/97, (EJ) aqih. 2624/97 jai (EJ) aqih. 2637/97 amtijah˜istamtai ap ˜o tir jat’ apojop ˜g til ˜er jat ˜a tgm eisacyc ˜g pou amacq ˜avomtai stom p˜imaja tou paqaqt ˜glator. ˜Aqhqo 2 O paq ˜ym jamomisl ˜or aqw˜ifei ma isw ˜uei stir 27 Laqt˜iou 1998. Let ˜a ap ˜o a˜itgsg tou emdiaveqol ˜emou, to ˜aqhqo 1 evaql ˜o- fetai cia tir peqi ˜odour evaqloc ˜gr tym em k ˜ocy jamomi- sl ˜ym. O paq ˜ym jamomisl ˜or e˜imai desleutij ˜or yr pqor ˜oka ta l ˜eqg tou jai isw ˜uei ˜alesa se j ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor. Bqun ˜ekker, 26 Laqt˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 325 tgr 14. 12. 1996, s. 5. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. (5) EE L 337 tgr 9. 12. 1997, s. 12. (6) EE L 339 tgr 10. 12. 1997, s. 1. (7) EE L 340 tgr 11. 12. 1997, s. 11. (8) EE L 341 tgr 12. 12. 1997, s. 1. (9) EE L 343 tgr 13. 12. 1997, s. 1. (10) EE L 346 tgr 17. 12. 1997, s. 7. (11) EE L 347 tgr 18. 12. 1997, s. 7. (12) EE L 349 tgr 19. 12. 1997, s. 39. (13) EE L 350 tgr 20. 12. 1997, s. 65. (14) EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 39. (15) EE L 353 tgr 24. 12. 1997, s. 24. (16) EE L 354 tgr 30. 12. 1997, s. 11. (17) EE L 356 tgr 31. 12. 1997, s. 21. 27. 3. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 94/5 PAQAQTGLA Jamomisl ˜or Jydij ˜or SO Jydij ˜or tgr tq˜itgr w ˜yqar (1) Jat’ apojop ˜g til ˜g jat ˜a tgm eisacyc ˜g (se Ecu/100 kg) (EJ) aqih. 2434/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2435/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2449/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2466/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2483/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2514/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2537/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2555/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2578/97 0702 00 45 (EJ) aqih. 2605/97 0702 00 50 (EJ) aqih. 2620/97 0702 00 50 (EJ) aqih. 2624/97 0702 00 50 (EJ) aqih. 2637/97 0702 00 50 204 624 999 204 999 204 999 204 999 204 999 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 999 204 999 204 999 51,6 194,0 122,8 52,2 77,4 51,5 51,5 56,8 56,8 61,3 61,3 75,9 167,6 121,8 87,9 76,8 167,6 110,8 87,9 82,5 167,6 112,7 87,9 82,3 167,6 112,6 87,9 81,6 167,6 112,4 87,9 74,9 81,4 59,8 59,8 50,4 50,4 (1) Omolatokoc˜ia tym wyq ˜ym pou ˜ewei jahoqiste˜i ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 68/96 tgr Epitqop ˜gr (EE L 14 tgr 19. 1. 1996, s. 6). O jydij ˜or «999» amtipqosype ˜uei « ˜akker jatacyc ˜er»


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 901/98 af Bryan CASSIDY til Kommissionen. Broen ved Poole

eurovoc_concepts:
France
United Kingdom
carriage of goods
cross-channel connection
harbour installation
tourism
trans-European network
transport network

text: C 402/42 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 Kommissionen tilsyndeladende har haft i de seneste m(cid:229)neder i forbindelse med billetsalget til verdensmester- skaberne i Frankrig i (cid:229)r. S(cid:229) snart UEFA(cid:146)s planer for billetsalget foreligger, vil Kommissionen gennemg(cid:229) disse for at fastsl(cid:229), om de er i overensstemmelse med EU(cid:146)s konkurrenceregler. (98/C 402/051) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0901/98 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Broen ved Poole Som Kommissionen sikkert ved, er f(cid:230)rgeforbindelsen mellem Poole i Det Forenede Kongerige og Cherbourg i Frankrig vigtig. Den er en vigtig fragtrute og ogs(cid:229) af betydning for turismen over Kanalen. Str(cid:230)kningen Poole- Cherbourg er af europ(cid:230)isk betydning. Tilkłrslen til havnen i Poole er imidlertid begr(cid:230)nset, idet kłretłjer, som ankommer til eller forlader havnen, skal passere en gammeldags bro, som fra tid til anden m(cid:229) lukkes, for at fritidsb(cid:229)dene kan passere. Kommissionens tjenestem(cid:230)nd har hidtil oplyst, at de vil reagere positivt p(cid:229) en ansłgning om f(cid:230)llesskabsstłtte til en udskiftning af broen i Poole. Er dette stadigv(cid:230)k tilf(cid:230)ldet? Hvad vil Kommissionen r(cid:229)de byr(cid:229)det i Poole til i forbindelse med en ansłgning om f(cid:230)llesskabsstłtte til udgifterne i forbindelse med en udskiftning af den nuv(cid:230)rende utilstr(cid:230)kkelige bro, s(cid:229)ledes at der opn(cid:229)s et positivt svar? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (5. juni 1998) Det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt henhłrer ikke under noget program, hvortil der kan ydes stłtte fra Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU), og de eneste andre midler fra Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, der er til r(cid:229)dighed til brug for transportinfrastrukturprojekter, er dem, der er disponible til udvikling af de transeurop(cid:230)iske transportnet (TEN-T) som defineret i de retningslinjer, der er nedf(cid:230)ldet i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 1692/ 96/EF (1). I henhold til denne lovgivning har det v(cid:230)ret almindelig praksis at begr(cid:230)nse finansiering af havne til kun at omfatte undersłgelser vedrłrende udvikling af havneinfrastruktur snarere end stłtte til anl(cid:230)ggelse af infrastrukturer. Eftersom den foresl(cid:229)ede bro i Poole ikke er en hovedf(cid:230)rdsels(cid:229)re som led i noget TEN, vil udskiftningen af denne ikke opfylde andre kriterier med hensyn til stłtte til TEN. Det (cid:230)rede medlem głr her bedst i at forfłlge spłrgsm(cid:229)let om forbedrede adgangsforhold til havnen i Poole over for landets egne myndigheder, eftersom der under de nuv(cid:230)rende forhold ikke findes nogen form for lovgivning, hvorefter F(cid:230)llesskabet vil kunne bidrage til s(cid:229)danne udviklingsopgaver. (1) EFT L 228 af 9. 9. 1996, s. 1. (98/C 402/052) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0903/98 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Cairngorm-bjergene i Skotland De britiske myndigheder har udpeget en stor del af Cairngorm-bjergene i Skotland som et s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de i henhold til EU(cid:146)s direktiv om vilde fugle (79/409/E(cid:216)F) (1). Omr(cid:229)det udpeges ogs(cid:229) som et s(cid:230)rligt bevaringsomr(cid:229)de i henhold til direktivet om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (92/43/E(cid:216)F) (2)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 932/98 del Giuseppe RAUTI a la Comisión. Obligación de Italia de importar arroz

eurovoc_concepts:
Italy
South-East Asia
food aid
import (EU)
increase in production
intervention price
over-production
rice
trade agreement (EU)


title: Komisijas Paziņojums dalībvalstīm par reģionālās un konkurences politikas saikni, stiprinot koncentrēšanu un savstarpēju atbilstību (98/C 90/03)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
competition policy
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy

text: 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 249 31998Y0326(01) C 90/3 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 26. 3. 1998. KOMISIJAS PAZIŅOJUMS DALĪBVALSTĪM PAR REĢIONĀLĀS UN KONKURENCES POLITIKAS SAIKNI, STIPRINOT KONCENTRĒŠANU U SAVSTARPĒJU ATBILSTĪBU (98/C 90/03) Komisija pirmo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju Savienībā sagatavoja 1996. gadā. Ziņojumā norādīts, ka līdzekļu novirzīšana problēmu apgabaliem, kas pazīstama kā “koncentrē- šana”, ir pamatprincips, kas stiprina kohēzijas politikas efektivi- tāti (6. nodaļas 2. iedaļa), un tajā secināts, jo īpaši, ka “saistībā ar līdzekļu koncentrēšanu visvairāk atpalikušajiem reģioniem dalīb- valstīm un Komisijai nepieciešams vērsties pret neatbilstību starp tiem reģioniem, kurus atbalsta saskaņā ar valstu reģionālo politi- ku, un tiem reģioniem, kurus atbalsta saskaņā ar Savienības reģionālo politiku. Tiesībām uz Savienības reģionālo atbalstu nākotnē būtu jākļūst par vienu no kritērijiem, lai saņemtu palī- dzību saskaņā ar dalībvalstu reģionālo politiku” (7. nodaļa). Komisija 1997. gada jūlijā pieņemtajā Programmā 2000 vēlreiz uzsvēra, ka struktūrpalīdzības ģeogrāfiskās koncentrēšanas palielināšana bija nepieciešama, lai šī palīdzība kļūtu pārskatāmā- ka, efektīvāka un arī atbilstošāka Savienības konkurences politikai (1). Tajā pašā dokumentā Komisija paziņoja, ka tiks samazināta to apgabalu ģeogrāfiskā platība, uz kuriem attiecas reģionālā palīdzība. Visbeidzot Komisija savā rīcības plānā attiecībā uz vienoto tirgu ir norādījusi, ka tā sniegs jaunas pamatnostādnes reģionālajam valsts atbalstam, kuru mērķis būs samazināt nevienādības, kon- centrējot atbalstu. 1. Problēmas pārskats Koncentrēšana Neraugoties uz attīstību, kas notikusi, kopš Kopiena ir sākusi reģionālās politikas īstenošanu, Savienībā joprojām pastāv nozī- mīgas strukturālas nevienādības un viens no politikas pamatmēr- ķiem joprojām ir palielināt ekonomisko un sociālo kohēziju, kā noteikts EK Līguma 130. a pantā. Savienībai jāturpina sniegt atbal- stu ražošanas darbību ieviešanai un attīstībai tajos reģionos, kuru (1) “Tas novedīs pie dalījuma apgabalos, kas ir mazāk izkliedēts un pēc iespējas atbilstīgāks apgabaliem, kuri saņem palīdzību no dalībvalstīm saskaņā ar Līguma 92. panta. 3. punkta c) apakšpunktu”. attīstība atpaliek, un tajos reģionos, kuros notiek ekonomiskās un sociālās pārmaiņas. Iepriekšēja pieredze liecina, ka, lai šāda palī- dzība būtu efektīva reģionālās attīstības ziņā, to nevajadzētu izkliedēt apgabalos, kas ir pārāk lieli vai sadrumstaloti. Mums nepieciešams palielināt Kopienas līdzfinansējuma koncentrēšanu, ja mēs vēlamies sasniegt kritisko daudzumu un būtisku ietekmi, un, cita starpā, tas attiecas uz visvairāk skarto reģionu noteikšanu Savienībā. Koncentrēšana ir vienlīdz nozīmīgs mērķis saistībā ar Kopienas konkurences politiku, kā noteikts Līguma 92. , 93. un 94. pantā, jo koncentrēšana palīdzēs ierobežot valsts reģionālā atbalsta shēmu radītos trūkumus attiecībā uz iesaistīto ģeogrāfisko apga- balu apmēru, vienlaicīgi koncentrējoties uz reģioniem, kuri atpa- liek attīstībā. Savstarpēja atbilstība Lēmumu pieņemšana Savienībā ir sistēma, kurā ir iesaistīti vairāki dalībnieki ar dažādiem institucionāliem pienākumiem. Jo īpaši tas attiecas uz reģionālo politiku. Piemēram, Komisija vienīgā atbild par to, lai pārbaudītu, vai valsts atbalsta shēmas (kā arī ar to sais- tīto noteikto apgabalu saraksti), par kurām dalībvalstis ir informē- jušas saskaņā ar Līguma 93. panta 3. punktu, ir saderīgas ar Līguma mērķiem, turpretim reģionālās un valsts iestādes pirmām kārtām atbild par palīdzības sniegšanu mazāk attīstītu reģionu tautsaimniecībām un Savienība dod savu ieguldījumu pakārtotā veidā, izmantojot strukturālo palīdzību. Struktūrfondi, cita star- pā, šo atbalstu sniedz, līdzfinansējot tādas palīdzības shēmas sai- stībā ar ieguldījumu ražošanas darbībā, kas tiek plānotas un īste- notas valsts un/vai reģionālajā līmenī. Struktūrfondu palīdzība veido tikai samērā nelielu daļu no kopējiem dalībvalstu reģionālā atbalsta izdevumiem. Loģiski tas nozīmē to, ka ERAF būtu jāsniedz šī palīdzība tikai tiem apgabaliem, kuriem dalībvalstis pašas piešķir reģionālo atbalstu, lai gan tas neattur tās no palīdzī- bas sniegšanas arī citiem reģioniem, ja tās to vēlas. Taču valsts reģionālā atbalsta shēmām jāsaņem iepriekšēja atļauja saskaņā ar Savienības politiku par valsts atbalstu, lai valsts atbalsta shēmas iekļautu apgabalus, kuriem ir tiesības saņemt palīdzību no struk- tūrfondiem. Tomēr šīs divas politikas jomas ir sarežģīti koordinēt 250 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. tādēļ, ka ir vairāki dalībnieki ar dažādām pilnvarām, mērķiem un grafikiem. Šo situāciju kritizēja iesaistītie dalībnieki, piemēram, reģionālās un vietējās pašvaldības un Eiropas Parlaments. vienīgi Komisijas atbildība, un tā apstiprina noteiktos reģionus katrā dalībvalstī, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts piedāvā- jumu. Piemēram, apgabalos, kuriem pašlaik ir tiesības saņemt palīdzību no struktūrfondiem, bet nav tiesību saņemt atbalstu no reģionālajām valsts atbalsta shēmām saskaņā ar izņēmumiem 92. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktos, joprojām ir iespējams līdzfinansēt shēmas, lai palīdzētu maziem uzņēmumiem, un shē- mas attiecībā uz vidi vai zinātnisko izpēti zemākā līmenī, nekā atļauts apgabalos, kuriem ir tiesības saņemt palīdzību saskaņā ar 92. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktiem. Šādos apgabalos struktūrfondi nespēj piesaistīt lielāko uzņēmumu ieguldījumus, lai gan reģionālajai attīstībai tas būtu ļoti vēlams rezonanses efekta dēļ un tādēļ, ka šie ieguldījumi veicinātu pieeju pasaules tirgiem. Nedrīkst pieļaut šādu pretrunu turpināšanos gan politisku, gan ekonomisku iemeslu dēļ. Komisija mēģināja ieviest lielāku atbilstību, kad 1993. gadā tā pār- skatīja struktūrfondu noteikumus. Vēlāk, kad Komisija un dalīb- valstis vienojās par noteikto apgabalu sarakstiem, īpaši, saskaņā ar 2. mērķi, kā arī saskaņā ar 5. b mērķi, Komisija atkārtoti mudināja dalībvalstis ieteikt apgabalus, kuriem ir tiesības uz palīdzību un kas atbilst attiecīgās valsts atbalsta norādījumiem. Tagad nepiecie- šams noteikt principu kopumu un laicīgi rast būtiskas attīstības iespējas šajā jomā nākamajam plānošanas periodam saskaņā ar struktūrfondiem (2000. līdz 2006. gadam). Pamatā nepieciešamā atbilstība nodrošinātu to, ka katras dalīb- valsts reģionus, kam ir tiesības uz palīdzību no struktūrfondiem, varētu iekļaut arī reģionālā valsts atbalsta shēmā. Attiecībā uz palīdzību no struktūrfondiem šobrīd ir četri mērķi saistībā ar reģioniem, t. i. , 1. , 2. , 5. b un 6. mērķis. Padome, vienprātīgi pieņemot lēmumus saskaņā ar Komisijas pie- dāvājumu, līdz šim noteica 1. mērķa reģionus. Teorētiski šie ir NUTS II reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju (pirktspējas pari- tāte) ir mazāks nekā 75 % no Kopienas vidējā IKP. Bet, kā norā- dīts kohēzijas ziņojuma 6. nodaļas 2. iedaļā, “politisko kompro- misu rezultātā 1993. gadā saskaņā ar 1. mērķi tika iekļauti [reģioni, kuros bija] 7,4 miljoni cilvēku, 8 % no kopējā iedzīvo- tāju skaita, kam ir tiesības uz palīdzību un kas dzīvo reģionos, kuros IKP uz iedzīvotāju ir lielāks par 75 % no Savienības vidējā”. Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktā 1995. gadā tika noteikti 6. mērķa reģioni, t. i. , reģioni, kuros iedzīvotāju blī- vums ir mazāks nekā astoņi cilvēki uz kvadrātkilometru. Saskaņā ar Padomes noteikto kārtību Komisija ir noteikusi 2. un 5. b mērķa apgabalus, pamatojoties uz Kopienas sociālekonomi- skajiem kritērijiem, kā arī uz valstu kritērijiem, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm. Tās nosūta savus priekšlikumus Komisijai, un par tiem notiek sarunas starp dalībvalstīm un Komisiju. Kā jau minēts, lielais skaits dažādu dalībnieku ar saviem pienākumiem un dažā- diem īstenošanas grafikiem kavēja mēģinājumus turpmāk sama- zināt pretrunas pēdējā plānošanas periodā, lai gan tā būtu lieliska iespēja to darīt. 2. Pašreizējās situācijas pārskats 2. 2. Statistikas dati 2. 1. Savstarpēja atbilstība kā atbildība, ko dala Komisija, Padome un dalībvalstis Hronoloģiskā secībā Kopienas politikas attīstībā apgabali, kuriem ir tiesības uz palīdzību saskaņā ar konkurences politiku, bija pir- mie, kas tika noteikti, izmantojot metodi, ko Komisija laida klajā 1988. gadā (OV C 212, 12. 8. 1988. ), lai gan Komisija jau preci- zēja un pastiprināja pamatprincipus reģionālā atbalsta koordinē- šanai kopš 1997. gada. Valsts atbalsta shēmu pārskatīšana ir No 1994. līdz 1999. gadam 50,6 % no Savienības iedzīvotājiem (ES-15) dzīvo reģionos, kuriem ir tiesības uz Kopienas strukturālo atbalstu, kamēr 46,7 % dzīvo apgabalos, kuriem var piešķirt atbrī- vojumu saskaņā ar 92. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Kā norāda šie skaitļi, atse- višķi reģioni, kuriem ir tiesības uz palīdzību no struktūrfondiem, nevar vienlaicīgi saņemt valsts atbalstu reģionālā nolūkā. Šīs divas tabulas norāda noteikto reģionu divu kopumu pārklāšanās pakā- pi. Tomēr jāuzsver, ka norādītie skaitļi ir tikai aptuveni orientieri, jo tie ir apkopoti attiecībā uz visu Kopienu un plānošanas peri- oda laikā iekļautajos faktiskajos apgabalos ir neliela novirze. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 251 NORĀDĪTO APGABALU SAVSTARPĒJA ATBILSTĪBA SASKAŅĀ AR STRUKTŪRFONDIEM UN VALSTS ATBALSTA SHĒMĀM 1. tabula (Kopienas iedzīvotāju procentuālais daudzums) Reģioni, kam ir tiesības uz struktūrfondu palīdzību Reģioni, kam nav tiesību uz struktūrfondu palīdzību Apgabali, kuros ir valsts atļau- atbalsts tais (92. panta 3. punkts) reģionālais Apgabali, kuros nav valsts atļautā reģionālā atbalsta Kopā 44,0 6,6 50,6 2,7 46,7 49,4 Kopā 46,7 53,3 100 Šie skaitļi norāda, ka 6,6 % Kopienas iedzīvotāju dzīvo reģionos, kam ir tiesības uz struktūrfondu palīdzību, kur konkurences politika nepieļauj reģionālā atbalsta piešķiršanu. Turpretī 2,7 % Kopienas iedzīvotāju dzīvo reģionos, uz kuriem attiecas valsts reģionālā atbalsta shēma, bet kuriem nav tiesību uz struktūrfondu palīdzību. Šī nav īpaša problēma. Turpretim tas veicina atbilstību starp reģionālā atbalsta shēmu politiku un pašas Kopienas palīdzību no struktūrfondiem, jo tas nozīmē, ka dalībvalstīm ir ierobežotas iespējas īstenot to situācijām īpaši piemērotus reģionālās politikas mērķus papildus kopīgi noteiktajiem apgabaliem Kopienas reģionālās politikas nolūkā. 2. tabula Valsts iedzīvotāju procentuālais sastāvs reģionos, kam ir tiesības uz struktūrfondu palīdzību, bet kas nav iekļauti valsts reģionālā atbalsta shēmās B 0 D 5,3 DK 0 E 8,9 EL 0 F IRL I L NL A 9,6 0 7,5 6,4 10,4 5,9 P 0 S FIN UK 8,7 12,6 9,0 EU 6,6 Pilnīga atbilstība jau ir piecās valstīs: Beļģijā, Dānijā un trīs dalībvalstīs, kuru teritorijas ir klasificētas 1. mērķī. Turpretī visās pārējās dalībvalstīs parādās lielas atšķirības. 3. Priekšlikums saskaņotai pieejai 3. 1. Pienākumu uzlabota noteikšana Komisija, Padome, Parlaments un dalībvalstis ir atbildīgas par lie- lākas atbilstības sasniegšanu: Lai sasniegtu atbilstību starp divām noteikto reģionu kopām, tā tiek balstīta uz vispārēju priekšstatu par dažādiem iesaistītiem līdzekļiem tā, lai tie varētu virzīties uz šo kopējo mērķi, pamato- joties uz grafiku, kas nodrošinās, ka tas tiek sasniegts. — Komisija, kas vienīgā ir atbildīga par valsts atbalstiem un dala atbildību par struktūrpolitiku ar dalībvalstīm un Padomi, ir uzsvērusi, ka nepieciešama atbilstība un lielāka ģeogrāfiskā koncentrēšana. Komisija 1997. gada 16. decembra lēmumā 252 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. par valsts atbalsta vadlīnijām ir attiecīgi grozījusi noteikumus par reģionālajām atbalsta shēmām un ierosinās Padomei pre- cizēt reglamentatīvās normas un izpildes kārtību attiecībā uz struktūrfondiem. Komisija atrodas izdevīgā situācijā, lai nodrošinātu vispārēji koordinētu pieeju. Šī saikne būs jāatspoguļo visās 15 dalībvalstīs, jo īpaši, lai 2. mērķa nosacījumi attiektos uz apgabaliem, kas noteikti 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā. — Padomei un Parlamentam jāņem vērā atbilstības un koncen- trēšanas nepieciešamība, pieņemot jaunus noteikumus par struktūrfondiem. — Valsts iestādēm, kas atbild par reģionālo politiku, jāuzņemas pienākumi attiecībā uz atbilstību un koncentrēšanas intensi- tāti un jāpiedalās atbilstoši savai kompetencei. Ir svarīgi, lai noteikumi tiek pieņemti laikā gan saskaņā ar valsts reģionālā atbalsta shēmām, gan struktūrfondiem, lai tie varētu stā- ties spēkā 2000. gada 1. janvārī. Valsts shēmas ir Komisijas atbil- dība tās īpašo pilnvaru dēļ, bet pārējos gadījumos atbildību uzņe- mas Komisija, Padome, Parlaments un dalībvalstis. Kā norādīts Programmā 2000, visattālāko reģionu īpašā situācija nozīmē, ka tos var iekļaut 1. mērķī kā īpašus gadījumus. Tieši tāpat arī visattālākie ziemeļu reģioni ar ļoti zemu iedzīvotāju blī- vumu, kuriem pašlaik ir tiesības uz palīdzību saskaņā ar 6. mērķi, bet uz kuriem neattiecas 1. mērķis, jāuzskata par īpašiem gadīju- miem. Reģioni, kuri atpaliek attīstībā (piemēram, uz kuriem attie- cas 1. mērķis), jānosaka, stingri piemērojot kritēriju par 75 % IKP uz iedzīvotāju, lai tie sakristu ar tiem reģioniem, kas atbilst atkā- pei saskaņā ar 92. panta 3. punktu, citādi vispārējie centieni nodrošināt atbilstību, kā arī saskaņā ar struktūrfondiem prasītā koncentrēšana, tiks apšaubīti. Reģionu saraksts attiecībā uz 1. mērķi tiks pabeigts 1999. gada sākumā, pamatojoties uz jaunā- kajiem datiem, kas ir pieejami 1998. gada pēdējā ceturkšņa sākumā. 3. 2. Ierosinātā metode un grafiks Programmā 2000 Komisija skaidri norādīja, ka Eiropas Savienī- bas iedzīvotāju procentuālais daudzums, kuram ir tiesības uz struktūrpalīdzību saskaņā ar paredzamo 1. un 2. mērķi, jāsama- zina no pašreizējā 51 % līdz daudzumam no 35 % līdz 40 %, un ka vispārējam skaitlim būs jābūt mazākam par iedzīvotāju dau- dzumu reģionos, uz kuriem attiecas 92. panta 3. punkta a) apakš- punkts un 92. panta 3. punkta c) apakšpunkts (apvienoti kopā). Komisija norādīja arī to, ka jāsamazina valsts reģionālā atbalsta shēmu piešķiršana. Sekojot šiem rādītājiem, 1997. gada 16. decembra lēmumā par valsts atbalsta augšējo robežu Komisija ir noteikusi 42,7 % iedzī- votāju nodrošinājuma kopējo vispārējo skaitli saskaņā ar 92. panta 3. punktu un a) apakšpunktu plānošanas periodam no 2000. gada līdz 2006. gadam, t. i. , samazinājumu par četriem pro- centu punktiem, salīdzinot ar pašreizējo 46,7 % nodrošinājumu. Komisija nesen noteica dalībvalstīm pasākumus, kas būs nepiecie- šami saskaņā ar Līguma 93. panta 1. punktu, lai īstenotu jauno reģionālā atbalsta režīmu līdz noteiktajam datumam saskaņā ar jaunajiem valsts atbalsta noteikumiem, ko tā ir pieņēmusi. 42,7 % ir augstāks apjoms, nekā no 35 % līdz 40 % noteiktais, kas Prog- rammā 2000 paredzēts tai ir tiesības saņemt palīdzību saskaņā ar turpmāko 1. un 2. mērķi, kas dod iespēju vispārējai atbilstībai visā Savienībā. Tādējādi šīs divas norā- dījumu sistēmas būs kā divi koncentriskie loki Savienībai kopumā. iedzīvotāju daļai, kurai Attiecībā uz jauno 2. mērķi atbilstību nepieciešams nodrošināt saskaņā ar 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kam jāattiecas uz reģioniem, uz kuriem attiecas tādi paši noteikumi kā uz 1. mērķi vai kuriem ir tiesības uz īpašiem pasākumiem, bet kas neatbilst izņēmumam saskaņā ar 92. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Lēmumā paredzot augšējo atbalsta robežu, Komisija nosaka katras valsts nodrošinājuma pakāpi, kuru summējot (t. i. , 92. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu) iegūst 42,7 %. Šiem skaitļiem būtu jānodrošina tas, ka katras valsts 2. mērķa saraksts ir 92. panta 3. punkta c) apakšpunkta saraksta robežās. Ja netiek ievērots Komisijas ieteikums stingri turēties pie 75 % kri- tērija, lai izvēlētos reģionus, kuri atpaliek attīstībā (t. i. , 1. mērķis), tā rezultātā netiks panākta ne vien 92. panta 3. punkta a) apakš- punkta un 1. mērķa atbilstība, bet arī 92. panta 3. punkta c) apakš- punkta un 2. mērķa atbilstība, kam norādīta 42,7 % vispārējā aug- šējā robeža un atšķirīgas attiecīgās valsts augšējās robežas. Komisija nepieņems reģionu saskaņā ar jauno 2. mērķi, ja vien attiecīgā dalībvalsts neuzņemas iekļaut to atbalstāmo apgabalu sarakstā, par kuriem paziņots Komisijai saskaņā ar 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija varētu iekļaut citus reģionus jaunajā 2. mērķī kā izņēmumus. Tas tiktu 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 253 ierobežots katrai dalībvalstij līdz 2 % no attiecīgās valsts iedzīvo- tājiem, uz kuriem neattiecas 1. mērķis, un saskaņā ar ģeogrāfiskās koncentrēšanas vispārējo mērķi (t. i. , 1. un 2. mērķim kopā jāie- tver no 35 % līdz 40 % no Savienības kopējā iedzīvotāju skaita (EUR-15)). noteikto reģionu sarakstu atbilstību no 2000. gada. Ar šo pazi- ņojumu Komisija vēlētos aicināt valstu valdības rīkoties gan pēc savas iniciatīvas, gan kopīgi ar Padomes kompetentajām iestādēm. Pašreizējā brīdī Programma 2000 ierosina, lai tiktu sastādīts 2. mērķa apgabalu saraksts, pamatojoties uz kritērijiem, par kuriem Kopiena ir vienojusies sadarbībā ar dalībvalstīm, ņemot vērā to reģionālās prioritātes. Faktiskā izvēles metode tiks definēta jauna- jos struktūrfondu noteikumos. Lai abi noteikto reģionu saraksti varētu stāties spēkā 2000. gada 1. janvārī, Komisija lūgs dalībval- stīm iesniegt priekšlikumus par reģioniem, kuriem nepieciešams sniegt palīdzību no struktūrfondiem tūlīt pēc struktūrfondu notei- kumu pieņemšanas un vēlākais līdz 1999. gada 31. martam. Komisija aicina Padomi un dalībvalstis veikt visas nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu lēmumu pieņemšanu laikā. Attiecībā uz reģionālo valsts atbalsta shēmu reģioniem Komisija nesen ir ietei- kusi dalībvalstīm, lai tās sniedz paziņojumus pēc iespējas drīz, bet vēlākais līdz 1999. gada 31. martam. Komisija pieņems lēmumu par reģionālā atbalsta sarakstiem saskaņā ar attiecīgo kārtību un termiņiem, ko šoreiz nosaka vēlākais līdz 1999. gada 31. decem- brim. Komisija šobrīd nevar pateikt, kāds būs iedzīvotāju daudzums 2. mērķim atbilstošajos reģionos, jo to noteikšanas metode nebūs piemērojama, kamēr netiks pieņemti jaunie struktūrfondu notei- kumi. Šādos apstākļos tiks izmantoti pieejamie jaunākie sociāle- konomiskie dati. 3. 3. Pārejas posma pasākumi Divu noteikšanas uzdevumu laikā veikto koncentrēšanas centienu rezultātā vairāki Savienības reģioni pēc 2000. gada zaudēs savu pašreizējo statusu. Šīs “pakāpeniskās samazināšanas” ieviešana būs atšķirīga atkarībā no tā, kura no divām politikas jomām tiks iesaistīta. Kā norādīts Programmā 2000, atbilstību to starpā tomēr nodrošinās tas, ka “pasākumi reģioniem, kuri gūs labumu no struktūrfondu pārejas (pakāpeniskas samazināšanas) atbalsta, atbildīs konkurences noteikumiem par valsts atbalstu. ” Komisija iesaka šādu rīcību: a) jaunajos struktūrfondu noteikumos Padomei jānosaka reģioni, kuri atpaliek attīstībā, stingri piemērojot 75 % augšējo robežu IKP uz vienu iedzīvotāju, lai šie reģioni būtu vienlīdzīgi tiem reģioniem, uz kuriem attiecas atkāpe 92. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un arī jāizvairās no turpmākām pretrunām starp 2. mērķa sarakstu un noteiktajiem reģioniem saskaņā ar 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu; b) ņemot vērā vadlīnijas par reģionālā valsts atbalsta shēmām, kuras Komisija pieņēma 1997. gada 16. decembrī, dalībvalstis tiek aicinātas saskaņā ar 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu paziņot par visiem reģioniem, kas noteikti kā 1. mērķa reģioni vai uz kuriem attiecas atsevišķs režīms; c) Komisija pašreiz paziņo, ka atbilstoši paredzamajiem struktūr- fondu noteikumiem tā nepieņems reģionu, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar jauno 2. mērķi, ja vien attiecīgā dalīb- valsts neuzņemas iekļaut to reģionu sarakstā, kas ir tiesīgi saņemt palīdzību un par kuriem ir paziņots saskaņā ar 92. pan- ta. 3. punkta c) apakšpunktu. Tomēr attiecīgi pamatotos gadījumos Komisija varētu iekļaut citus reģionus jaunajā 2. mērķī kā izņēmumus. Katrai dalīb- valstij tie tiktu ierobežoti līdz ne vairāk kā 2 % no attiecīgās valsts iedzīvotājiem, uz kuriem neattiecas 1. mērķis, un saskaņā ar ģeogrāfiskās koncentrēšanas vispārējo mērķi (t. i. , 1. un 2. mērķim kopā jāietver no 35 % līdz 40 % Savienības kopējā iedzīvotāju skaita (EUR-15)); d) Komisija uzsver, ka reģionālā atbalsta shēmu vadlīnijas nosaka tiesības saņemt palīdzību no struktūrfondiem kā galveno izvē- les kritēriju ar nosacījumu, ka tiek ievērota noteiktā augšējā robeža, un ka reģioni, kuriem ir tiesības saņemt palīdzību no fondiem, nav noteikti to reģionu sarakstos, kuri saņem valsts atbalstu; 4. Secinājumi Atlikuši dažādi posmi, kas jāpiemēro, un tajos ir iesaistīti dažādi dalībnieki, bet Komisija ir ieguldījusi darbu, lai nodrošinātu divu e) Komisija nodrošinās to, ka šie divi reģionu noteikšanas pasā- kumi sākas un beidzas laikā saskaņā ar attiecīgo kārtību, lai abi 254 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. noteikto reģionu saraksti var stāties spēkā 2000. gada 1. jan- vārī. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ir 42,7 % laika posmā no 2000. gada līdz 2006. gadam; Attiecībā uz struktūrfondiem šis pasākums tiks sākts tūlīt pēc jauno noteikumu pieņemšanas, kam savukārt ir jānotiek laikā, lai dalībvalstis varētu nosūtīt Komisijai savus priekšlikumus par noteiktajiem reģioniem vēlākais līdz 1999. gada 31. mar- tam. Attiecībā uz reģionālā valsts atbalsta shēmām dalībvalstu priekšlikumi būs jāpaziņo Komisijai, cik drīz vien iespējams, bet vēlākais līdz 1999. gada 31. martam; f) Komisija norāda, ka augšējā robeža attiecībā uz kopējo Kopie- nas iedzīvotāju skaitu Savienības reģionos (ES-15), kas izvē- lēta saskaņā ar 92. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 92. g) Komisija nosūtīs šo paziņojumu dalībvalstīm un publicēs to Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 1998. gada 17. martā Komisijas vārdā — Komisijas locekle Monika WULF-MATHIES


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1012/98 van Reimer BÖGE aan de Commissie. Natura 2000 - Omzetting van de FFH-richtlijn

eurovoc_concepts:
EC Directive
environmental protection
national implementing measure
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
transport infrastructure
wildlife


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 833/98 von Jesús CABEZÓN ALONSO an die Kommission. Demokratieklausel und Lomé-Abkommen

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU aid
Lomé Convention
democracy
fundamental rights
human rights
international cooperation
rule of law
terms for aid

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/49 Was die sekund(cid:228)rrechtlichen Regelungen der Gemeinschaft betrifft, so ist die Kurtaxe allem Anschein nach mit den EG-Verbrauchsteuervorschriften vereinbar. Zum gemeinsamen MwSt-System ist festzustellen, da(cid:223) Artikel 33 der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Umsatzsteuern › Gemeinsames Mehrwertsteuersystem: einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage (1) die Erhebung einer Abgabe wie die von der Frau Abgeordneten erw(cid:228)hnten Kurtaxe nicht ausschlie(cid:223)t. Nach den der Kommission vorliegenden Angaben besteht daher kein offenkundiger Konflikt zwischen der Kurtaxe und dem Steuerrecht der Gemeinschaft. (1) ABl. L 145 vom 13. 6. 1977. (98/C 386/066) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0833/98 von Jesœs Cabez(cid:243)n Alonso (PSE) an die Kommission (26. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: Demokratieklausel und LomØ-Abkommen Das derzeitige LomØ-Abkommen enth(cid:228)lt Klauseln, die es erm(cid:246)glichen, die im Rahmen dieses Abkommens gew(cid:228)hrten gemeinschaftlichen Beihilfen und Zuwendungen ganz oder teilweise auszusetzen, wenn ein Unter- zeichnerstaat gegen die Menschenrechte, Grundfreiheiten oder demokratischen Spielregeln verst(cid:246)(cid:223)t. Auf welche L(cid:228)nder wird derzeit diese sogenannte Demokratieklausel des LomØ-Abkommens angewandt? Welche Beihilfen oder Zuwendungen wurden in diesen F(cid:228)llen gestrichen oder ausgesetzt? Antwort von Herrn Pinheiro im Namen der Kommission (30. April 1998) Die Kommission m(cid:246)chte in erster Linie auf die relative Bedeutung jeder Liste aufmerksam machen, weil die Lage in einem gegebenen Land mitunter eine sehr bewegte Entwicklung erf(cid:228)hrt. Au(cid:223)erdem m(cid:246)chte sie darauf hinweisen, da(cid:223) die in Artikel 5 des Abkommens von LomØ enthaltene Demo- kratieklausel, die die Achtung der Menschenrechte, der demokratischen Grunds(cid:228)tze und des Rechtsstaates zu einem Grundfaktor dieses Abkommens macht, in erster Linie die Durchf(cid:252)hrung positiver Aktionen in diesem Rahmen f(cid:246)rdert und diese Faktoren als Themen von gemeinsamem Interesse und Stoff f(cid:252)r einen Dialog verankert. Folglich ist dieses Konzept vor allem als eine gemeinsame Verpflichtung zur Achtung und F(cid:246)rderung der universellen Menschenrechte aufzufassen. In diesem Sinne wird diese Klausel in zahlreichen L(cid:228)ndern in Afrika, im Karibischen Raum und im Pazifischen Ozean (AKP) angewandt. Die in diesem Rahmen finanzierten Ma(cid:223)nahmen beliefen sich zwischen 1994 und 1997 auf rund 200 Mio. Ecu und betrafen insbesondere die Unterst(cid:252)tzung der demokratischen Prozesse, die St(cid:228)rkung der Gerechtigkeit, die Unterst(cid:252)tzung der Parlamente und der unabh(cid:228)ngigen Presse, die Ausbildung in den Menschenrechten und der Friedenskultur, die Missionen von Beobachtern der Menschenrechte und den Schutz der schwachen Gruppen. Infolge dieses positiven Konzepts sind bei schweren und anhaltenden Verletzungen der Menschenrechte oder einer Unterbrechung der demokratischen Prozesse angemessene Ma(cid:223)nahmen m(cid:246)glich. Zur Zeit ist mit Ausnahme der humanit(cid:228)ren Hilfen oder der f(cid:252)r die (cid:228)rmsten Bev(cid:246)lkerungsgruppen bestimmten Hilfen die finanzielle und technische Zusammenarbeit seit 1990 mit dem Sudan, seit 1992 mit dem ehemaligen Zaire und seit 1995 mit Nigeria eingefroren. In j(cid:252)ngster Vergangenheit wurden auf dem Gebiet der Achtung der Menschenrechte f(cid:252)r die neuen Beh(cid:246)rden der Demokratischen Republik Kongo Bedingungen f(cid:252)r eine uneinge- schr(cid:228)nkte Wiederaufnahme der Zusammenarbeit festgelegt. Mit einigen L(cid:228)ndern st(cid:246)(cid:223)t die Zusammenarbeit auf Schwierigkeiten, die eine angemessene Behandlung erfordern. Es handelt sich um ˜quatorialguinea, mit dem nach Ma(cid:223)gabe der Fortschritte bei der Achtung der Menschenrechte, der demokratischen Grunds(cid:228)tze und des Rechtsstaats die finanzielle und technische Zusam- menarbeit schrittweise wiederaufgenommen wird. Ferner handelt es sich um L(cid:228)nder wie Somalia, Sierra Leone und Burundi, f(cid:252)r die infolge ihrer derzeitigen Krisen- oder Konfliktlage eine Sonderbehandlung gerechtfertigt ist


title: WRITTEN QUESTION No. 850/98 by Hanja MAIJ-WEGGEN Introduction of a neighbouring-country compatibility assessment for all national legislation (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU law
cross-border cooperation
legal cooperation


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 836/98 του Esko SEPPAENEN προς την Επ τροπή. Οικονομική σύμπραξη και εκπτώσεις στα μέλη της που χρησιμοποιούν τις υπηρεσίες της

eurovoc_concepts:
Finland
association
competition policy
cooperative
dominant position
reduced price
restriction on competition
telephone


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 837/98 von Esko SEPPÄNEN an die Kommission. Inhalt von Fernsehsendungen und Pressefreiheit

eurovoc_concepts:
Finland
censorship
freedom of expression
law relating to information
right to information
television

text: 9. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 310/137 (98/C 310/185) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0837/98 von Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Inhalt von Fernsehsendungen und Pressefreiheit In Finnland gibt es vier selbsta¤ndige Fernsehkana¤le, die alle journalistisch unabha¤ngig vom Staat sind. In einem dieser Kana¤le (OY Yleisradio AB) ist mit journalistischen Mitteln ohne Sponsoren eine Sendereihe produziert worden, mit der der Absatz von in Finnland hergestellten Erzeugnissen gefo¤rdert werden sollte. Die Europa¤ische Kommission hat dem finnischen Verkehrsministerium ein Schreiben gesandt, in dem die Produktion solcher Sendungen verboten wird. Damit verletzt die Kommission die Pressefreiheit und nimmt auf den Inhalt von Fernsehsendungen Einflu(cid:223). Betrachtet die Kommission das Vorgehen ihrer Beamten in dieser Angelegenheit als angebracht? Wenn das der Fall ist, mit welcher Bestimmung des Gemeinschaftsrechts begru¤ndet sie ihre Haltung? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (5. Juni 1998) Die Kommission pru¤ft zur Zeit das von dem Herrn Abgeordneten angesprochene Problem und wird ihm ihre Schlu(cid:223)folgerungen so bald wie mo¤glich mitteilen. (98/C 310/186) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0845/98 von Edith Mu¤ ller (V) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Reisen der fu¤hrenden Perso¤nlichkeiten der Generaldirektion IIa nach Bosnien- Herzegowina Die Generaldirektion IIa ist fu¤r verschiedene Programme der EU zugunsten Bosnien-Herzegowina zusta¤ndig. Wie oft war Kommissar van den Broek seit Januar 1996 in Bosnien-Herzegowina? Wie oft war Generaldirektor Burghardt im selben Zeitraum dort? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (20. April 1998) Das zusta¤ndige Kommissionsmitglied hielt sich seit Anfang 1996 viermal in Bosnien-Herzegowina auf, um die Grundlagen fu¤r die Aktionen der Kommission zu schaffen. Unter anderem besuchte es Sarajevo im Juli 1996 zusammen mit der irischen Pra¤sidentschaft. Das zusta¤ndige Kommissionsmitglied hat inzwischen alle zweckdienlichen Vorkehrungen getroffen, damit die ihm unterstehenden Dienststellen (GD IA › Au(cid:223)enbeziehungen: Europa und die Neuen Unabha¤ngigen Staaten (NUS), Gemeinsame Au(cid:223)en- und Sicherheitspolitik und Au(cid:223)endienst) auf allen Ebenen der Hierarchie in vollem Umfang beteiligt werden. Dies ist im u¤brigen nicht erst seit 1996 der Fall, sondern traf bereits wa¤hrend der fu¤nf Jahre vor den Dayton-Abkommen zu. Dies fu¤hrte zu regelma¤(cid:223)igen Besuchen in Bosnien-Herzegowina wie auch zur Teilnahme an zahlreichen internationalen Treffen. Dazu geho¤ren die verschiedenen Friedensbemu¤hungen der Gemeinschaft, die Dayton-Verhandlungen, die Verhandlungen der Kontaktgruppe und die Geberkonferen- zen, auf denen der Generaldirektor zusammen mit dem Vizepra¤sidenten der Weltbank den Vorsitz fu¤hrte


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 847/98 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Riconoscimento del linguaggio gestuale per sordi nell'Unione europea

eurovoc_concepts:
facilities for the disabled
language
linguistic group
mutual recognition principle
physically disabled person
social life

text: 21. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 323/83 (98/C 323/110) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0842/98 di Freddy Blak (PSE) alla Commissione (11 marzo 1998) Oggetto: Riconoscimento dei motopescherecci che pescano a strascico Una regola UE secondo cui i motopescherecci che pescano a strascico che consegnano il merluzzo congelato nei porti della UE devono essere riconosciuti per sbarcare il pescato, avra‘ conseguenze assolutamente catastrofiche sull(cid:146)attivita‘ di pesca e di conseguenza sull(cid:146)occupazione nell(cid:146)isola di Bornholm in Danimarca. Le autorita‘ russe non riconoscono abbastanza motopescherecci. Finora ne sono stati riconosciuti soltanto 6-8 su piu‘ di 250 nel mare di Barents. Questo significhera‘ penuria di merluzzo congelato a Bornholm fin dal mese di aprile e conseguentemente una perdita di posti di lavoro. 1. La Commissione modifichera‘ le regole relative al riconoscimento, in modo tale che il pesce congelato sui battelli attrezzati per il congelamento possa essere sbarcato in un termine di tempo ragionevole senza che questi battelli debbano essere riconosciuti dalle autorita‘ russe? 2. Se cio‘ non e‘ possibile, come crede la Commissione che si possa risolvere il problema? Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (29 aprile 1998) Le importazioni di prodotti della pesca da paesi terzi sono disciplinate sin dal 1991 dalla direttiva 91/493/CEE del Consiglio, del 22 luglio 1991, che stabilisce le norme sanitarie applicabili alla produzione e alla commercializ- zazione dei prodotti della pesca (1). Tale direttiva fissa altres(cid:14)‘ le condizioni per la produzione interna e prevede che le disposizioni applicate alle importazioni di prodotti della pesca debbano essere per lo meno equivalenti a quelle che regolano la produzione comunitaria. In particolare essa stabilisce i requisiti che devono essere rispettati dagli stabilimenti affinche· vengano autorizzati a commercializzare i prodotti della pesca sul mercato comunitario. Va precisato che la direttiva considera stabilimenti non soltanto gli impianti sulla terraferma, ma anche i pescherecci (navi officina, congelatori o pescherecci). Condizioni specifiche di importazione per la Russia vengono fissate nella decisione 97/102/CE della Commissione, del 16 gennaio 1997, che stabilisce le condizioni particolari di importazione dei prodotti della pesca e dell(cid:146)acquacoltura originari della Russia (2), ivi compreso l(cid:146)elenco degli stabilimenti riconosciuti. Tale elenco viene continuamente aggiornato e comprende attualmente 69 pescherecci congelatori, 79 navi officina e 21 stabilimenti di trasformazione. Nelle prossime settimane si aggiungeranno 8 navi officina e 4 pescherecci congelatori. Attualmente vi sono almeno 27 pescherecci russi riconosciuti che pescano il merluzzo nel mare di Barents e ben presto se ne aggiungeranno altri tre. Il controllo di tali stabilimenti e‘ estremamente importante per la salute pubblica, per cui le importazioni possono esser autorizzate unicamente dagli stabilimenti riportati nell(cid:146)elenco. La Commissione e‘ consapevole del problema sollevato dall(cid:146)on. parlamentare, problema che e‘ stato discusso in parecchie riunioni del comitato veterinario permanente e che sara‘ trattato nuovamente in riunioni future. Anche il consiglio agricoltura del 16-17 febbraio 1998 si e‘ occupato del problema. La Commissione e‘ disposta altres(cid:14)‘ a verificare l(cid:146)efficacia della decisione 97/102/CE della Commissione in tutta la Comunita‘ e, se necessario, a prendere le misure che si impongono. Tuttavia, in nessun caso il livello di protezione del consumatore nella Comunita‘ va messo in pericolo. (1) GU L 268 del 24. 9. 1991. (2) GU L 35 del 5. 2. 1997. (98/C 323/111) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0847/98 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Riconoscimento del linguaggio gestuale per sordi nell(cid:146)Unione europea Sono trascorsi circa dodici anni da quando il Parlamento europeo approvo‘ (17 giugno 1988) (1) una risoluzione in


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 922/98 του Katerina DASKALAKI προς την Επ τροπή. Επαναλειτουργία της Θεολογικής Σχολής της Χάλκης

text: 9. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 310/145 Apa· nthsh toy k. Santer ej ono· matow thw Epitroph· w (22 Aprili·oy 1998) H Epitroph· plhroforei· to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy o·ti sthn apo·fash toy Prvtodikei·oy thw 6hw Febroyari·oy 1998 (ypo·uesh T-124/96), ta shmei·a 4 e·vw 6 ejhgoy·n safe·stata to sy·sthma pro·sbashw sta e·ggrafa poy e·uese se efarmogh· h Epitroph· to 1994. Stiw 8 Febroyari·oy 1994, h Epitroph· eje·dvse thn apo·fash 94/90/EKAX, EK, Eyrato·m sxetika· me thn pro·sbash toy koinoy· sta e·ggrafa thw Epitroph·w (1). H apo·fash ayth·, h opoi·a ue·tei se efarmogh· e·nan kv· dika symperifora·w poy egkri·uhke apo· koinoy· me to Symboy·lio stiw 6 Dekembri·oy 1993, ue·tei thn arxh· o·ti to koino· diaue·tei thn eyry·terh dynath· pro·sbash sta esvterika· e·ggrafa toy orga·noy, me ejai·resh ekei·na tvn opoi·vn h dia·dosh ua mporoy·se na ui·jei dhmo·sia h· idivtika· symfe·ronta, h· ton empisteytiko· xarakth·ra tvn apofa·sev· n toy. H Epitroph· epiuymei· na gnvstopoih·sei sto ajio·timo me·low o·ti to me·lhma· thw gia diafa· neia epibebaiv· netai apo· statistika· stoixei·a. Gia to 1997, mo·liw 10% tvn sxetikv· n aith·sevn den e·ginan dekte·w ba· sei miaw apo· tiw ejaire·seiw poy proble·pontai ston kv· dika symperifora·w. (1) EE L 46 thw 18. 2. 1994. (98/C 310/199) GRAPTH ERVTHSH E-0898/98 ypobolh· : Daniela Raschhofer (NI) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Mo·nimew antiprosvpei·ew thw Eyrvpa(cid:14)¤kh·w (cid:201)nvshw Kata· thn plh·rvsh tvn ue·sevn thw «Epixeirhsiakh·w Mona·daw diey·rynshw prow anatola·w» e·gine lo·gow kai gia thn plh·rvsh tvn ue·sevn diey·uynshw tvn mo·nimvn antiprosvpeiv· n stiw ypoch·fiew gia prosxv· rhsh xv· rew. 1. Plhrv· uhkan h·dh ayte·w oi ue·seiw; 2. Me poia· krith·ria e·gine h plh·rvsh tvn ue·sevn diey·uynshw; 3. Endiafe·ruhke idiai·tera h omospondiakh· kybe·rnhsh thw Aystri·aw gia mi·a apo· ayte·w tiw ue·seiw; Ua synexi·soyn na yfi·stantai oi mo·nimew antiprosvpei·ew, efo·son h mi·a h· h a· llh xv· ra den gi·nei dekth· sthn 4. Koino·thta; 5. Ypa·rxoyn sth Norbhgi·a, Elbeti·a kai Toyrki·a mo·nimew antiprosvpei·ew; Apa·nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (22 Aprili·oy 1998) Oi ue·seiw toy proi¤stame·noy tvn antiprosvpeiv· n stiw ypoch·fiew gia prosxv· rhsh xv· rew e·xoyn, me mia 1. ejai·resh, plhrvuei·. H plh·rvsh tvn sygkekrime·nvn ue·sevn apo· thn Epitroph· pragmatopoiei·tai kata· ton i·dio tro·po poy isxy·ei 2. gia o·lew tiw ue·seiw me·svn stelexv· n. Di·detai idiai·terh prosoxh· ston eidiko· ro·lo tvn yphresiv· n thw Epitroph·w sto ejvteriko·. 3. 4. H ue·sh toy proi¤stame·noy thw antiprosvpei·aw sth Slobaki·a proori·zetai gia Aystriako· yph·koo. Nai. H Epitroph· diaue·tei antiprosvpei·ew sth Norbhgi·a kai thn Toyrki·a alla· o·xi sthn Elbeti·a, dedome·noy o·ti 5. h antiprosvpei·a thw Epitroph·w sth Geney·h ei·nai diapisteyme·nh o·xi sthn elbetikh· kybe·rnhsh alla· stoyw dieunei·w organismoy·w poy edrey·oyn sthn en lo·gv xv· ra


title: WRITTEN QUESTION No. 816/98 by José SALAFRANCA SÁNCHEZ- NEYRA to the Commission. Application by Cuba to accede to the ACP-EU Convention

eurovoc_concepts:
ACP countries
Cuba
Lomé Convention
accession to an agreement
bilateral agreement
cooperation agreement (EU)

text: 19. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 354/27 va¤ljare och ortens o¤vriga innev(cid:229)nare anser vara oacceptabel. Alla rimliga fo¤rso¤k att lo¤sa problemet p(cid:229) lokal niv(cid:229) har misslyckats. Kan kommissionen, trots att lukten inte utgo¤r n(cid:229)gon ha¤lsorisk, underso¤ka varfo¤r fo¤rslaget om en sluten drift av anla¤ggningen inte o¤verva¤gs. En s(cid:229)dan drift skulle (cid:229)tminstone leda till att det kom mindre lukt fr(cid:229)n anla¤ggningen. Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (30 april 1998) Enligt r(cid:229)dets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om avloppsvatten fr(cid:229)n ta¤tbebyggelse (1) a¤r medlems- staterna skyldiga att se till att det i ta¤torter med mer a¤n 2 000 personekvivalenter (pe) finns ledningsna¤t fo¤r att ta hand om avloppsvatten fr(cid:229)n ta¤tbebyggelse. (Personekvivalent a¤r en m(cid:229)ttenhet som anger den ma¤ngd nedbrytbart organiskt material som en person ger upphov till under en dag. ) I ta¤torten San Juan de los Terreros i Pulpi (Almeria, Spanien), som enligt de lokala myndigheterna har n(cid:229)got mindre a¤n 15 000 pe med en kraftig sa¤songsma¤ssig variation, skall ett s(cid:229)dant system ha info¤rts senast den 31 december 2005. Enligt de uppgifter som de lokala myndigheterna la¤mnat till kommissionen fo¤rs(cid:229)gs denna ta¤tort redan 1995 med ett reningsverk fo¤r sekunda¤r (dvs. biologisk) rening vilket kra¤vs enligt direktivet. I enlighet med r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedo¤mning av inverkan p(cid:229) miljo¤n av vissa offentliga och privata projekt (2) hade det planerade reningsverket varit fo¤rem(cid:229)l fo¤r en s(cid:229)dan bedo¤mning 1992. Det a¤r i detta sammanhang viktigt att p(cid:229)peka att det enligt detta direktiv a¤r medlemsstaten som avgo¤r om inverkan p(cid:229) miljo¤n a¤r s(cid:229) betydande att projektet bo¤r underkastas en bedo¤mning av detta slag, vilket allts(cid:229) bedo¤mdes vara fallet i San Juan de los Terreros. Vad betra¤ffar lukten fr(cid:229)n reningsverket har kommunen anlagt en rad torvba¤ddar fo¤r att komma till ra¤tta med detta problem och planerar att fo¤rba¤ttra denna behandling genom att uto¤ka anla¤ggningen med ytterligare torvba¤ddar. (1) EGT L 135, 30. 5. 1991. (2) EGT L 175, 5. 7. 1985. (98/C 354/57) SKRIFTLIG FR¯GA E-0816/98 fr(cid:229)n Jose· Salafranca Sa·nchez-Neyra (PPE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Kubas anso¤kan om anslutning till AVS-EU-konventionen Kuba a¤r det enda land i Latinamerika som inte a¤r knutet till Europeiska unionen genom n(cid:229)got samarbetsavtal. Kan Europeiska kommissionen uppge om de kubanska myndigheterna framsta¤llt n(cid:229)gon anso¤kan om anslutning till AVS-EU-konventionen? Hur reagerade Europeiska kommissionen info¤r Kubas anso¤kan som, om den verkligen inla¤mnats, skulle kunna leda till en omsva¤ngning i fo¤rbindelserna mellan Europeiska unionen och Kuba? P(cid:229) vilket sa¤tt uttalade sig eller avser Europeiska kommissionen att uttala sig om detta intressanta initiativ? Svar avgivet av Manuel Mar(cid:14)·n p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 april 1998) Kommissionen ha¤nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-832/98 fr(cid:229)n Cabezo·n Alonso (1). (1) EGT C 310, 9. 10. 1998, s. 136


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 684/98 af 26. marts 1998 om fastsættelse af produktionsrestitutioner i korn- og rissektoren

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: L 94/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 3. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 684/98 af 26. marts 1998 om fastsættelse af produktionsrestitutioner i korn- og rissektoren KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 7, stk. 3, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (3), ændret ved forordning (EF) nr. 192/98 (4), særlig artikel 7, stk. 2, under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 af 30. juni 1993 om gennemførelsesbestem- melser for produktionsrestitutioner i korn- og rissek- toren (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1516/95 (6), særlig artikel 3, og ud fra følgende betragtninger: Ved forordning (EØF) nr. 1722/93 er det fastsat, p(cid:134) hvilke betingelser produktionsrestitutionen ydes; beregnings- grundlaget er fastsat i forordningens artikel 3; de s(cid:134)ledes fastsættes en gang om skal beregnede restitutioner m(cid:134)neden, og de kan ændres, hvis priserne for majs og/ eller hvede og/eller byg varierer betydeligt; de produktionsrestitutioner, der skal fastsættes ved nærvæ- rende forordning, bør justeres med de i bilag II til forord- ning (EØF) nr. 1722/93 anførte koefficienter med henblik p(cid:134) at fastlægge det nøjagtige beløb, der skal betales; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Den restitution, udtrykt pr. ton stivelse af majs, hvede, kartofler, ris eller brudris, der er nævnt i artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1722/93, fastsættes til 10 ECU/ton. 2. Den restitution, udtrykt pr. ton stivelse af byg og havre, der er nævnt i artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1722/93, fastsættes til 10 ECU/ton. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 27. marts 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (4) EFT L 20 af 27. 1. 1998, s. 16. (5) EFT L 159 af 1. 7. 1993, s. 112. (6) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 49