title: Europa-parlamentets og Rådets beslutning nr. 888/98/EF af 30. marts 1998 om et fællesskabshandlingsprogram til forbedring af afgiftssystemerne i det indre marked (Fiscalis-programmet)

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
fiscal policy
project evaluation
single market
tax law

text: 28. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 126/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) EUROPA-PARLAMENTETS OG R(cid:143)DETS BESLUTNING Nr. 888/98/EF af 30. marts 1998 om et fællesskabshandlingsprogram til forbedring af afgiftssystemerne i det indre marked (Fiscalis-programmet) EUROPA-PARLAMENTET OG R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), en væsentlig forudsætning for en ensartet anven- delse heraf; dette kan kun opn(cid:134)s gennem en effektiv grund- og videreuddannelse i medlemssta- terne; det er hensigtsmæssigt med en supplerende fællesskabsindsats for at koordinere og fremme denne form for uddannelse; under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), (4) i henhold til fremgangsm(cid:134)den i traktatens artikel 189 B (3), og ud fra følgende betragtninger: et effektivt, reelt og omfattende samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem disse og Kom- missionen er af stor betydning for en korrekt anvendelse af afgiftssystemerne i det indre marked; etablering af en infrastruktur for kommunikation og informationsudveksling p(cid:134) fællesskabsplan er af afgørende betydning for at n(cid:134) dette m(cid:134)l; gennem tilskyndelse fra Fællesskabets side bliver det lettere at udbygge samarbejdet i tilstrækkeligt omfang; (1) (2) (3) anvendelse fællesskabsretten I det indre marked er den faktiske, ensartede og af af effektive væsentlig betydning for afgiftssystemerne, navnlig for at beskytte medlemsstaternes og Fællesskabets finansielle interesser gennem bekæmpelse af svig og afgiftsunddragelse samt for at undg(cid:134) konkurren- cefordrejninger og for yderligere at nedbringe byrderne for s(cid:134)vel administrationer som skattebor- gere; fælles Fællesskabet og medlemsstaterne har et ansvar for at sikre denne faktiske, ensartede og effektive anvendelse af fællesskabsretten; selv om medlemsstaterne rent ressourcemæssigt har det største ansvar, er det en væsentlig opgave for tilvejebringe en passende infra- Fællesskabet at struktur og skabe den nødvendige tilskyndelse; et indg(cid:134)ende fælles kendskab til fællesskabsretten og dens anvendelse i medlemsstaterne blandt embedsmændene i afgiftsadministrationerne udgør (1) EFT C 177 af 11. 6. 1997, s. 8 og EFT C 1 af 3. 1. 1998, s. 13. (2) EFT C 19 af 21. 1. 1998, s. 48. (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 20. november 1997 (EFT C 371 af 8. 12. 1997), R(cid:134)dets fælles holdning af 26. januar 1998 (EFT C 62 af 26. 2. 1998, s. 38) og Europa-Parlamentets afgø- relse af 18. februar 1998. (EFT C 80 af 16. 3. 1998). R(cid:134)dets afgørelse af 3. marts 1998. (5) (6) (7) en yderligere forbedring af de administrative proce- durer er af væsentlig betydning for en korrekt anvendelse af afgiftssystemerne i det indre marked; selv om ansvaret herfor først og fremmest ligger hos medlemsstaterne, er der behov for en supple- rende indsats p(cid:134) fællesskabsplan for at koordinere og fremme denne forbedring; for de foranstaltninger, det er ikke muligt for medlemsstaterne at opfylde samtlige m(cid:134)l som er omfattet af denne beslutning, og i overensstem- melse med subsidiaritets- og proportionalitetsprin- cipperne, jf. traktatens artikel 3B, kan de opstillede m(cid:134)l derfor bedre gennemføres p(cid:134) fællesskabsplan, og denne beslutning g(cid:134)r ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at n(cid:134) disse m(cid:134)l; informationsud- erfaringerne fra systemerne for veksling p(cid:134) fællesskabsplan om afgifter og især moms (VIES), som omhandlet i R(cid:134)dets forordning om (EØF) nr. 218/92 januar 1992 27. af L 126/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 98 (8) (9) (10) (11) administrativt samarbejde inden for omr(cid:134)det indi- rekte skatter (moms) (1), har vist, at informationstek- nologien kan anvendes til at sikre indtægter og samtidig reducere den administrative arbejdsbyrde til et minimum; disse systemer har vist sig at være vigtige samarbejdsredskaber og har tillige tilskyndet medlemsstaterne til at udbygge deres samarbejde; der bør indføres kommunikations- og informati- onsudvekslingssystemer, og driften af dem bør sikres i takt med afgiftssystemernes udvikling og behovet for at sikre yderligere samarbejde; i afgiftsadministrationerne Fællesskabets erfaringer med det program, der blev indført ved R(cid:134)dets beslutning 93/588/EØF af 29. oktober 1993 om vedtagelse af et fællesskabshand- faglig uddannelse af embeds- lingsprogram for (Matt- mænd haeus-Tax) (2), og med de multilaterale kontrolfor- anstaltninger har vist, at udvekslinger, seminarer og multilaterale kontrolforanstaltninger kan bidrage til at opfylde programmets m(cid:134)l, idet de giver embeds- mænd fra forskellige administrationer mulighed for at mødes i en arbejdssammenhæng; s(cid:134)danne aktivi- teter bør derfor videreføres; at for, sørge embedsmænd derfor gennemg(cid:134)r en grunduddannelse og regelmæssigt gennemg(cid:134)r en videreuddannelse som fastlagt i de fælles uddannelsesprogrammer; alle deres (12) (13) (14) (15) sprogkundskaber blandt tilstrækkelige embeds- mændene i afgiftsadministrationerne har vist sig at være af afgørende betydning for at lette samar- bejdet; medlemsstaterne bør derfor tilbyde deres embedsmænd den nødvendige sprogundervisning; for de associerede programmet bør være (cid:134)bent central- deltagelse; landes østeuropæiske programmet bør ligeledes være (cid:134)bent for Cyperns deltagelse; og udgifterne til programmets finansiering bør deles mellem Fællesskabet og medlemsstaterne, og Fællesskabets finansielle bidrag bør opføres p(cid:134) De Europæiske Fællesskabers budget almindelige (anden del, sektion III, Kommissionen); i denne beslutning fastlægges der for hele program- mets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 1 i Europa-Parlamentets, R(cid:134)dets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 om optagelse af finansielle bestemmelser i retsakter (4) udgør det primære referencegrundlag for budget- myndigheden inden for rammerne af den (cid:134)rlige budgetprocedure (cid:190) seminarerne udgør en id(cid:130)el ramme for udveksling id(cid:130)er mellem embedsmænd fra de nationale af administrationer, Kommissionens repræsentanter og om nødvendigt andre eksperter p(cid:134) afgiftsom- r(cid:134)det; i løbet af s(cid:134)danne seminarer kan der frem- komme forslag, som kan forbedre de gældende retsinstrumenter og lette samarbejdet mellem administrationerne om at skabe en konvergerende udvikling af de nationale afgiftssystemer; VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Fiscalis-programmet erfaringerne med Matthaeus-Tax-programmet har vist, at det gennem koordineret udformning og gennemførelse af et fælles uddannelsesprogram som det, der blev indført ved Kommissionens juli 1995 om visse beslutning 95/279/EF af 12. gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets beslutning 93/588/EØF om vedtagelse af et fællesskabshand- lingsprogram for faglig uddannelse af embeds- mænd i afgiftsadministrationerne (3), blev muligt at opfylde dette programs m(cid:134)lsætninger, navnlig ved at skabe større fælles kendskab til fællesskabsretten; uddannelsesprogrammerne bør videreudvikles p(cid:134) de omr(cid:134)der, hvor Kommissionen og medlemssta- relevant; medlemsstaterne bør terne finder det (1) EFT L 24 af 1. 2. 1992, s. 1. (2) EFT L 280 af 13. 11. 1993, s. 27. (3) EFT L 172 af 22. 7. 1995, s. 24. Der indføres for perioden 1. januar 1998-31. december 2002 et fler(cid:134)rigt fællesskabshandlingsprogram (Fiscalis- programmet), i det følgende benævnt »programmet«, for at forbedre afgiftssystemernes virkem(cid:134)de i det indre marked. Det omfatter de i artikel 4, 5 og 6 nævnte aktiviteter. Artikel 2 Definitioner I denne beslutning forst(cid:134)s ved: a) »afgift«: indirekte skatter, som er omfattet af fælles- skabsretten (4) EFT C 102 af 4. 4. 1996, s. 4. 28. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 126/3 b) »administration«: medlemsstaternes offentlige admini- strationer med ansvar for afgiftsomr(cid:134)det eller hos medlemsstaterne (eller en udpeget underleve- randør). c) »embedsmand«: en embedsmand i en administration med ansvar for anvendelsen af Fællesskabets eller medlemsstaternes retsregler, forskrifter eller procedurer inden for afgiftsomr(cid:134)det d) »udveksling«: et arbejdsophold, som en embedsmand gennemfører i Fællesskabets interesse i en anden medlemsstats administration, i og som er tilrettelagt inden for rammerne af programmet e) »multilateral kontrol«: indbyrdes samarbejde inden for Fællesskabets retlige rammer for samarbejde mellem mindst tre administrationer med henblik p(cid:134) at inte- grere og koordinere deres kontrol med afgiftspligtige personers afgiftsmæssige forpligtelser i de p(cid:134)gældende medlemsstater f) »Fællesskabets retlige rammer for samarbejde«: samt- lige fællesskabsforskrifter for gensidig bistand og admi- nistrativt samarbejde mellem medlemsstaterne vedrø- rende afgifter. Artikel 3 M(cid:134)lsætning Programmet har til form(cid:134)l gennem en fællesskabsforan- staltning at støtte medlemsstaternes bestræbelser p(cid:134): a) at sikre, at embedsmændene f(cid:134)r et indg(cid:134)ende fælles kendskab til fællesskabsretten, navnlig p(cid:134) afgiftsom- r(cid:134)det, og dens gennemførelse i medlemsstaterne b) at sikre et reelt, effektivt og omfattende samarbejde og og mellem disse mellem medlemsstaterne Kommissionen c) at sikre kontinuerlig forbedring af administrative procedurer under hensyntagen til administrationernes og skatteborgernes behov ved at udvikle og formidle god administrativ praksis. Artikel 4 Kommunikations- og informationsudvekslingssy- stemer, h(cid:134)ndbøger og vejledninger 1. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at de eksisterende kommunikations- og informationsudveks- lingssystemer, h(cid:134)ndbøger og vejledninger, som de anser for nødvendige, kan anvendes p(cid:134) tilfredsstillende m(cid:134)de. De indfører s(cid:134)danne nye kommunikations- og informati- onsudvekslingssystemer, h(cid:134)ndbøger og vejledninger, som de anser for nødvendige, og sørger for, at disse kan anvendes p(cid:134) tilfredsstillende m(cid:134)de. i kommunikations- Fællesskabselementerne 2. og informationsudvekslingssystemerne omfatter udstyr, pro- grammel og nettilslutninger, der skal væres fælles for samtlige medlemsstater for at sikre systemernes sammen- kobling og interoperabilitet, hvad enten disse er installeret hos Kommissionen (eller en udpeget underleverandør) 3. De nationale elementer i kommunikations- og infor- mationsudvekslingssystemerne omfatter nationale data- baser, som udgør en del af systemerne, nettilslutninger mellem fællesskabselementerne og de nationale ele- menter samt det programmel og maskinel, som hver medlemsstat m(cid:134)tte anse for hensigtsmæssig for at f(cid:134) det fulde udbytte af systemerne overalt i deres administration. Artikel 5 Udvekslinger, seminarer og multilaterale kontrol- foranstaltninger 1. Kommissionen og medlemsstaterne tilrettelægger udvekslinger af embedsmænd. Udvekslingerne kan være af forskellig varighed alt efter behov, dog ikke over seks m(cid:134)neder. Hver udveksling m(cid:134)lrettes mod et særligt arbejdsomr(cid:134)de og forberedes i tilstrækkelig god tid og evalueres efterfølgende af de p(cid:134)gældende embedsmænd og administrationer. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til, at de udvekslede embedsmænd kan deltage effektivt i arbejdet i værtsadministrationen; med henblik herp(cid:134) skal de være bemyndiget til at udføre de opgaver, der svarer til de funktioner, der tildeles dem af værtsadministrationen i overensstemmelse med landets retsorden. I udvekslingsperioden sidestilles den udvekslede embeds- mands civilretlige ansvar i forbindelse med udøvelsen af hans opgaver med værtsmyndighedens nationale embeds- mænds. De udvekslede embedsmænd er underlagt samme regler for tavshedspligt som de nationale embedsmænd. 2. Kommissionen og medlemsstaterne tilrettelægger seminarer med deltagelse af embedsmænd fra administra- tionerne, for Kommissionen og om nødvendigt andre eksperter p(cid:134) afgiftsomr(cid:134)det. repræsentanter 3. Kommissionen og medlemsstaterne kan p(cid:134) forsøgs- basis i det i artikel 11 omhandlede udvalg blandt de former for multilateral kontrol, som medlemsstaterne tilrettelægger inden for Fællesskabets retlige rammer for samarbejde, vælge dem, hvis omkostninger afholdes af Fællesskabet i henhold til artikel 8. De deltagende medlemsstater fremsender deres rapporter og evalueringer ang(cid:134)ende disse former for kontrol til Kommissionen og til medlemsstaterne. Artikel 6 Fælles uddannelsesinitiativ For at fremme samarbejdet mellem deres uddannel- 1. sesinstitutioner og embedsmændene med ansvar for uddannelsen p(cid:134) afgiftsomr(cid:134)det i administrationerne skal medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen L 126/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 98 a) udvikle de eksisterende uddannelsesprogrammer og om nødvendigt udarbejde nye programmer med henblik p(cid:134) at etablere en fælles uddannelseskerne for embedsmænd, at disse kan erhverve de nødvendige fælles faglige færdigheder og kundskaber s(cid:134)ledes b) (cid:134)bne de uddannelseskurser p(cid:134) afgiftsomr(cid:134)det, som medlemsstaterne tilbyder deres egne embedsmænd, for embedsmænd fra alle medlemsstater, n(cid:134)r det er hensigtsmæssigt c) udvikle de nødvendige fælles værktøjer for uddannelse p(cid:134) afgiftsomr(cid:134)det, herunder hjælpemidler til brug i sprogundervisningen. 2. Medlemsstaterne sikrer, at deres embedsmænd f(cid:134)r den nødvendige grundlæggende uddannelse og regelmæs- sige videreuddannelse med henblik p(cid:134) erhvervelse af de fælles faglige færdigheder og kundskaber i overensstem- melse med de fælles uddannelsesprogrammer samt den sprogundervisning, som er nødvendig for, at embedsmæn- dene kan tilegne sig tilstrækkelige sprogkundskaber. I overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, underretter de Kommissionen om indholdet og omfanget af den uddan- nelse, de tilbyder deres embedsmænd. Artikel 7 De associerede landes deltagelse Programmet er (cid:134)bent for de associerede central- og østeuropæiske landes deltagelse i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i Europaaftalerne eller i tillægsprotokollerne hertil om deres deltagelse i fælles- skabsprogrammer, og i den udstrækning fællesskabsretten p(cid:134) afgiftsomr(cid:134)det tillader det. Programmet er ligeledes (cid:134)bent for Cyperns deltagelse, i den udstrækning fælles- skabsretten p(cid:134) afgiftsomr(cid:134)det tillader det. Artikel 8 Udgifter gennemførelsen af programmet 1. Udgifterne fordeles mellem Fællesskabet og medlemsstaterne som fastlagt i stk. 2 og 3. til 2. Fællesskabet afholder følgende udgifter: a) rejse- og opholdsudgifterne for embedsmænd, der i en anden medlemsstat deltager i de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 5, rejse- og opholdsudgifterne for de andre afgiftseksperter, der deltager i de seminarer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, samt de omkost- ninger, der er forbundet med afholdelsen af disse seminarer b) de omkostninger, der er forbundet med udformningen af de værktøjer for uddannelse p(cid:134) afgiftsomr(cid:134)det, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra c), og af de h(cid:134)nd- bøger og vejledninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1 c) omkostningerne ved udformning, indkøb, installering fællesskabselementerne i de og vedligeholdelse af kommunikations- og informationsudvekslingssyste- mer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, og omkostnin- gerne ved den daglige drift af de fællesskabselementer, som er installeret hos Kommissionen (eller en udpeget underleverandør) d) udgifter til eventuelt nødvendige eksterne undersø- gelser af programmets virkninger, under iagttagelse af oplysningernes fortrolighed. 3. Medlemsstaterne afholder følgende udgifter: a) de omkostninger, der er forbundet med den grund- og videreuddannelse og den sprogundervisning, som de tilbyder deres embedsmænd, som omhandlet i artikel 6. Medlemsstaterne afholder omkostningerne i forbin- delse med deres embedsmænds deltagelse i eventuelle inden for yderligere aktiviteter, der rammerne af artikel 5, ud over de omkostninger, der afholdes af Fællesskabet tilrettelægges b) de omkostninger, der er forbundet med indførelsen og driften af de nationale elementer, der indg(cid:134)r i de kommunikations- og informationsudvekslingssyste- mer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, og omkostnin- gerne ved den daglige drift af de af systemernes fælles- skabselementer, som er installeret hos medlemssta- terne (eller en udpeget underleverandør). Artikel 9 Finansieringsramme for gennemførelsen dette Finansieringsrammen januar 1998-31. december program er for perioden 1. 2002 fastlagt til 40 mio. ECU. De (cid:134)rlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. af Artikel 10 Gennemførelsesbestemmelser De foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelsen af dette program, vedtages af Kommissionen efter proce- duren i artikel 11. Gennemførelsesforanstaltningerne vedrørende berører opkrævning og kontrol eller vedrørende administrativt samarbejde og gensidig bistand p(cid:134) afgiftsomr(cid:134)det. fællesskabsbestemmelserne ikke Artikel 11 Udvalg 1. Kommissionen bist(cid:134)s af Det St(cid:134)ende Udvalg vedrø- rende Administrativt Samarbejde inden for omr(cid:134)det indi- rekte skatter, der er nedsat ved artikel 10 i forordning (EØF) nr. 218/92. 28. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 126/5 2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det p(cid:134)gældende spørgsm(cid:134)l haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 3. a) Kommissionen vedtager straks finder anvendelse. foranstaltningerne, der b) Er foranstaltningerne ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, underretter Kommissionen dog straks R(cid:134)det om dem. I s(cid:134) fald: (cid:190) udsætter Kommissionen gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum p(cid:134) tre m(cid:134)neder regnet fra datoen for underretningen (cid:190) kan R(cid:134)det med kvalificeret træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i første led. flertal udvalget Foruden de i artikel 10 nævnte foranstaltninger 4. behandler af spørgsm(cid:134)l, formanden, enten p(cid:134) eget initiativ eller p(cid:134) anmodning af repræsentanten for en medlemsstat, og som vedrører anvendelsen af denne beslutning. som forelægges Artikel 12 Evaluering a) senest den 30. juni 2000 en foreløbig beretning, og b) senest den 31. december 2002 en endelig beretning om programmets gennemførelse og virkninger. 3. Kommissionen forelægger Parlamentet og R(cid:134)det: følgende for Europa- a) senest den 30. juni 2001 p(cid:134) grundlag af medlemssta- ternes foreløbige beretninger en meddelelse om, hvor- vidt programmet bør videreføres, i givet fald ledsaget af et forslag hertil, og b) senest den 30. juni 2003 en endelig beretning om programmets gennemførelse og virkninger. Beretningerne tilsendes ligeledes Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget til orientering. Artikel 13 Ikrafttræden Denne beslutning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne beslutning anvendes fra den 1. januar 1998. Artikel 14 Adressater Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 1998. Programmet evalueres løbende af Kommissionen og 1. medlemsstaterne i fællesskab. Evalueringen sker p(cid:134) grundlag af de beretninger, der er omhandlet i stk. 2 og 3. 2. Medlemsstaterne Kommissionen: fremsender følgende til P(cid:134) Europa-Parlamentets vegne P(cid:134) R(cid:134)dets vegne J. M. GIL-ROBLES Lord SIMON OF HIGHBURY Formand Formand


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1096/98 del John CUSHNAHAN a la Comisión. Protección del consumidor en Irlanda

eurovoc_concepts:
Ireland
aid system
consumer information
consumer movement
consumer protection
financial aid
invitation to tender
non-governmental organisation
non-profit organisation
serial publication

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 323/113 Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (30 de abril de 1998) La Comisio·n no ha realizado ningu·n estudio sobre el impacto econo·mico de esta propuesta de directiva, que pretende conseguir una aproximacio·n de las disposiciones administrativas, reglamentarias y legales de los Estados miembros en materia de publicidad y promocio·n de productos relacionados con el tabaco con vistas a eliminar las barreras en el mercado interior. Como tal, y teniendo en cuenta las restricciones existentes en los Estados miembros y el efecto de los per(cid:14)·odos de transicio·n en los sectores afectados segu·n la posicio·n comu·n aprobada el 12 de febrero de 1998, resulta dif(cid:14)·cil estimar su impacto. Un elemento que se ha de tener en cuenta es la esperada reduccio·n del consumo de tabaco, que, segu·n las estimaciones de la Organizacio·n Mundial de la Salud, causa ma·s de 500. 000 muertes al an(cid:152)o en la Comunidad. (98/C 323/173) PREGUNTA ESCRITA P-1096/98 de John Cushnahan (PPE) a la Comisio·n (30 de marzo de 1998) Asunto: Proteccio·n del consumidor en Irlanda La Asociacio·n de Consumidores de Irlanda es una ONG no lucrativa que, desde 1996, trabaja en favor de los intereses de los consumidores irlandeses. ¿Tiene la Comisio·n conocimiento de que la DG XXIV ha informado a esta asociacio·n de que se ha rechazado su solicitud de financiacio·n para 1998? En el contexto del Tratado de Amsterdam, con su e·nfasis en la proteccio·n del consumidor, ¿que· medidas se propone tomar la Comisio·n para garantizar la promocio·n y representacio·n de los derechos de los consumidores en Irlanda por una organizacio·n de consumidores independiente como las que existen todos los dema·s Estados miembros de la UE? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (27 de abril de 1998) La Comisio·n puede confirmar que ha recibido una solicitud de financiacio·n para tres proyectos vinculados entre s(cid:14)· de la Asociacio·n de Consumidores de Irlanda (CAI), en el marco de una convocatoria general de propuestas organizada por la Comisio·n. La Comisio·n ha recibido aproximadamente 380 solicitudes, de las que se han seleccionado unas 60 para recibir ayuda financiera. No ha sido posible financiar ma·s proyectos debido a las limitaciones presupuestarias. La solicitud presentada por la CAI inclu(cid:14)·a la financiacio·n de una revista, «Consumers Choice». La Comisio·n ha concedido ayudas con este fin durante varios an(cid:152)os, pero decidio· que no pod(cid:14)·a ser un objetivo de la pol(cid:14)·tica de los consumidores de la Comunidad apoyar financieramente la misma accio·n de forma continuada. Si as(cid:14)· se hiciera, se correr(cid:14)·a el riesgo de crear una dependencia en la financiacio·n comunitaria, lo que no resulta deseable para la Comisio·n ni para la autoridad presupuestaria. La decisio·n de no financiar el proyecto de la CAI debe considerarse en este contexto. Asimismo, se explico· el razonamiento en que se fundamenta la decisio·n de la Comisio·n al director ejecutivo de la CAI en una reunio·n recientemente celebrada. No obstante, la Comisio·n desear(cid:14)·a sen(cid:152)alar que se han aceptado dos proyectos procedentes de organismos de consumidores de Irlanda, que se correspond(cid:14)·an ma·s estrechamente con las prioridades que se determinaron para la concesio·n de ayudas en 1998. Por u·ltimo, la Comisio·n tiene previsto cofinanciar una gran conferencia en Irlanda durante el an(cid:152)o en curso sobre las nuevas disposiciones del Tratado de Amsterdam relativas a la pol(cid:14)·tica de los consumidores


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Yrityspaneeli: pilottihanke

eurovoc_concepts:
EU law
competitiveness
legislative procedure
single market
small and medium-sized enterprises

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 03. 1998 KOM(1998) 1971opull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTTI^ YRITYSPANEELI PILOTTIHANKE YRITYSPANEELI PILOTTIHANKE 1. JOHDANTO Liiallinen sääntely tulee kalliiksi ja heikentää yritysten kilpailukykyä ja niiden työllistämismahdollisuuksia. 1. Epäasianmukaiset ja huonosti suunnatut toimenpiteet voivat vaikuttaa tuhoisasti yhtenäismarkkinoiden toimintaan. Kaiken sääntelyn olisi oltava täysin perusteltua, sen olisi noudatettava toissijaisuusperiaatetta, oltava tavoitteisiin suhteutettua ja siitä ei saisi aiheutua liiallisia sopeutumiskustannuksia eikä toimijoille, varsinkaan pienyrityksille. liiallisia hallinnollisia rasitteita taloudellisille Viime vuosien aikana komissio on käynnistänyt useita aloitteita lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi. Näillä on haluttu konkretisoida lainsäädäntöpolitiikalle vuonna 1996 hyväksyt yleiset suuntaviivat2. SLIM- ohjelma on mahdollistanut uuden menetelmän käyttöönoton, jonka tavoitteena on ottaa uudemman kerran tarkasteluun ja yksinkertaistaa yhtenäismarkkinoiden lainsäädäntöä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten toimijoiden kanssa. Kertomuksessa "Säädöskäytännön parantaminen" kuvaillaan ja selvitetään yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamiseen tähtääviä toimia. Hiljattain on myös perustettu yritysten hallinnollisen ympäristön yksinkertaistamista käsittelevä task-force - ryhmä (BEST). Ryhmän tehtävänä on osallistua yritysten toimintaympäristön parantamiseen ehdottamalla sellaisia toimenpiteitä, joilla kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa ja vähennetään turhia säännöksiä, jotka haittaavat yritysten ja erityisesti pk-yritysten kehitystä. Komission sisäisellä menettelyllä yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi (vaikutusselvitys) halutaan analysoida perusteellisesti kohdistuvien lainsäädäntöehdotuksien vaikutusta. Erityisesti ammatillisten järjestöjen ja muiden asianomaisten tahojen kanssa ja epävirallisella tasolla jäsenvaltioiden kanssa toteutettu kuulemismenettely on tärkeä osa kokonaisuutta, jonka tavoitteena on vaikutusten lopullinen arviointi. Ammatilliset järjestöt ja neuvosto ovat ilmaisseet toivomuksensa, että järjestelmää ja menettelyjä parannettaisiin. Komissio työskentelee tällä hetkellä tarkistaakseen suuntaviivoja, joita se käyttää niissä sisäisissä työmenetelmissään, jotka liittyvät yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointiin. pienyrityksiin yrityksiin erityisesti ja Luxemburgissa kokoontunut työllisyyttä käsitellyt ylimääräinen Eurooppa-neuvosto (marraskuu 1997) pyysi Euroopan yhteisön ja kansallisia lainlaatijoita jatkamaan pyrkimyksiään yritysten ja erityisesti pk-yritysten lainsäädäntö-ja hallinnollisen ympäristön yksinkertaistamiseksi. SEC(95) 2255/7 18. 01. 96. 2- Kansallisella tasolla on toteutettu aloitteita lainsäädäntöehdotusten yrityksille aiheuttamien hallinnollisten vaikutusten ja kustannusten arvioinnin parantamiseksi. Näistä saadun kokemuksen perusteella komissio on päättänyt yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman puitteissa aloittaa pilottihankkeita, joiden tavoitteena on tiettyjen uusien parantaa yritysten kuulemismenettelyjä, ehdotusten täytäntöönpanon aiheuttamia kustannuksia. Toimintasuunnitelmassa kaavailtiin pilottihanketta, jolla perustetaan eurooppalaisten yritysten paneeli (pilottihankkeiden aloitusajankohta on vuonna 1998). joissa käsitellään Paneelin kuulemisessa: lainsäädännön • ei aseteta tavoitteeksi ehdotetun tavoitteiden ja ansioiden arviointia. Sen tulisi pikemminkin antaa mahdollisuus tiukasti asetetussa määräajassa arvioida ehdotetun uuden lainsäädännön yrityksille aiheuttamat sopeutumiskustannukset ja hallinnolliset rasitteet. Komissiolle tämä antaisi mahdollisuuden kuulla yksittäisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten reaktioita ja arvioida sitä, onko se saavuttanut lainsäädäntöehdotuksissaan sopivan kustannus/hyöty tasapainon. • pyritään tunnistamaan saman tavoitteen saavuttamiseksi vaihtoehtoisia ratkaisuja, joissa yritysten hallinnollinen taakka pysyy mahdollisimman kevyenä. • ehdotusluonnosta ei saateta yleiseen jakeluun. Jaettava aineisto rajoittuu yhteenvetoon niistä ehdotuksen pääkohdista, joilla on vaikutusta yritysten sopeutumiskustannuksiin. • komission aloiteoikeutta ja toimivaltaa ei rajoiteta. Pilottihankkeiden tulosten perusteella komissio tutkii onko aloitetta aiheellista jatkaa ja erityisesti onko aihetta perustaa eurooppalaisten yritysten paneeli yhteisön tasolla. 2. TAVOITE on tavoite parantaa aloitteiden perimmäinen komission Erilaisten täytäntöönpaneman lainsäädännön vaikutuksen analysointimenetelmiä ja siltä perustalta parempien ehdotuksien antaminen. Yrityspaneelin kuulemisessa pitäisi pääasiassa, mutta ei kuitenkaan yksinomaan käsitellä sopeutumiskustannuksia ja hallinnollisia rasitteita, jotka voivat haitata kaupan ja teollisuuden kehitystä. Kuulemisen avulla saataisiin hyödyllisiä ja asianmukaisia tietoja. Pilottivaiheessa keskitytään vain tiettyjen alojen lainsäädäntöehdotuksiin. Kun otetaan huomioon, että yhtenäismarkkina-lainsäädännön tavoitteena on poistaa yritysten toimintaa haittaavia esteitä ja keventää rasitteita ja että komission lainsäädäntötoiminta on tuntuvasti vähentynyt, niin on selvää, että yrityspaneelin tarkasteltavaksi tuotavien lainsäädäntöehdotusten määrä ei ole kovinkaan suuri. Yrityspaneeli ei korvaisi tavanomaista kuulemismenettelyä vaan täydentäisi sitä lainsäädäntöehdotusten laatimisen myöhäisemmässä vaiheessa. Samoin kuin muiden rajoita komission kuulemismenettelyjen kohdalla, paneelin kuuleminen ei aloiteoikeutta eikä toimivaltaa. Paneelin kuulemisen tulokset ovat komission 3- saatavilla, kun se tekee lopullisen päätöksensä. Toimivaltainen pääosasto jatkaa edelleen ammatillisten järjestöjen ja muiden asianomaisten tahojen kuulemista, ja komissio järjestää edelleen tapansa mukaan laajempia kuulemisia käyttäen tähän tarkoitukseen erityisesti vihreitä kirjoja, työasiakirjoja ja asianomaisten tahojen (mukaan lukien ammatilliset järjestöt) kanssa järjestettyjä kokouksia. 3. MENETELMÄ Yrityspaneelilla on oltava seuraavat erityispiirteet: - sen on oltava edustava, mikä edellyttää, että siihen kuuluu kaikenkokoisia yrityksiä, myös pk-yrityksiä, mutta ei ainoastaan niitä, ja sen on oltava maantieteellisesti ja alakohtaisesti riittävän kattava ja sen on katettava vähittäiskauppa- ja palvelualat. - sen tulosten on oltava luotettavia. Osallistuvien yritysten on ymmärrettävä toiminnan tavoitteet ja niiden on oltava valmiita suorittamaan tarvittavat työt. Osallistuminen on vapaaehtoista. - sen aiheuttaman hallinnollisen taakan on oltava äärimmäisen keveä. Tämän on pädettävä sekä komission yksiköiden (ja kansallisten viranomaistahojen) että osallistuvien yritysten kohdalla. Siten jo olemassa olevia rakenteita käytetään mahdollisimman paljon. - sen on oltava tehokas toiminnassaan eli sen on kyettävä noudattamaan tiukkoja määräaikoja, jotta lainsäädäntöprosessi ei viivästyisi. - sen on noudatettava salassapitosääntöjä. Kuuleminen toteutetaan komissiossa voimassa olevia salassapitosääntöjä noudattaen. Yritykset vastaavat kyselyihin nimettöminä. 4. PANEELIN TOTEUTTAMINEN Paneelin muodostamiseksi on tutkittu useita eri vaihtoehtoja. • Eurooppalaisten yritysten paneeli voitaisiin muodostaa komission vastuun ja Tämä edellyttäisi useamman tuhannen yrityksen hallinnon alaisuuteen. kuulemista, jotta saataisiin tilastollisesti pätevä tulos. • Voitaisiin turvautua Euroopan tasolla yrityksiä edustaviin tärkeimpiin järjestöihin ja käyttää niiden käytössä olevia verkostoja, jotta saataisiin yhteys viidentoista jäsenvaltion yrityksiin. • Voitaisiin käyttää jo olemassa olevia kansallisia paneeleja tai sellaisia, joita ollaan perustamassa kansallisissa hallintoelimissä tai ammatillisissa järjestöissä. • Voitaisiin perustaa instituuttien tai erityiskonsulttien muodostama verkosto. Kuultuaan sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean jäseniä komissio katsoo, että olisi valittava hajautettu lähestymistapa pilottihankkeiden käynnistämisessä. Kutakin osallistuvaa jäsenvaltiota (useilla on jo valmiina kuulemisen järjestämiseen - 4- omat huomioon maan toimivaltaiset ja perinteet järjestöt. Kunkin tarvittavat rakenteet) kehotetaan muodostamaan paneeli, jonka muodostamisessa ja menetelmät otetaan tarvittaessa kuulemismenettelyissä jäsenvaltion on määritettävä paneelin koko ja kokoonpano noudattaen edellä määritettyjä kriteereitä. Paneelin edustavuuteen on myös kiinnitettävä erityistä huomiota. Kansalliset viranomaiset voivat muodostaa paneeleita, joko suoraan tai yhteistyössä kansallisten ammatillisten järjestöjen kanssa. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yhteyshenkilö kansallisessa hallinnossaan järjestössä). Yhteyshenkilön tehtävänä on varmistaa yhteydenpito komissioon, kuulemisen järjestäminen kansallisella tasolla ja siitä huolehtiminen, että komission säätämiä tiukkoja ehtoja noudatetaan erityisesti kuulemisen määräaikojen osalta. ammatillisessa (tai 5. JÄRJESTELYT Jäsenvaltiot tulevat olemaan vastuussa yritysten kuulemismenettelyn käytännön järjestelyissä. Komissio vastaa niiden ehdotusten valinnasta, joista paneelia kuullaan sekä kuulemisen tulosten arvioinnista ja käsittelystä. Komissio toimittaa tarpeelliset asiakirjat lainsäädäntöehdotuksesta, kyselylomake). Kuulemisen tulokset julkistetaan. jäsenvaltioiden (yhteenveto käyttöön 5. 1 Lainsäädäntöehdotusten valinta tutkimaan niitä ehdotuksia, jotka on valittu Yrityspaneelia kehotetaan yksinomaan sellaisten ehdotusten joukosta, joiden voidaan olettaa vaikuttavan yrityksiin ja sopeutumiskustannuksia. Komissio valitsee vuotuisen työohjelmansa pohjalta käsiteltävät lainsäädäntötoimenpiteet ja laatii suuntaa-antavan luettelon. Näistä kuullaan paneelia ja näiden vaikutusta yrityksiin arvioidaan. huomattavasti hallinnollisia rasitteita lisäten niiden lainsäädäntöehdotusluonnoksista, Paneelia kuullaan enemminkin sellaisista jotka koskevat useita aloja ja suurta määrää paneelin muodostavia yrityksiä kuin sellaisista teksteistä, jotka kiinnostavat ainoastaan pientä määrää sektoreita. 5. 2 Kuuleminen Paneelia kuullaan valituista toimenpiteistä annetussa tietyssä määräajassa ennen jäsenien kuin komissio virallisesti hyväksyy ehdotuksen. Yrityspaneelin ja hallinnollisesta taakasta voitaisiin kuuleminen sopeutumiskustannuksista tarvittaessa eurooppalaisten aloittaa ammatillisten järjestöjen kuulemisen kanssa. Viimeksimainitun tavoite on usein saa viivästyttää ja laajempi lainsäädäntöprosessia. toisinaan poliittinenkin. Kuuleminen ei samanaikaisesti asianomaisten Kuulemisen perustana on lyhyt perustelu (saatavana kaikilla yhteisön kielillä), ilmi asianomaisilta yrityksiltä sisäisiä sopeutustoimia vaativat josta käy säännökset. Kaikilla yhteisön kielillä laaditaan kyselylomake, jossa keskitytään sopeutumiskustannusten määrittämiseen. Siinä erotetaan toisistaan toistuvat ja hallinnolliset seuraamukset. uusiutumattomat Kyselylomake voi myös tarjota yrityksille mahdollisuuden ehdottaa saman sopeutumiskustannukset ja saavuttamiseksi tavoitteen yritysten hallinnollinen taakka pysyy mahdollisimman kevyenä. Yritysten kuulemisiin käyttämä aika olisi rajoitettava vain ehdottoman välttämättömään. vaihtoehtoisia ratkaisuja, joissa kansallinen yhteyshenkilö asiakirjojen Kukin paneelin jäsenille. Paneeleilla on vastaanottamisesta ja niiden jakelusta tavallisesti kolme viikkoa aikaa vastata, mutta aikaa voidaan joissakin tapauksissa lyhentää. Yksittäisten yritysten vastaukset kyselylomakkeisiin toimitetaan suoraan komissiolle. tarpeellisten huolehtii Asioiden kulun nopeuttamiseksi käytetään sähköisiä tiedonsiirtojärjestelmiä kuten Internetiä. 5. 3 Tulosten analysointi analysoi arvioi aiheutuvat Komission ja hallinnolliset seuraamukset tuoden esille ne sopeutumiskustannukset ja säännökset, kuulemisen aikana huomautettu. Ehdotetusta lainsäädäntötoimenpiteestä koituvien sopeutumiskustannusten määrä arvioidaan. lainsäädäntöehdotuksesta joista on Kukin jäsenvaltio voi analysoida itse yritysten kuulemisen tulokset kansallisella tasolla. 5. 4 Seuranta luonnoksen Se pääosasto, joka on laatinut lainsäädäntöehdotuksen, arvioi esittämät muuttamistarpeen ottaakseen huomioon kuultujen yritysten huolenaiheet. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille lähetettävään KOM asiakirjaan liitetään arviointikertomuksen tulokset ja yrityksiin kohdistuvia vaikutuksia arvioiva selvitys. Asianomainen pääosasto ilmoittaa missä määrin kuulemisen tulokset on otettu huomioon. Eurooppalaisille ja kansallisille ammatillisille järjestöille tiedotetaan kuulemisen tuloksista, jotka ovat saatavilla myös Internet- sivulla. 6. KOEAIKA- PILOTTIHANKKEET Alkuvaiheessa käynnistetään vapaaehtoiselta pohjalta pilottihankkeita niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat kiinnostuneita ja jotka haluavat varmistaa laajan vastaavien ministerien Sisämarkkinoista kattavuuden. maantieteellisen epävirallisessa kokouksessa 13. helmikuuta käydyissä keskusteluissa kävivät ilmi ne jäsenvaltiot, jotka ovat valmiita osallistumaan koevaiheeseen. Prosessin perusteellisten arviointien ja pilottihankkeiden toteuttamisajankohta on vuonna 1999. Tähän kutsutaan osallistumaan pilottivaiheeseen osallistuneet jäsenvaltiot, paneeliin osallistuneet yritykset ja ammatillisten järjestöjen edustajat. Komissio harkitsee tämän arvioinnin perusteella kannattaako aloitetta jatkaa ja erityisesti onko aihetta perustaa yrityspaneeli yhteisön tasolle. Rahoitusselvitys 1. TOIMENPITEEN NIMI Yrityspaneeli - Pilottihanke 2. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT B5-3000 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan unionin perustamissopimus ja erityisesti sen 8A, 30 - 36, 52 - 66, 99, 100, 100A, 100B, 113,169 ja 171 artikla. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite joita komissio toimintasuunnitelmassa Yhtenäismarkkinoiden tehdään esitys eurooppalaisten yritysten muodostaman paneelin perustamisesta. Paneelin kuuleminen täydentäisi tavanomaisesti valmistellessaan niitä kuulemisia, lainsäädäntöehdotuksia. Paneelin työssä keskityttäisiin yritysten vaatimusten mukaisiksi saattamisen tuomiin kustannuksiin ja hallinnollisiin rasitteisiin, joita ehdotetun uuden lainsäädännön voidaan olettaa aiheuttavan. Eurooppalaisten yritysten paneelin kuulemiseksi suunniteltuja pilottihankkeita on tarkoitus käynnistää vuoden 1998 aikana. järjestää Tämä kuuleminen antaa komissiolle mahdollisuuden arvioida yritysten, mukaan lukien niitä sopeutumiskustannuksia ja hallinnollisia rasitteita, jota uudet lainsäädäntöehdotukset voivat yrityksille aiheuttaa. vuoropuhelun pk-yritykset, käymänsä kanssa avulla 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Alkuvaiheessa pilottihankkeet käynnistetään YHDEKSI VUODEKSI. Alkuvaiheen aikana pilottihankkeita käynnistetään niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat siihen ilmaisseet halunsa. Osallistuminen on siis vapaaehtoista. Sisämarkkinoista vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa 13. helmikuuta 1998 käydyissä keskusteluissa kävivät ilmi ne jäsenvaltiot, jotka ovat valmiita osallistumaan koehankkeisiin. Pilottihankkeiden perusteellinen arviointi toteutetaan vuonna 1999. Tähän arviointiin osallistuvat pilottivaiheeseen osallistuneet jäsenvaltiot, paneeliin osallistuneet yritykset ja ammatillisten järjestöjen edustajat. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot/jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI Toimintamenot käsittävät rahoittamisen. Näiden avulla komissio pyrkii rajoittamaan yrityksille lainsäädännön soveltamisesta koituvia kustannuksia ja hallinnollisia seuraamuksia. ja hankkeiden arvioinnin uuden tulosten analysoinnin 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1. Toimenpiteen kustannusten laskentatapa Jäsenvaltiot vastaavat paneelin toteuttamisesta ja kuulemisesta ja hoitavat myös rahoituksen. Tämä toiminta ei vaadi ylimääräisiä rahoitus- tai muita resursseja. 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Maksusitoumusmäärärahat ecuina (nykyhintoina) Jakautuminen 12 kuukautta Tulosten analyysi ja hankkeiden arviointi 100. 000 YhteensS 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 100. 000 tilatut tarkastavat ennen maksuosuutensa Komission yksiköt tutkimukset ja arviot ottaen huomioon sopimusvelvoitteet ja taloudellisuuden sekä moitteettoman varainhoidon ja edunsaajien välisissä sopimuksissa määrätään valvontamenetelmistä (kertomusten laatiminen jne. ). ja hallinnon periaatteet. Kaikissa komission suorittamista 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Vuonna 1998 käynnistettävissä pilottihankkeissa keskitytään yritysten vaatimusten mukaisiksi saattamisen aiheuttamiin kustannuksiin ja hallinnollisiin rasitteisiin, joita komission ehdottaman uuden lainsäädännön voidaan olettaa aiheuttavan. Hankkeet toteutetaan vain tietyissä jäsenvaltioissa, ja ne koskevat useiden satojen yritysten paneeleja. Paneelit ovat ja maantieteellisen kattavuuden osalta riittävän edustavia. yritysten koon, eri sektoreiden Tämä kuuleminen antaa komissiolle mahdollisuuden arvioida paremmin yritysten, lukien pk-yritykset, kanssa käymänsä vuoropuhelun avulla niitä mukaan uudet hallinnollisia lainsäädäntöehdotukset voivat yrityksille aiheuttaa. Komissio voi myös tarvittaessa mukauttaa lainsäädäntöehdotustaan ottaen huomioon kilpailukyvyn ja työpaikkojen luomisen asettamat vaatimukset. seuraamuksia, kustannuksia hallinnollisia joita ja Arviointi toteutetaan yrityspaneeliin eri maista osallistuvien satojen yritysten kuulemisesta saatujen tulosten pohjalta. jäsenvaltioiden välityksellä kaikkiin niihin Pilottihankkeissa keskitytään erikokoisiin yrityksiin, joita kuulemisen kohteena oleva lainsäädäntöehdotus koskee ja joiden on nojauduttava selkeään, yksinkertaiseen ja mukautettuun turhia säännöstöön käyttäessään oikeuksiaan yhtenäismarkkinoilla rajoituksia tai liiallisia kustannuksia. ilman 9. 2. Toimenpiteen perustelut tavoitteena on antaa Eurooppalaisten yritysten paneelin perustamisen yrityksille mahdollisuus hyötyä täysimääräisesti yhtenäismarkkinoiden eduista. Siinä keskitytään yritysten vaatimusten mukaisiksi saattamisen tuomiin kustannuksiin ja hallinnollisiin rasitteisiin, joita ehdotetun uuden lainsäädännön voidaan olettaa aiheuttavan lainsäädännön myötä paremman - 9- yrityksille. Tämän arvioinnin, tuomien taloudellisten etujen pitäisi antaa vahvat perusteet ehdotetulle toiminnalle. toimintaan on Tähän lainsäädännön yksinkertaistamiseen ja kodifiointiin tähtäävien toimien valossa (SLIM, Business Impact Assessment) ryhdyttävä muiden komission Yrityspaneelin perustamisen liikkeellepanevana voimana on ollut tarve verrata kahden eri osapuolen näkökohtia: niiden, jotka saattavat lainsäädäntöä voimaan ja niiden eli yritysten, joita tämä lainsäädäntö suoraan koskettaa. Tarkoituksena on keskittyä kustannuksiin, joita oletetaan aiheutuvan erityisesti tiettyjen uusien lainsäädäntöehdotusten soveltamisesta. Komissio tarkasteli useita eri vaihtoehtoja yrityspaneelin perustamiseksi: -Paneelin edustavuuden on oltava edustavuuden toteuttaminen vaatisi tuhansien yritysten osallistumista. tilastollisesti pätevä. Tällaisen -Komissio olisi voinut käyttää Euroopan tasolla yrityksiä edustavien tärkeimpien järjestöjen verkostoja saadakseen yhteyden viidentoista jäsenvaltion yrityksiin. Tämä keino olisi ollut melko monimutkainen ja kallis. -Komissio olisi voinut käyttää jo olemassa olevia kansallisia paneeleja tai sellaisia, joita ollaan perustamassa kansallisissa hallinnoissa tai yritys- järjestöissä. -Komissio olisi voinut perustaa muodostaman verkoston instituuttien tai erityiskonsulttien Kuultuaan sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean jäseniä komissio päätyi siihen, että hajautettu lähestymistapa on kaikkein edullisin, sillä takaa siitä aiheutuu vähiten hallinnollisia kustannuksia luotettavuuden ja paneelin hallinnoinnin tehokkuuden pilottihankkeiden käynnistämisessä. se ja Tähän hajautettuun lähestymistapaan on kuitenkin liitettävä komission keskitetty kuulemisen tulosten analysointi, jonka kulut ovat vähäiset. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Perusteellinen arviointi, johon pilottivaiheessa mukana olleet jäsenvaltiot, paneelin yritykset ja yritysjärjestöjen edustajat osallistuvat, toteutetaan vuoden 1999 aikana. Päätös pilottihankkeiden jatkamisesta tehdään tämän arvioinnin myötä ja se toimitetaan tarvittaessa myös neuvostolle. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) - 1 0- Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu koskevasta tehtäessä otetaan komission vuotuisesta varojenkohdentamispäätöksestä, ja huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ylimääräiset varat. jota 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimen luonne Toiminnan hallintoon osoitettu henkilosto joista kesto Vakinaiset virat määrä aikaiset virat Lisahenkilos- tfln kaytto Vuosi pilottiprojektin kaynnistamises- ta kyseisen paaosaston tai yksikQn nykyisen henkiloston kaytto" A B C Virkamiehia tai Tilapaisia toimen- Haltijoita Muuta henkilostoa Yhteensä 1 1 1 3 1 1 1 3 11 10. 2 Ylimääräisen henkilöstön kokonaisrahoitusvaikutus. Maara Laskentatapa (ecua) Virkamiehia 324. 000 108. 000x3 = = 324. 000 Tilapaisia toimenhaltijoita Muita ilmoitettava) (budjettikohta Yhteensa 324. 000 Käyttämällä jo olemassa olevia toiminnan hallintoon suunnattuja resursseja (laskettu kohtien A-l, A-2, A-4, A-5, A-7 perusteella) 10. 3 Toimenpiteestä johtuva muiden toimintakulujen kasvu Budjettikohta ja nimike) (numero Maara A-701 Virkamatkat 8. 000 (ecua) Laskentatapa Virkamatkat (800 x 10) (8 jasenvaltioita on jo osallistuvansa alkuvaiheeseen. Muidenkin osallistuminen on odotettavissa. Ennuste 2 virkamatkaa. ) ilmoittanut Yhteensa 8. 000 (6. 317 :8= 807 ecua/keskimaarin ; 807 x 2 : 1. 614 ECU) 8. 070,24 Kulut rahoitetaan pääosasto XV:lle myönnetystä kokonaisrahoituksesta. 12 ISSN 1024-4492 KOM(98) 197 lopullinen ASIAKIRJAT FI 08 10 09 01 Luettelonumero : CB-CO-98-209-FI-C ISBN 92-78-32869-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 13 -


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 948/98 van Robin TEVERSON aan de Commissie. Heruitvoer van levende dieren in de EU en omstandigheden in abattoirs

eurovoc_concepts:
Spain
United Kingdom
animal welfare
intra-EU trade
live animal
sheep
slaughter of animals
veterinary inspection
veterinary legislation

text: 22. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 402/47 Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (3 juni 1998) De Commissie is van oordeel dat het de taak van de autoriteiten van de lidstaat is na te gaan of de in de verklaring inzake de milieugevolgen opgenomen voorwaarden worden nageleefd. Om die reden heeft zij zich tot de lidstaat gericht om zich, zoals door het geachte parlementslid wordt gevraagd, te informeren over de mogelijke effecten van de werkzaamheden. Verder zal de Commissie aan het ToezichtcomitØ van het Cohesiefonds verduidelijkingen en preciseringen vragen om zich ervan te vergewissen of de werkzaamheden wel in overeenstemming met de milieueffectstudie verlopen. (98/C 402/057) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0948/98 van Robin Teverson (ELDR) aan de Commissie (30 maart 1998) Betreft: Heruitvoer van levende dieren in de EU en omstandigheden in abattoirs Is de Commissie op de hoogte van beweringen dat schapen uit het VK worden uitgevoerd naar andere lidstaten en dan heruitgevoerd naar Spanje, waar zij worden geslacht onder omstandigheden die volgens de EU-wetgeving volkomen onaanvaardbaar zijn? Kan de Commissie bevestigen dat de omstandigheden in abattoirs in Spanje voldoen aan de vereisten volgens de EU-wetgeving? Welke controles voeren de autortiteiten uit om ervoor te zorgen dat men zich aan deze wetgeving houdt? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (6 mei 1998) De Commissie is momenteel niet op de hoogte van problemen die zich zouden voordoen in verband met Britse schapen die naar een bepaalde lidstaat worden verzonden en vervolgens naar Spanje worden doorgezonden. Dit doorzenden is niet noodzakelijkerwijs een inbreuk op de communautaire regelgeving: dat hangt af van de betrokken categorie schapen en de duur van het verblijf in de eerste lidstaat en het certificaat dat de dieren vergezelt wanneer ze uit die lidstaat worden verzonden. De Commissie heeft recentelijk geen klachten ontvangen over de omstandigheden in slachterijen in Spanje die niet zouden voldoen aan de in de communautaire wetgeving opgenomen eisen op het gebied van dierenwelzijn. In eerste instantie blijven de lidstaten verantwoordelijk voor de tenuitvoerlegging van de bovengenoemde wetgeving. De Commissie zal Spanje verzoeken aan te geven welke controles op dit moment worden uitgevoerd om ervoor te zorgen dat deze wetgeving wordt nageleefd. (98/C 402/058) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0951/98 van JosØ Escudero (PPE) aan de Commissie (30 maart 1998) Betreft: Culturele samenwerking In het verslag over artikel 128 betreffende de culturele aspecten van het optreden van de Gemeenschap, in de conclusies van elke Raad cultuur en in de verslagen van het Europees Parlement wordt er keer op keer op aangedrongen de culturele samenwerking tussen de internationale organisaties, de Unesco, de Raad van Europa enz. en de Europese Commissie te versterken. Kan de Commissie meedelen of er momenteel een juridisch kader bestaat dat een dergelijke samenwerking mogelijk maakt? Hoe verloopt deze samenwerking in de praktijk, of hoe zou zij kunnen verlopen? Denkt de Commissie een beslissing te nemen over de mechanismen die nodig zijn om gemeenschappelijke maatregelen mogelijk te maken en een breder terrein te bestrijken door de handen ineen te slaan met organisaties die hetzelfde doel hebben?


title: Rådets afgørelse af 30. marts 1998 om udnævnelse af et medlem af Det Rådgivende Udvalg for Euratoms Forsyningsagentur

eurovoc_concepts:
Euratom Supply Agency
advisory committee (EU)
appointment of staff

text: C 114/2 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 15. 4. 98 R¯DETS AFG˘RELSE af 30. marts 1998 om udn»vnelse af et medlem af Det R¿dgivende Udvalg for Euratoms Forsyningsagentur (98/C 114/02) R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ»iske Atomenergif»llesskab, s»rlig artikel 54, stk. 2 og 3, under henvisning til artikel X i vedt»gterne for Euratoms Forsyningsagentur(cid:216)(˛), senest »ndret ved afg(cid:192)relse 95/1/EF, Euratom, EKSF af 1. januar 1995(cid:216)(ˇ), under henvisning til R¿dets afg(cid:192)relse af 27. juni 1997 om udn»vnelse af medlemmerne af Det R¿dgivende Udvalg for Euratoms Forsyningsagentur(cid:216)(—), under henvisning til udtalelse fra Kommissionen, og ud fra f(cid:192)lgende betragtninger: En plads som medlem af n»vnte udvalg er blevet ledig ved Anne McGINLEYs fratr»den, der blev meddelt R¿det den 9. januar 1998; denne ledige plads skal derfor bes»ttes; den irske regering indstillede en kandidat den 9. januar 1998 - TRUFFET F˘LGENDE AFG˘RELSE: Eneste artikel Patrick FAY udn»vnes til medlem af Det R¿dgivende Udvalg for Euratoms Forsyningsagentur for den resterende del af dette udvalgs mandatperiode, dvs. indtil den 28. marts 1999. Udf»rdiget i Bruxelles, den 30. marts 1998. P¿ R¿dets vegne LORD SIMON of HIGHBURY Formand (˛)(cid:217)EFT 27 af 6. 12. 1958, s. 534/58. (ˇ)(cid:217)EFT L 1 af 1. 1. 1995, s. 1. (—)(cid:217)EFT C 210 af 11. 7. 1997, s. 3


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 956/98 af Markus FERBER til Kommissionen. Motorvejsafgifter for Brenner-motorvejen

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 957/98 des députes Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM , Kirsi PIHA , Raimo ILASKIVI , Jyrki OTILA à la Commission. Nouvelles charges imposées par les autorités russes aux routiers étrangers

eurovoc_concepts:
Russia
international road transport
radio telecommunications
ratification of an agreement
telecommunications equipment
trade licence
waveband


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 974/98 af Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR til Kommissionen. Fællesskabsaktioner til fordel for husvilde via budgetpost B3-4103

eurovoc_concepts:
EU action
EU initiative
European Social Fund
United Kingdom
homelessness
marginalisation
non-governmental organisation
social integration


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 974/98 του Gerardo FERNANDEZ-ALBOR προς την Επ τροπή. Κοινοτικές δράσεις υπέρ των αστέγων βάσει του κονδυλίου του προϋπολογισμού


title: WRITTEN QUESTION No. 961/98 by Anita POLLACK to the Commission. Cycling

eurovoc_concepts:
Netherlands
United Kingdom
approximation of laws
carriage of passengers
database
road traffic
tourism
two-wheeled vehicle

text: C 402/48 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 12. 98 Vilka gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen genomf(cid:246)rt med Unesco p(cid:229) grundval av det verksamhetsavtal som sl(cid:246)ts i februari 1996? Svar fr(cid:229)n Marcelino Oreja p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 juni 1998) Som svar p(cid:229) parlamentsledamotens fr(cid:229)ga kan meddelas att artikel 128. 3 i EG-f(cid:246)rdraget (cid:228)r den r(cid:228)ttsliga ramen f(cid:246)r samarbetet mellan gemenskapen och Europar(cid:229)det samt andra internationella kulturorganisationer, t. ex. F(cid:246)renta nationernas organisation f(cid:246)r utbildning, vetenskap och kultur (Unesco). En skriftv(cid:228)xling inleddes mellan kommissionen och Europar(cid:229)det den 5 november 1996 i syfte att f(cid:246)rnya den skriftv(cid:228)xling som inletts 16 juni 1987. Vad g(cid:228)ller det praktiska samarbetet f(cid:246)reskrivs bl. a. i skriftv(cid:228)xlingen en m(cid:246)jlighet till informella kontakter mellan f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommissionen och Europar(cid:229)dets generalsekretariat s(cid:229) att b(cid:229)da organens tj(cid:228)nstem(cid:228)n kan delta i sammantr(cid:228)den som anordnas av respektive institutioner och organisationer i enlighet med deras egna s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser. Fr(cid:229)n och med december m(cid:229)nad 1997 har Europar(cid:229)dets f(cid:246)retr(cid:228)dare regelbundet inbjudits att delta i kulturkom- mittØns sammantr(cid:228)den, detta sedan r(cid:229)det den 11 december 1996 medgav att denna r(cid:229)dsarbetsgrupp (cid:148)informellt h(cid:229)ller en diskussion om kulturfr(cid:229)gor [. ] vid sidan av kommittØm(cid:246)ten som utg(cid:246)r en del av r(cid:229)dets beslutsprocess(cid:148). Gemenskapen och Unesco har nyligen p(cid:229) liknande s(cid:228)tt inlett en skriftv(cid:228)xling i syfte att underl(cid:228)tta det praktiska samarbetet mellan Unesco och kommissionen. Det (cid:228)r huvudsakligen konkreta projekt som f(cid:229)r st(cid:246)d b(cid:229)de av gemenskapen, inom n(cid:229)gon av dess program, och av Unesco genom organisationens egna satsningar som de senaste (cid:229)ren utgjort det kulturella samarbetet mellan Unesco och gemenskapen. (98/C 402/059) SKRIFTLIG FR¯GA E-0961/98 fr(cid:229)n Anita Pollack (PSE) till kommissionen (30 mars 1998) ˜mne: Cykling Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att ut(cid:246)va p(cid:229)tryckning p(cid:229) medlemsstaterna f(cid:246)r att de skall utarbeta en generalplan f(cid:246)r cykling i enlighet med de generalplaner som utarbetats i Nederl(cid:228)nderna och F(cid:246)renade kungariket? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 maj 1998) Kommissionen k(cid:228)nner till och v(cid:228)lkomnar de omfattande generalplaner f(cid:246)r cykling som antagits i Nederl(cid:228)nderna och F(cid:246)renade kungariket. Kommissionen har dock inte f(cid:246)r avsikt att inf(cid:246)ra en s(cid:229)dan plan p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229), eftersom fr(cid:229)gan entydigt faller inom medlemsstaternas beh(cid:246)righetsomr(cid:229)de. Inom ramen f(cid:246)r uppf(cid:246)ljningen av gr(cid:246)nboken Ett trafikn(cid:228)t f(cid:246)r alla (1) ger kommissionen dock finansiellt st(cid:246)d till inr(cid:228)ttandet av en databas f(cid:246)r b(cid:228)sta praxis i lokal och regional passageratrafik (Citizens(cid:146) Network Information Service) som skall vara tillg(cid:228)ngligt fr(cid:229)n mitten av 1998. Cykling (cid:228)r ett av de transports(cid:228)tt som omfattas av databasen. Kommissionen h(cid:229)ller ocks(cid:229) p(cid:229) att inleda en pilot(cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r benchmarking av lokala system f(cid:246)r passagerartrafik. Cyklingens bidrag till s(cid:229)dana systems funktion (cid:228)r en av de fr(cid:229)gor som kommer att behandlas. Vad g(cid:228)ller cykling p(cid:229) st(cid:246)rre avst(cid:229)nd st(cid:246)der kommissionen en genomf(cid:246)rbarhetsstudie betr(cid:228)ffande EuroVelo-n(cid:228)tet av internationella cykelv(cid:228)gar. Detta n(cid:228)t skulle i f(cid:246)rsta hand fr(cid:228)mja fritidscykling och cykelturism, men kan ocks(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttra cyklingsm(cid:246)jligheterna i och runt t(cid:228)torter. (1) KOM(95) 601 slutlig


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1109/98 του Luigi FLORIO προς την Επ τροπή. Προστασία των ευρωπαiκών οίνων ονομασίας ελεγχόμενης προέλευσης

eurovoc_concepts:
United States
World Trade Organisation
bilateral agreement
designation of origin
viticulture
wine of superior quality

text: 19. 11. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 354/63 to ea·n e·xei gi·nei para·bash, ka·ue dhmosiopoi·hsh ua h·tan pra·gmati pro·vrh kai endexome·nvw epiblabh·w gia to dia·logo me to kra·tow me·low, kauistv· ntaw e·tsi dyskolo·terh th dieyue·thsh thw endexo·menhw para·bashw. H en lo·gv kata·stash diafe·rei loipo·n safv· w apo· thn peri·ptvsh thw aitiologhme·nhw gnv· mhw o·poy h Epitroph· lamba·nei oristika· ue·sh kai efarmo·zetai kata· kano·na h dhmosiopoi·hsh. Ypa·rxoyn vsto·so dy·o ejaire·seiw o·son afora· ton empisteytiko· xarakth·ra thw proeidopoihtikh·w epistolh·w: › den efarmo·zetai stiw periptv· seiw thw mh koinopoi·hshw sthn Epitroph· tvn eunikv· n me·trvn ekte·leshw tvn odhgiv· n kai thw mh th·rhshw tvn apofa·sevn toy Dikasthri·oy, kai ayto· sthri·zetai sto dhmo·sio xarakth·ra tvn en lo·gv gegono·tvn, › h Epitroph· mporei· na kri·nei o·ti se orisme·new periptv· seiw h dhmosiopoi·hsh ei·nai aparai·thth, o·pvw gia para·deigma o·tan to ue·ma ei·nai gnvsto· sthn koinh· gnv· mh kai pre·pei na apofeyxuei· h diaspora· anakribv· n plhroforiv· n. To·te h dhmosiopoi·hsh apofasi·zetai kata· peri·ptvsh. Eja·lloy, ypenuymi·zetai o·ti o·tan h diadikasi·a para·bashw ei·nai epako·loyuo mh·nyshw, o mhnyth·w enhmerv· netai systhmatika· se ka·ue sta·dio thw diadikasi·aw, perilambanome·nhw thw apostolh·w thw proeidopoihtikh·w epistolh·w. Te·low be·baia, h Epitroph· ei·nai pa·nta e·toimh na apanth·sei stiw ervth·seiw toy Koinoboyli·oy sxetika· me sygkekrime·new periptv· seiw. (98/C 354/105) GRAPTH ERVTHSH P-1109/98 ypobolh· : Luigi Florio (PPE) prow thn Epitroph· (30 Marti·oy 1998) Ue·ma: Prostasi·a tvn eyrvpa(cid:14)¤kv· n oi·nvn onomasi·aw elegxo·menhw proe·leyshw Ua mporoy·se na anafe·rei h Epitroph· ea·n ei·nai enh·merh gia to gegono·w o·ti stiw HPA ypa·rxoyn oinoparagvgike·w ekmetalley·seiw poy para·goyn kai sth syne·xeia dioxetey·oyn sto empo·rio oi·noyw stoyw opoi·oyw di·noyn to o·noma orisme·nvn ek tvn ple·on gnvstv· n eyrvpai¤kv· n oi·nvn onomasi·aw elegxo·menhw proe·leyshw kai kyri·vw italikv· n; Toy·to kate·sth dynato· ej aiti·aw thw ellei·cevw nomikv· n me·svn gia thn katoxy·rvsh tvn eyrvpai¤kv· n oi·nvn onomasi·aw elegxo·menhw proe·leyshw se tri·tew xv· rew ekto·w Eyrv· phw oi opoi·ew den prosxv· rhsan, sto plai·sio tvn symfvniv· n thw GSDE, sth symfvni·a thw Lissabv· naw. Den kri·nei h Epitroph· o·ti ei·nai sko·pimo na anala· bei prvtoboyli·ew gia th sygkra·thsh thw dieyry·nsevw toy fainome·noy aytoy·, to opoi·o mporei· na epife·rei sobare·w zhmi·ew sthn eyrvpai¤kh· ampelooinikh· paragvgh·, yponomey·ontaw thn eiko·na tvn ple·on onomastv· n krasiv· n maw kai thn empori·a toyw stiw esvterike·w kai tiw dieunei·w agore·w; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (30 Aprili·oy 1998) H Epitroph· ei·nai enh·merh tvn gegono·tvn poy anafe·rei o Ajio·timow Boyleyth·w. Pra·gmati, h symfvni·a toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy (POE) sxetika· me tiw apo·ceiw tvn dikaivma·tvn idiokthsi·aw poy ui·goyn to empo·rio (ADPIC), poy ypogra· fhke apo· thn Koino·thta to 1994, ypoxrev· nei ta kra· th me·lh toy POE na prostatey·oyn tiw gevgrafike·w endei·jeiw tvn a·llvn kratv· n melv· n. Entoy·toiw, h symfvni·a ayth· proble·pei ejaire·seiw, idiai·tera to a·ruro 24, para·grafow 4, to opoi·o epitre·pei sta me·lh toy POE na epitre·poyn thn omoio·morfh xrh·sh miaw sygkekrime·nhw gevgrafikh·w e·ndeijhw eno·w a·lloy kra·toyw me·loyw, h opoi·a prosdiori·zei toyw oi·noyw h· ta oinopneymatv· dh pota·, sta a·toma poy katoikoy·n sto e·dafow toy, ta opoi·a xrhsimopoi·hsan tiw gevgrafike·w endei·jeiw kata· synexh· tro·po, ei·te kata· thn dia·rkeia toyla·xiston 10 etv· n prin thn 15 Aprili·oy 1994, h· kalh· th pi·sth. Sto plai·sio thw me·rimnaw gia ton sebasmo· tvn dikaivma·tvn thw sto plai·sio toy POE, h Koino·thta e·xei epi·shw prvtarxiko· sto·xo ston ampelooiniko· tome·a thn sy·nach dimerv· n symfvniv· n me sto·xo thn ay·jhsh thw prostasi·aw tvn gevgrafikv· n endei·jevn, o·pvw proble·petai sto a·ruro 24, para·grafow 1 thw en lo·gv symfvni·aw. (cid:211)son afora· idiai·tera thn peri·ptvsh poy ane·fere o Ajio·timow Boyleyth·w, h Epitroph· askei· o·lew tiw anagkai·ew prospa·ueiew prokeime·noy na pragmatopoihuei· diapragma·teysh sxetika· me to ue·ma ayto· me tiw Hnvme·new Politei·ew thw Amerikh·w


title: WRITTEN QUESTION No. 936/98 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Court proceedings in other countries

eurovoc_concepts:
EU national
carrier
extra-territoriality
intra-EU transport
national law
offence
rest period
road transport
transport regulations
working time


text: C 402/48 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 Mit(cid:228) yhteisi(cid:228) toimia komissio on toteuttanut Unescon kanssa helmikuussa 1996 allekirjoitetun toimintasopi- muksen j(cid:228)lkeen? Komission j(cid:228)senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (17. kes(cid:228)kuuta 1998) Euroopan yhteis(cid:246)n ja Euroopan neuvoston sek(cid:228) muiden kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainv(cid:228)listen j(cid:228)rjest(cid:246)jen, kuten YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurij(cid:228)rjest(cid:246)n (Unesco), v(cid:228)linen yhteisty(cid:246) perustuu EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 3 kohtaan. Komissio k(cid:228)vi kirjeenvaihtoa Euroopan neuvoston kanssa 5. marraskuuta 1996; t(cid:228)m(cid:228)n tarkoituksena oli ajanmukaistaa 16. kes(cid:228)kuuta 1987 k(cid:228)yty kirjeenvaihto. Kirjeenvaihdon avulla komission edustajat ja Euroopan neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) pit(cid:228)v(cid:228)t ep(cid:228)virallista yhteytt(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n yhteisty(cid:246)n osalta, jotta molempien j(cid:228)rjest(cid:246)jen virkamiehet voivat osallistua alakohtaisiin kokouksiin, joita n(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:246)t ja instituutiot j(cid:228)rjest(cid:228)v(cid:228)t omien menettelytapojensa mukaisesti. Joulukuusta 1997 l(cid:228)htien Euroopan neuvoston edustajat on s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti kutsuttu kulttuuriasioiden komitean kokouksiin. T(cid:228)m(cid:228) on seurausta sille, ett(cid:228) 11. joulukuuta 1996 neuvosto antoi t(cid:228)lle ryhm(cid:228)lle valtuuden k(cid:228)yd(cid:228) ep(cid:228)virallista keskustelua kulttuuriasioista komitean p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekomenettely(cid:228) koskevien kokousten ulkopuolella. Vastaavasti yhteis(cid:246) on (cid:228)skett(cid:228)in k(cid:228)ynyt kirjeenvaihtoa my(cid:246)s Unescon kanssa. Kirjeenvaihdon tarkoituksena oli helpottaa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n yhteisty(cid:246)t(cid:228) Unescon kanssa. Viime vuosina Unescon ja yhteis(cid:246)n v(cid:228)list(cid:228) kulttuuriyhteisty(cid:246)t(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)asiassa toteutettu konkreettisten hankkei- den kautta. N(cid:228)it(cid:228) hankkeita ovat tukeneet sek(cid:228) komissio omilla ohjelmillaan ett(cid:228) Unesco toimintojensa kautta, joita se kehitt(cid:228)(cid:228) valtuuksiensa mukaisesti. (98/C 402/059) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0961/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Py(cid:246)r(cid:228)ily Aikooko komissio painostaa j(cid:228)senvaltioita samantyyppisen py(cid:246)r(cid:228)ilysuunnitelman kehitt(cid:228)miseksi kuin Alanko- maissa ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa? Komission j(cid:228)senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Komissio tuntee Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan py(cid:246)r(cid:228)ilysuunnitelmat ja suhtautuu niihin my(cid:246)nteisesti. Se ei kuitenkaan aio laatia samankaltaista suunnitelmaa yhteis(cid:246)n tasolla, koska asia kuuluu selv(cid:228)sti j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Osana kansalaisten verkkoa koskevan vihre(cid:228)n kirjan (1) seurantaa komissio tukee kuitenkin paikallisen ja alueellisen henkil(cid:246)liikenteen hyvi(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) koskevan tietokannan perustamista. T(cid:228)m(cid:228)n kansalaisten verkko -tietopalvelun (Citizens(cid:146) Network Information Service) pit(cid:228)isi olla k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) vuoden 1998 puoliv(cid:228)liss(cid:228). Py(cid:246)r(cid:228)ily on yksi tietokantaan sis(cid:228)ltyvist(cid:228) aiheista. Komissio on my(cid:246)s k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) paikallisten henkil(cid:246)liikennej(cid:228)rjestelmien esikuva-analyysi(cid:228) (benchmarking) edist(cid:228)v(cid:228)(cid:228) pilottihanketta. Py(cid:246)r(cid:228)ilyn osuus n(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)rjestelmiss(cid:228) kuuluu k(cid:228)sitelt(cid:228)viin kysymyksiin. Pitk(cid:228)nmatkan py(cid:246)r(cid:228)ilyyn liittyen komissio tukee kansainv(cid:228)listen py(cid:246)r(cid:228)ilyteiden EuroVelo-verkon perustamis- ja rahoitusmahdollisuuksien arviointia. Verkko palvelisi l(cid:228)hinn(cid:228) vapaa-ajan py(cid:246)r(cid:228)ily(cid:228) ja turismia, mutta se parantaisi my(cid:246)s py(cid:246)r(cid:228)ilymahdollisuuksia kaupungeissa ja niiden l(cid:228)hell(cid:228). (1) KOM(95) 601 lopullinen