eurovoc_concepts:
member country
national implementing measure
restriction on competition
tax system
type of business

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 03. 1998 KOM(1998) 67 slutlig 98/0087 (CNS) Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I. ALLMÄNT 1. Kommissionen betonade i sitt meddelande av den 5 november 1997 med. rubriken "Ett åtgärdspaket för att angripa skadlig skattekonkurrens i Europeiska unionen"1 behovet av samordnade åtgärder på gemenskapsnivå för att förhindra skadlig skattekonkurrens för att bidra till att uppnå vissa mål, såsom att minska de snedvridningar som fortfarande förekommer på den inre marknaden, att förhindra betydande skattebortfall eller att ge skattestrukturerna en mer sysselsättningsvänlig inriktning. Vid Ekofin-rådets möte den 1 december 1997 fördes det en omfattande diskussion mot bakgrund av meddelandet, varvid tre områden blev särskilt belysta, nämligen: företagsbeskattning, beskattning av inkomster från sparande och frågan om källskatt på gränsöverskridande betalningar av räntor och royalties mellan företag2. Efter diskussionen om detta skattepaket enades rådet och företrädarna för i rådet, om en resolution om en medlemsstatemas regeringar, församlade uppförandekod för företagsbeskattning. Rådet godkände också en text om beskattning av inkomster från sparande, ansåg att kommissionen bör lägga fram ett förslag till ett direktiv om betalningar av räntor och royalties mellan företag och noterade kommissionens avsikt att skyndsamt lägga fram två förslag till direktiv på dessa områden. Denna motivering handlar om förslaget att betalningar av räntor och royalties mellan närstående bolag i olika medlemsstater inte längre skall beskattas i det land där inkomsten uppstår. Kommissionen kommer inom kort att lägga fram ett direktiv för att säkerställa en effektiv minimibeskattning av inkomster från sparande i syfte att främja att parallella framsteg görs för alla element som hör till skattepaketet. 2. I sitt meddelande av den 20 april 1990, som angav riktlinjer för bolagsbeskattning3, påpekade kommissionen att ett av målen för den inre marknaden var att avskaffa skattehinder som hämmar gränsöverskridande affärsverksamhet inom gemenskapen. 3. En av de åtgärder som bedömdes vara nödvändiga att vidta för detta ändamål var det förslag som kommissionen lade fram i slutet av 1990 om att avskaffa, till en början, källskatt på räntor och royalties som betalas mellan moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater4. 4. I mars 1992 inkluderades detta direktiv i Rudingrapporten5 som en av de prioriterade åtgärderna i samband med upprättandet av den inre marknaden. KOM(97) 564 slutlig, 5. 11. 1997. i 2 EGT C 2, 6. 1. 1998. 3 4 EGT C 53, 28. 2. 1991, s. 26. 5 SEC(90) 601 slutlig, 20. 4. 1990. Rapport från Kommittén av oberoende experter på företagsbeskattning, Europeiska gemenskapernas kommission, 1992. 5. Då det emellertid inte var möjligt att nå en enhällig lösning på en rad problem som uppstod under förhandlingarna i rådet, beslöt kommissionen, efter åtskilliga kompromisser, att ta tillbaka förslaget i slutet av 1994. Det stod klart i det här skedet att det inte fanns någon principiell enhällig överenskommelse om det önskvärda i ett sådant direktiv. 6. Kommissionen och internationella näringslivsorganisationer har hela tiden varit övertygade om behovet av ett gemenskapsinstrument på detta område, eftersom varken ensidiga åtgärder som vidtagits av medlemsstater eller de bilaterala skatteavtal, som i någon mån bidragit till att lösa problemen i samband med de skatter som tas ut på dessa betalningar i den medlemsstat där de görs, har inneburit en tillfredsställande lösning som fullständigt motsvarar den inre marknadens krav. Bilaterala skatteavtal täcker inte alla bilaterala relationer mellan medlemsstater, de avskaffar inte fullständigt dubbelbeskattning och framför allt ger de ingen enhetlig lösning i fråga om triangulära och multilaterala relationer mellan medlemsstater. 7. Ensidiga åtgärder och bilaterala avtal möjliggör i allmänhet att källskatter, som ofta tas ut till reducerade skattesatser, avräknas mot den skatt som skall betalas av de mottagande företagen. Dubbelbeskattning uppkommer dock alltid om det inte föreskrivs att källskatter är avdragsgilla från det mottagande företagets skattepliktiga vinst eller om det företaget inte kan använda eller endast delvis kan använda skattelättnaden eftersom den skatt det skall betala är otillräcklig eller obefintlig. Dessutom innebär bilaterala avtal i allmänhet att källskatten kan sänkas eller slopas endast under förutsättning att administrativa formaliteter fullgörs. 8. Källskatter kan också orsaka likviditetsproblem på grund av intervallet mellan den tidpunkt då företaget erhåller inkomsten från vilken källskatten har dragits av och den tidpunkt då skattelättnaden avräknas mot betald skatt. 9. Uttag av källskatt på räntor begränsar av ovan nämnda orsaker möjligheterna till flexibla finansiella lösningar inom koncerner. I sådana fall måste finansieringen ske lokalt, vilket ofta medför högre kostnader. 10. Alla former av eventuell dubbelbeskattning kan avskaffas bäst genom att beskattningsrätten tilldelas den medlemsstat i vilken den förmånstagande ägaren till räntorna eller royalties har sin hemvist. Det är viktigt att avskaffa inte endast den källskatt som tas ut i den medlemsstat där räntan eller royaltyn uppstår, utan även all eventuell skatt som påförs genom taxering i den medlemsstaten. 11. Det enda tillfredsställande sättet att åstadkomma detta är genom ett direktiv som innesluter principen att medlemsstaterna inte bör påföra skatter på räntor och royalties som uppstår inom deras territorium men som tillkommer utländska företag, för att säkerställa att sådana inkomster beskattas endast en gång i den medlemsstat där den förmånstagande ägaren är etablerad. Detta gör det möjligt för företagen att bättre dra nytta av de möjligheter som den inre marknaden erbjuder. 12. De diskussioner som inleddes av kommissionen vid det informella ekonomi- och finansministermötet i Verona i april 1996 och som kulminerade i Ekofin-rådets möte den 1 december 1997 har visat en ny beredskap hos medlemsstaterna att 3 kompromissa för att angripa skadlig skattekonkurrens och minska de snedvridningar som fortfarande förekommer på den inre marknaden. Mot bakgrund av denna nya utveckling lägger kommissionen fram ett nytt förslag till direktiv för att avskaffa beskattning i källstaten av betalningar av räntor och royalties. 13. Såväl detta förslag som texten om beskattning av inkomster från sparande i gemenskapen, som också godkändes vid Ekofin-rådets möte den 1 december 1997 syftar till att avskaffa snedvridningarna på den inre marknaden. Syftet med direktivet på området för inkomster från sparande kommer att vara att avskaffa icke beskattning av inkomster, medan detta förslag angående betalningar av räntor och royalties syftar snedvridningar som uppkommer genom dubbelbeskattning. till att avskaffa 14. För att mildra budgetkonsekvenserna av förslaget om räntor och royalties, i synnerhet för de medlemsstater som är nettoimportörer av kapital och teknologi och för vilka beskattningen av sådana betalningar utgör en betydande intäktskälla, vore det lämpligt med en gradvis övergång vad direktivets räckvidd beträffar. 15. Det föreslås därför att till en början endast de skatter avskaffas som tas ut vid källan eller genom taxering av betalningar av räntor och royalties mellan närstående bolag, inklusive sådana bolags fasta driftställen, eftersom sådana skatter oftast drabbar transaktioner mellan närstående bolag. Det kommer att vara möjligt att längre fram, som ett led i den inre marknadens fortsatta utveckling, utsträcka åtgärden till denna typ av skatter på betalningar av räntor och royalties mellan bolag som inte är närstående. 16. Ett ytterligare steg, utöver begränsningen av direktivets räckvidd, för att hjälpa de medlemsstater som är nettoimportörer av kapital och teknologi vore att införa arrangemang som möjliggör att dessa skatter avskaffas gradyis, hellre än omedelbart, under en övergångsperiod. 17. Direktivet hindrar inte medlemsstaterna från att vidta åtgärder för att bekämpa bedrägeri och missbruk. I synnerhet påverkar det inte skattemyndigheternas rätt att företa korrigeringar av interna avräkningspriser, om beloppet av räntor och royalties och beloppet av ett lån överstiger det belopp som betalaren och den förmånstagande ägaren skulle ha avtalat, om avtalet hade kommit till enligt marknadsmässiga villkor. 18. Direktivet ger medlemsstaterna möjlighet att inte tillämpa undantaget från beskattning i källstaten om den förmånstagande ägaren till betalningarna åtnjuter en särskild skattesats som är lägre än den som i allmänhet tillämpas på betalningar av detta slag som uppbärs av ett företag eller ett fast driftställe i den förmånstagande ägarens medlemsstat. 19. Vidare är bestämmelserna i rådets direktiv av den 19 december 1977 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter inom området för direkt och indirekt beskattning6 tillämpliga på betalningar av räntor och royalties. Utbytet - särskilt det spontana utbytet - av information i fall av förmodad överföring av vinster kan höja effektiviteten av åtgärder som syftar till att förhindra skatteflykt och undvikande av skatt inom dessa områden. 20. Det föreskrivs att kommissionen skall lägga fram en rapport om detta direktivs funktion på grundval av erfarenheterna av de första tre årens tillämpning med tanke på en utvidgning av dess räckvidd. I det skedet kommer det att vara klarare, framför allt mot bakgrund av hur uppförandekoden för företagsbeskattning fungerat, om det är nödvändigt att fortsätta att ge medlemsstaterna möjlighet att inte tillämpa direktivet på betalningar som omfattas av en särskild skattesats som är lägre än den normalt tillämpliga skattesatsen. Frågan om huruvida definitionen på räntor och royalties skall ses över mot bakgrund av tillnärmningen av bestämmelserna om räntor och royalties i nationell lagstiftning och i bilaterala dubbelbeskattningsavtal kan också övervägas i det här skedet. II. KOMMENTAR Artikel 1 1. Syftet med denna artikel är att helt undanta betalningar av räntor och royalties från all beskattning vid källan, vare sig i form av källskatt eller genom taxering, när sådana betalningar görs av eller för ett bolag hemmahörande i en medlemsstat eller av ett fast driftställe i en medlemsstat som tillhör ett bolag hemmahörande i en annan medlemsstat, till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe i en annan medlemsstat som tillhör ett närstående bolag hemmahörande i en medlemsstat, som är förmånstagande (rättmätig) ägare till dessa betalningar. I denna bestämmelse fastställs det att skattebefrielsen skall ske vid källan (dvs. då betalningen av räntor och royalties sker). Den förmånstagande ägaren behöver inte ansöka om återbäring av skatt. När ett fast driftställe betalar eller uppbär räntor eller royalties betraktas detta, och inte det bolag där huvudkontoret finns, i detta direktiv såsom betalare eller förmånstagande ägare, vilket även fastställs i artikel 3. 3. 2. Direktivet är inte tillämpligt i situationer som egentligen inte inbegriper betalningar över gränserna. Sådana situationer kan uppkomma exempelvis a) om den förmånstagande ägaren till räntan eller royaltyn är ett fast driftställe hemmahörande i samma medlemsstat som det betalande företaget eller fasta driftstället och fordringen eller rättigheten eller egendomen som ligger till grund för betalningarna av räntan eller royaltyn är faktiskt förbunden med ett sådant fast driftställe, även om räntan och royalties betalas till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, EGT L 336, 27. 12. 1977, senare ändrad genom direktiv 79/1070/EEG (EGT L 331, 27. 12. 1979) och 92/12/EEG (EGT L 76, 23. 3. 1992). b) om räntan och royalties betalas till ett fast driftställe i en annan medlemsstat tillhörigt ett närstående bolag hemmahörande i den medlemsstat i vilken räntorna eller royalties uppstår, Tde fall sådana betalningar söm görs direkt mellan bolag i samma medlemsstat är källskattepliktiga, om inte fordringen eller egendomsrätten som ligger till grund för dessa betalningar faktiskt är förbunden med det fasta driftstället. Artikel 2 l. a )I detta direktiv avses med beteckningen "ränta" i allmänhet alla inkomster från fordringar av alla slag. Definitionen grundar sig på den som används i artikel 11 i OECD:s modellavtal från 1996 för undvikande av dubbelbeskattning av inkomster och kapital, med undantag för inkomster av statspapper som inte är tillämpliga på detta direktiv. Straffavgifter för försenade betalningar är egentligen ingen kapitalinkomst, utan snarare ett särskilt slag av kompensation för förlust som lidits genom gäldenärens dröjsmål med att uppfylla sina förpliktelser. Dessa avgifter betraktas därför, som i artikel 11 i OECD:s modellavtal, inte som ränta enligt detta direktiv. b) I detta direktiv avses med beteckningen "royalties" i allmänhet alla betalningar som görs som ersättning för utnyttjandet av, eller rätten att utnyttja, upphovsrätt (copyright), verk, patent m. m. vilka inkluderas i artikel 12 i OECD:s modellavtal från 1996 för undvikande av dubbelbeskattning av inkomster och kapital, samt betalningar som görs som ersättning för utnyttjandet, eller rätten att utnyttja, industriell, kommersiell eller vetenskaplig utrustning, i syfte att omfatta alla betalningar som av medlemsstaterna anses utgöra royalties. i Betalningar som görs som ersättning för programvara kan anses vara royalties om mindre än den fullständiga rättigheten till programvara överförs (ingen överlåtelse av äganderätt), dvs. betalningar i samband med transaktioner rörande upphovsrätt till programvara som tillåter rättsinnehavaren att kommersiellt utnyttja denna upphovsrätt genom att använda den för att reproducera programvaruprodukter för datorer för försäljning eller genom licensiering av upphovsrätten till andra parter, men som inte innebär överlåtelse av upphovsrätten. Detta direktiv är tillämpligt på betalningar i samband med sådana transaktioner. Beteckningen "royalties" omfattar dock inte så kallade "mineral royalties" eftersom sådana betalningar snarare utgör inkomst av fast egendom. 2. Direktivet är inte endast tillämpligt på betalningar av räntor och royalties såsom anges i punkt 1, utan även på alla betalningar som av medlemsstaterna anses vara sådana, antingen i enlighet med ett dubbelbeskattningsavtal som är i kraft mellan den medlemsstat i vilken räntorna eller royalties uppstår och den förmånstagande ägarens medlemsstat eller, om ett sådant avtal inte finns, på grundval av den nationella skattelagstiftningen i den medlemsstat där räntorna eller royalties uppstår. Detta gäller även betalningar från eller till ett fast driftställe som skulle ha ansetts vara räntor eller royalties om de hade gjorts av eller till ett bolag i de berörda medlemsstaterna. Artikel 3 länk till ekonomin 1. a) Beteckningen "bolag hemmahörande i en medlemsstat" omfattar alla företag sådana dessa definieras i artikel 58 i fördraget och vilkas verksamhet uppvisar en effektiv och oavbruten i en medlemsstat. Rådet antog den 18 december 1961 (EGT2, 15. 1. 1962) ett allmänt program för att avskaffa nationella begränsningar av etableringsfriheten. Genom detta program infördes ett ekonomiskt kriterium, som dämpar liberaliseringen enligt artikel 58 i fördraget. Det innebär att ett företag som endast har sitt säte i gemenskapen kan erhålla etableringsrätt bara om dess verksamhet utgör en effektiv och oavbruten länk till ekonomin i en medlemsstat. Det förblir dock uteslutet att denna länk skulle kunna vara beroende av vilket medborgarskap aktieägarna eller cheferna för ett företag har. Ett sådant företag måste dessutom ha hemvist i en medlemsstat och vara skattskyldigt i en medlemsstat. b) Beteckningen "närstående bolag" omfattar såsom ett minimum alla bolag som är förenade med varandra genom en minsta ägarandel på 25 % av kapitalet i direkt eller indirekt ägo. Direktivet omfattar betalningar av räntor och royalties mellan moderbolag och dotterbolag, mellan moderbolag och dotterdotterbolag, mellan systerbolag eller dotterdotterbolag och mellan dotterbolag och dotterdotterbolag, förutsatt att det bolag som betalar räntorna eller royalties eller för vars räkning dessa betalas och det bolag som får dessa betalningar båda är bolag hemmahörande i en medlemsstat. Medlemsstater som så önskar har dock möjlighet att föreskriva en lägre, och därför liberalare, ägarandel än 25 % för att fastställa om ett företag utövar en tillräcklig kontroll över ett annat företag. Dessutom kan de ersätta kapitalandelskriteriet med röstandelskriteriet. c) Begreppet förmånstagande ägare är avsett att säkerställa att undantaget tillämpas när en mellanhand, såsom ett ombud eller en företrädare eller en förvaltare, träder emellan förmånstagaren och betalaren, endast om den verklige mottagaren av ränte- eller royaltybetalningar uppfyller kraven i direktivet. d) I detta direktiv avses med beteckningen "fast driftställe" allmänt sett ett fast ställe för företagsverksamhet i en medlemsstat, genom vilket ett företag från en annan medlemsstat helt eller delvis bedriver sin verksamhet, men som inte utgör något rättssubjekt. e) Eftersom räntor eller royalties som betalas till eller av ett fast driftställe i princip de facto betalas till eller av företagets huvudkontor, säkerställer det antagande som ingår i denna bestämmelse att sådana betalningar icke desto mindre kan omfattas av direktivet, förutsatt att alla andra villkor uppfylls. 2. Medlemsstaterna får också (med retroaktiv verkan) upphöra att behandla ett bolag som ett närstående bolag om den minsta ägarandelen som anges i punkt 1 b inte uppfylls under en minsta period av högst två år. Medlemsstaterna får inte underställa beviljandet av den skattefördel som föreskrivs i direktivet villkoret att denna andelsinnehavsperiod vid tidpunkten för betalningen av räntorna eller royalties redan skall ha fullgjorts, så länge som den fortsatt iakttas. Artikel 4 Medlemsstaterna tillåts undanta vissa betalningar som kan betecknas som räntor, men som faktiskt har karaktären av utdelade vinster, inkomster från avkastning på kapital eller inkomster från ett mellanting mellan investeringar och lån (hybridfinansiering). Detta skulle gällande enligt ett räntan uppstår och den dubbelbeskattningsavtal mellan den medlemsstat där förmånstagande ägarens hemstat, eller enligt lagen i den medlemsstat där räntan uppstår. bestämmelserna antingen inträffa kunna i Räntor som omdefinierats som utdelade vinster bör kunna dra fördel av bestämmelserna i direktiv 90/435/EEG7, förutsatt att alla andra krav i det direktivet är uppfyllda, i syfte att undgå dubbelbeskattning av sådana vinster. Artikel 5 Om storleken av betalda räntor och royalties överstiger det belopp 'som skulle ha överenskommits i frånvaro av ett särskilt förhållande mellan betalaren och den förmånstagande ägaren eller mellan dem båda och en annan person, tillämpas direktivet endast på det belopp som i så fall skulle ha avtalats. Detta är i överensstämmelse med principerna i artiklarna 11. 6 och 12. 4 i OECD:s modellkonvention för beskattning av inkomster och kapital. I fråga om räntor tillämpas direktivet, då beloppet av fordringen överstiger det som skulle ha avtalats i frånvaro av ett sådant särskilt förhållande, endast på räntan på det belopp som i så fall skulle ha avtalats. 7 EGT L 225, 20. 8. 1990, s. 9. Artikel $ 1. Medlemsstaterna bör kunna förhindra och bekämpa bedrägeri eller missbruk på ett lämpligt sätt i enlighet med proportionalitetsprincipen. 2. Förmånen enligt direktivet kan återkallas om det har fastställts att huvudsyftet eller ett av huvudsyftena med en transaktion är skatteflykt eller undvikande av skatt. Artikel 7 1. För att säkerställa att betalningar av räntor och royalties åtminstone en gång blir föremål för beskattning i en medlemsstat på en nivå som normalt är tillämplig på dessa inkomster i den förmånstagande ägarens hemstat, kan medlemsstaterna med stöd av ett undantag välja att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1, om den förmånstagande ägaren till dessa betalningar vad gäller räntor eller royalties är skattskyldig för den skatt som nämns i artikel 3. 1 a iii) med en skattesats som är lägre än den skattesats som normalt är tillämplig på en sådan inkomst som mottas av ett företag eller ett fast driftställe i den förmånstagande ägarens hemstat. Medlemsstaterna har samma möjlighet att göra ett undantag när den förmånstagande ägaren visserligen är skyldig att betala ovan nämnda skatt men åtnjuter en nedsättning av skattebasen (exempelvis genom upprättandet av ett avsatt belopp eller en reserv som kan dras av från skattebasen, vilket innebär särskilda förmånliga regler för beräkningen av den skattepliktiga inkomsten vid ränte- eller royaltyintäkter), och som inte är allmänt tillämplig vad gäller räntor eller royaltyn som mottas av företag eller fasta driftställen i den förmånstagande ägarens hemstat. 2. Eftersom det under vissa omständigheter (exempelvis på grundval av en bestämmelse) kan inträffa att den förmånstagande ägaren är skattskyldig för den skatt som nämns i artikel 3. 1 a iii) vad gäller en del av räntorna eller royalties på de villkor som föreskrivs i punkt 1, tillåts medlemsstaterna att inte tillämpa detta direktiv på ifrågavarande del av inkomsterna. Medlemsstaterna måste tillämpa detta direktiv åtminstone på den andra delen av de ifrågavarande inkomsterna. Artikel 8 Direktivet bör i princip tillämpas omedelbart av alla medlemsstater. Det är dock lämpligt att införa ordningar för ett gradvist avskaffande av skatterna i de medlemsstater som är stora nettoimportörer av kapital och teknologi och för vilka dessa skatter utgör en betydande inkomstkälla, nämligen Grekland och Portugal. Förslaget föreskriver en övergångsperiod på fem år under vilken skattesatsen gradvis skall minskas (10 % under de två första åren och 5 % under de sista tre åren). Rådet kan, på förslag av kommissionen, besluta om en eventuell förlängning av detta undantag utöver perioden på fem år. 2. För att undvika en möjlig dubbelbeskattning föreskriver direktivet att den medlemsstat i vilken den förmånstagande ägaren är hemmahörande beviljar avdrag för den skatt som tas ut i Grekland eller Portugal på grundval av punkt 1. 3. Avdraget behöver inte överstiga det lägre beloppet av den skatt som tas ut i Grekland eller Portugal på grundval av punkt 1, och den skatt som skall betalas på dessa räntor och royalties i den förmånstagande ägarens hemstat. Artikel 9 Medlemsstaterna åläggs att genomföra direktivet senast den 1 januari 2000. Såsom anges i kommissionens strategiska program i sin genomförandelagstiftning hänvisa till de gemenskapsdirektiv som lagstiftningen hänför sig till, och vidare framlägga genomförandeöversikter som visar på överensstämmelsen mellan gemenskapsåtgärderna och de nationella åtgärderna, i syfte att förbättra genomblickbarheten och hjälpa kommissionen i dess uppgift att övervaka att genomförandet är korrekt. från 19938 skall medlemsstaterna Artikel 10 Det är viktigt att på sikt inte bara närstående bolag kan dra nytta av avskaffandet av skatter på betalningar av räntor och royalties som föreskrivs i direktivet. Andra, icke närstående bolag, ställs också inför de skattehinder som detta direktiv avser att avskaffa, och detsamma gäller även för företag som inte är juridiska personer. Det förutses därför att kommissionen kommer att lägga fram en rapport om hur detta direktiv fungerar på grundval av erfarenheterna från de tre första årens tillämpning med avseende på utvidgningen av dess räckvidd och på en bedömning av tillämpningen av artikel 7, framför allt mot bakgrund av hur uppförandekoden för företagsbeskattning fungerar. Meddelande av den 22. 12. 1993, "Strategiskt program: Att fa ut mesta möjliga av den inre marknaden", KOM(93) 632 slutlig, s. 12. 10 Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta, med beaktande av kommissionens förslag9, med beaktande av Europaparlamentets yttrande10, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande11, och med beaktande av följande: På en inre marknad som påminner om en nationell marknad bör transaktioner mellan bolag från olika medlemsstater inte vara underkastade mindre förmånliga skattevillkor än de som gäller för samma transaktioner mellan bolag från samma medlemsstat. Beträffande betalningar av räntor och royalties är detta krav för närvarande inte uppfyllt. Nationella skattelagar, i tillämpliga fall i kombination med bilaterala avtal, säkerställer inte ett fullständigt avskaffande av dubbelbeskattningen, och tillämpningen av dem medför ofta betungande administrativa formaliteter och likviditetsproblem för de berörda bolagen. Det är nödvändigt att se till att betalningar av räntor och royalties beskattas en enda gång i en medlemsstat. Att avskaffa beskattningen av betalningar av räntor och royalties i den medlemsstat där de uppstår, oberoende av om de tas ut vid källan eller genom taxering, är det lämpligaste sättet att eliminera de nyss nämnda formaliteterna och problem och att säkerställa lika i beskattningshänseende mellan nationella och gränsöverskridande behandling transaktioner. Det är särskilt nödvändigt att avskaffa dessa skatter med avseende på sådana betalningar mellan närstående bolag från olika medlemsstater såväl som mellan sådana bolags fasta driftställen. Bestämmelserna om avskaffande av skatterna bör endast tillämpas på de belopp i form av räntor eller royalties eller på de fordringar som skulle ha avtalats mellan betalaren och den förmånstagande ägaren även om ett särskilt förhållande mellan dem inte förelåg. 9 EGT C 10 EGT C 11 EGT C 11 Medlemsstaterna bör tillåtas att inte tillämpa direktivet om sådana betalningar görs till en förmånstagande ägare som i den medlemsstat där vederbörande är hemmahörande inte är så högt beskattad som normalt är fallet vid betalning av räntor eller royalties till ett företag i den medlemsstaten. Det är dessutom nödvändigt att inte hindra medlemsstaterna från att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa bedrägeri och missbruk. Av budgetmässiga skäl bör Grekland och Portugal tillåtas att utnyttja en övergångsperiod för att dessa medlemsstater skall ha möjlighet att gradvis sänka skatterna på betalningar av räntor och royalties, oberoende av om de tas ut vid källan eller genom taxering, till dess att de kan tillämpa bestämmelserna i artikel 1. Det är nödvändigt att kommissionen lämnar en rapport till rådet om detta direktivs funktion tre år efter det att det har börjat tillämpas, särskilt med tanke på en utvidgning av dess tillämpningsområde till andra bolag eller företag, en översyn av tillämpningen av artikel 7 och en översyn av räckvidden för definitionen på räntor och royalties i enlighet med den nödvändiga tillnärmningen av bestämmelserna om räntor och royalties i nationell lagstiftning och i bilaterala dubbelbeskattningsavtal. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen i artikel 3 b i fördraget, kan syftena med detta direktiv inte uppnås i tillräckligt hög grad genom fristående åtgärder i medlemsstaterna och kan därför bättre uppnås av gemenskapen. Detta direktiv är begränsat till det minimum som krävs för att dessa mål skall uppnås och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En medlemsstat skall undanta räntor och royalties från varje form av skatt som påförs sådan inkomst i den medlemsstaten, oavsett om den tas ut vid källan eller genom taxering, i det fall dessa räntor eller royalties betalas av eller för ett bolag i medlemsstaten i fråga eller av ett fast driftställe beläget i den medlemsstaten och tillhörande ett bolag hemmahörande i en annan medlemsstat, till ett närstående bolag i en annan medlemsstat eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, om detta närstående bolag eller detta fasta driftställe tillhörande det närstående bolaget är förmånstagande ägare till betalningarna. 2. Punkt 1 skall inte tillämpas i situationer som i själva verket inte innebär betalningar över gränserna. Framför allt gäller följande: a) Den skall inte tillämpas på räntor och royalties som betalas av ett bolag i en medlemsstat eller av ett fast driftställe i den medlemsstaten tillhörande ett bolag i en annan medlemsstat, om den som är förmånstagande ägare till dessa 12 räntor eller royalties är ett fast driftställe beläget i den förstnämnda medlemsstaten, och den fordran eller rättighet eller egendom med avseende på vilken räntorna eller royalties betalas, har direkt anknytning till ett sådant fast driftställe. b) Den skall inte tillämpas på räntor och royalties som betalas av ett bolag i en medlemsstat till ett fast driftställe, beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i den förstnämnda medlemsstaten, i det fall betalningen av sådana räntor eller royalties till det närstående bolaget, bortsett från betalning till ett av detta bolags fasta driftställen beläget utanför den förstnämnda medlemsstaten, skulle bli i den medlemsstaten, med mindre än att fordringen eller rättigheten eller egendomen, som ligger till grund för betalningen av räntor eller royalties, har direkt anknytning till det fasta driftstället. för källskatt föremål 1. I detta direktiv avses med: Artikel 2 a) b) ränta: inkomst som härrör från fordringar av alla slag, med eller utan säkerhet genom inteckning och med eller utan rätt att fa del av gäldenärens vinst, och särskilt inkomst av obligationer eller förlagsbevis, inklusive premier och vinster som är förenade med sådana obligationer och förlagsbevis. Dröjsmålsavgifter skall inte anses vara ränta. royalties: betalningar av alla slag som erhålls som ersättning för utnyttjandet av, eller rätten att utnyttja, varje slag av upphovsrätt (copyright) till litterära, konstnärliga, vetenskapliga verk eller mjukvara, inklusive ' filmer, patent, varumärken, mönster eller modeller, planer, hemliga formler eller processer, eller för användning av eller rätten att använda industriell, kommersiell eller vetenskaplig utrustning, eller för information om industriella, kommersiella eller vetenskapliga rön. Beteckningen omfattar inte variabla eller fasta betalningar som ersättning för bearbetning av, eller rätten att bearbeta, mineralfyndigheter, källor och andra naturresurser, ej heller betalningar för användning av, eller rätten att använda mjukvara vid överlåtelse av äganderätt. 2. Förutom inkomst och betalningar som avses i punkt 1 skall i detta direktiv varje inkomst eller betalning, som anses vara räntor eller royalties, eller som med bortseende från betalarens eller den förmånstagande ägarens natur, skulle anses vara räntor eller royalties, antingen med stöd av ett gällande dubbelbeskattningsavtal mellan den medlemsstat där räntorna eller royalties uppstår och den förmånstagande ägarens medlemsstat, eller som, i frånvaro av ett sådant avtal, med stöd av skattelagstiftningen i den medlemsstat där räntorna eller royalties uppstår, behandlas som räntor eller royalties. 13 Artikel 3 1. I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges: a) Beteckningen bolag i en medlemsstat avser: i) varje bolag som bildats i överensstämmelse med lagstiftningen i en medlemsstat och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudanläggning inom gemenskapen och vars verksamhet uppvisar en effektiv och fortlöpande länk till ekonomin i den medlemsstaten ii) som enligt skattelagstiftningen i den medlemsstaten anses vara hemmahörande inte enligt ett dubbelbeskattningsavtal med tredje land anses ha skattemässig hemvist utanför gemenskapen, och i den medlemsstaten och som iii) som dessutom är skyldigt att erlägga någon av följande skatter utan rätt till undantag från skatteplikt, eller en skatt som är identisk eller väsentligen densamma och som påförs efter dagen för detta direktivs ikraftträdande som tillägg till eller istället för nedanstående befintliga skatter: - impôt des sociétés / vennootschapsbelasting och impôt des non residents / belasting der niet-verblijfhouders i Belgien, - selskabsskat i Danmark, - Körperschaftssteuer i Tyskland, - Qôpoq Siooöfifjaroq VOIJLKCJV npooœnœv i Grekland, - impuesto sobre sociedades i Spanien, - impôt sur les sociétés i Frankrike, - coporation tax i Irland, - imposta sul reddito delle persone giuridiche i Italien, - impôt sur le revenu des collectivités i Luxemburg, - vennootschapsbelasting i Nederländerna, - Körperschaftssteuer i Österrike, - imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas i Portugal, - yhteisöjen tulovero / inkomstskatten för samfund i Finland, - statlig inkomstskatt i Sverige, 14 - corporation tax i Förenade kungariket. b) Ett bolag är ett "närstående bolag" till ett annat bolag om åtminstone i) det första bolaget direkt eller indirekt innehar minst 25 % av kapitalet i det andra bolaget, eller om ii) andra bolaget direkt eller indirekt innehar minst 25 % av kapitalet i det första bolaget, eller om iii) ett tredje bolag direkt eller indirekt innehar minst 25 % av kapitalet både i det första och det andra bolaget. Medlemsstaterna skall dock ha möjlighet - - att tillämpa detta direktiv i de fall då den berörda ägarandelen är mindre än 25 %, att ersätta kriteriet om lägsta kapitalandel med kriteriet om lägsta röstandel. Den "förmånstagande ägaren" till betalningar av räntor eller royalties är ett i en bolag hemmahörande medlemsstat som tillhör ett bolag hemmahörande i en medlemsstat som själv har fördel av betalningarna och inte som ombud, företrädare eller förvaltare för någon annan person. i en medlemsstat eller ett fast driftställe Beteckningen "fast driftställe" avser en stadigvarande plats för utövande av affärsverksamhet i en medlemsstat, genom vilket ett bolag hemmahörande i en annan medlemsstat helt eller delvis utövar sin affärsverksamhet. Ett fast driftställe skall behandlas såsom betalare av räntor och royalties i den mån sådana betalningar innebär en avdragsberättigad driftskostnad för det driftstället i den medlemsstat där det är beläget. Det skall behandlas som förmånstagande ägare av räntor och royalties för så vitt dessa utgör intäkter som i den medlemsstaten är föremål för någon av de skatter som nämns i punkt 1 a iii). c) d) 2. En medlemsstat får återkalla förmånerna enligt detta direktiv från de bolag i den medlemsstaten som inte upprätthåller de villkor som anges i punkt 1 b under en sammanhängande period av minst två år. Artikel 4 Utan hinder av bestämmelserna i artikel 2. 1 a och 2. 2 far den medlemsstat i vilken räntan uppstår utesluta följande betalningar, som ser ut som räntebetalningar, från detta direktivs tillämpningsområde: 15 a). Inkomst som behandlas som vinstutdelning eller som återbetalning av kapital. b) Inkomst från fordringar som medför rätt att få del av det betalande bolagets vinster. c) d) Inkomst från fordringar som ger borgenären rätt att byta ut sin rätt till ränta mot rätt att få del av det betalande bolagets vinster. Inkomst från fordringar som inte innehåller någon bestämmelse om återbetalning av kapitalbeloppet. Ränta som på så satt omdefinierats som vinstutdelning skall följaktligen i stället omfattas av bestämmelserna i rådets direktiv 90/43 5/EEG12, om den betalas mellan bolag som det aktuella direktivet är tillämpligt på. Artikel 5 Om, på grund av det särskilda förhållandet mellan betalaren och den förmånstagande ägaren av räntor eller royalties, eller mellan dem båda och någon tredje man, storleken av denna inkomst eller dessa betalningar överstiger det belopp som skulle ha avtalats om mellan betalaren och den förmånstagande ägaren i frånvaro av ett sådant förhållande, skall bestämmelserna i detta direktiv endast tillämpas på det senare beloppet, och i fråga om räntor, om, på grund av ett sådant förhållande, fordringsbeloppet för vilket räntan betalas överstiger det belopp som skulle ha avtalats mellan betalaren och den förmånstagande ägaren i frånvaro av ett sådant förhållande, skall bestämmelserna i detta direktiv tillämpas endast på ränta på det senare beloppet, om något. Artikel 6 1. Detta direktiv skall inte hindra en medlemsstat från att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa bedrägeri eller missbruk. 2. xEn medlemsstat får återkalla den förmån som detta direktiv innebär eller vägra att tillämpa direktivet när det gäller transaktioner som har skatteflykt eller undvikande av skatt som huvudsakligt syfte eller som ett av huvudsyftena. Artikel 7 1. Utöver de situationer som omfattas av artikel 6, skall medlemsstaterna tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1 på betalningar av räntor eller royalties till ett närstående bolag hemmahörande i någon annan medlemsstat eller till ett fast driftställe i en annan medlemsstat som tillhör ett närstående bolag hemmahörande i 12 EGTL 225, 20. 8. 1998, s. 6. 16 en medlemsstat som vad gäller denna inkomst och med stöd av en bestämmelse till dess fördel eller till fördel för vissa bolag eller fasta driftställen eller vissa verksamheter a) omfattas av den skatt som nämns i artikel 3. 1 a iii) till en skattesats som är lägre än den skattesats som annars normalt skulle vara tillämplig på sådana inkomster som tas emot av bolag eller fasta driftställen hemmahörande i denna andra medlemsstat, eller b) får en nedsättning av skattebasen som annars normalt inte skulle vara möjlig för bolag eller fasta driftställen hemmahörande i denna andra medlemsstat. Om de omständigheter som avses i antingen punkt 1 a eller 1 b ovan bara gäller en del av de räntor eller royalties som avses i punkt 1, skall medlemsstaterna tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i detta direktiv på den delen av räntorna eller royalties. Artikel 8 1. Grekland och Portugal skall tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1 under en övergångsperiod som upphör fem år efter den dag då detta direktiv träder i kraft. I ett sådant fall far skattesatsen på betalningar av räntor och royalties som görs till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat inte överstiga tio procent under de två första åren och fem procent under de sista tre åren. Före utgången av det femte året får rådet, på förslag av kommissionen, besluta att förlänga den övergångsperiod som föreskrivs i denna punkt. 2. Om ett bolag i en medlemsstat, eller ett fast driftställe i den medlemsstaten tillhörigt ett bolag i en medlemsstat, erhåller räntor eller royalties från ett närstående bolag i Grekland eller Portugal, eller från ett fast driftställe i Grekland eller Portugal tillhörigt ett närstående bolag i en medlemsstat, skall den förstnämnda medlemstaten medge ett avdrag, motsvarande den skatt som betalats i Grekland eller, Portugal på denna inkomst, från inkomstskatten för det bolag eller fasta driftställe som erhöll denna inkomst i enlighet med punkt 1. 3. Det avdrag som föreskrivs i punkt 2 behöver inte överstiga det lägsta av följande belopp: a) b) den skatt som skall erläggas i Grekland eller Portugal på grundval av punkt 1, och den del av den före avdraget beräknade inkomstskatten som skall betalas av det bolag eller fasta driftställe som erhöll betalningarna av räntor eller royalties, och som kan hänföras till betalningarna i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat i vilken bolaget är hemmahörande eller i vilken det fasta driftstället är beläget. 17 Artikel 9 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 2000. De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Detta meddelande skall innehålla en jämförelsetabell över de nationella bestämmelser som existerar eller som införs med avseende på varje artikel i detta direktiv. Artikel 10 Kommissionen skall tre år efter det daUim som anges i artikel 9. 1 överlämna en rapport till rådet om direktivets funktion, särskilt med avseende på att utvidga dess tillämpningsområde till andra bolag eller företag än de som omfattas av detta direktiv, och på en översyn av tillämpningen av artikel 7. Artikelll Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 12 Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 18 Källskattesatserpå R Ä N T OR (% ) Per september 1997 B (1) DK D (2) EL P) E F (6) IRL I (7) L (8) NL (9) A (10) p FIN (H) s UK 40 25 15 26 30 15 25 0 34 20 28 0 20 15 0 8 10 0 0 XXX 15 10 0 0 10 0 15 15 15 0 15 15 10 0 15 0 0 XXX 15 10 10 0 0 0 0 0 0 0 XXX 10 15 0 0 34 XXX 10 0 0 0 0 0 0 XXX 10 XXX 10 0 12 10 0 5 15 10 0 12 0 0 - 0 0 10 10 10 0 0 0 0 0 12 10 15 0 0 0 0 0 10 0 10 10 10 0 10 15 15 0 10 Galdenarens hemstat •• Betalnings- mottagarens hemstat 4* Land utan dubbel- beskattningsavtal B DK D EL E F IRL I L 15 0 0 - 0 0 15 0/15 10 15 0 15 15 0 0 15 0 0/15 0 45. 15 26. 87 15/0 15/0 0 0 - 10 10 10 10 0 0 0 0 10 10 0 0 15 15 0 10 0 10 0 XXX 0 0 0 8/10 (4) 0 0 1 XXX 0 0 NL 0/10 0 10 0 10 0 10 0/15 /2. 5 A P FIN S UK 15 0 45. 15 26. 87 0/10 (5) 0 0 0 10 0 0 10 0 0 15 XXX 10 10 15 0 0 0 26. 8/ 15 15/10 /0 15 0 0 0 0 0 XXX 0 10 10 0 0 0 0 12 10 10 0 0 15 15 XXX XXX 10 0 0 0 15 15 0/10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 15 XXX 10 15 l - 0 0 0 10 0 - 0 0 0 - 0 0 (1) Normalt uppbärs ingen källskatt på ränta som en belgisk bank betalar till ett utländskt företag på insatta medel och namnobligationer. (2) Utlänningar beskattas endast för räntor på lån för vilka säkerhet ställs i form av fast egendom (första siffran) och för räntor som härrör från nyttjanderätter och vinstandelsobligationer (andra siffran). Räntan på OTC-banktransaktioner är 35 %. (3) Undantagen är följande: grekiska statsobligationer 7,5 %, bankinlåning i grekisk valuta samt obligationer som emitterats av privata banker och företag 15 %, bankinlåning i utländsk valuta 0 %. 19 8 % om den betalas till en bank eller till ett annat institut. (4) (5) O % om ett österrikiskt foretag äger mer än 50 % av ett grekiskt företag. (6) Det finns flera undantag från den allmänna skattesatsen, t. ex. räntor som är befriade från skatt när de betalas till utlänningar för lån som tagits utomlands, statsobligationer emitterade efter 1. 10. 1984, industriobligationer emitterade efter 1. 1. 1987 och vissa överlåtbara skuldinstrument. (7) Olika skattesatser beroende på inkomstkällan. De högsta möjliga skattesatserna anges i tabellen. (8) På vanliga räntor uppbärs ingen källskatt. Räntor på vinstandelsobligationer beskattas dock, skattesatserna framgår av tabellen. Om säkerhet för lånen har ställts i form av fast egendom i Luxemburg, beskattas räntorna enligt den normala skattesatsen för företag. (9) På räntor uppbärs ingen källskatt, med undantag för ränta på vinsandelsobligationer, som behandlas på samma sätt som utdelning. (10) Räntor som betalas till utlänningar beskattas inte, med undantag för räntorna på lån för vilka säkerhet ställs i form av en inteckning i en fastighet i Österrike, skattesatserna framgår av tabellen. (11) I allmänhet uppbärs ingen skatt på räntor som betalas till utlänningar. I denna tabell anges den skatt löptid i stället för t. ex. när det gäller lån med obegränsad som uppbärs i undantagsfall, kapitaltillskott. 20 KäUskattesatserpå ROYALTIES (%) (eventuell mervärdesskatt är inte inkluderad) Per oktober 1997 B DK D EL E F IRL I L NL A p FIN s UK Galdenarens hemstat •> Betalnings- mottagarens hemstat^ Lander utan dubbel- beskattningsavtal B DK D EL E F IRL I L 15/ 25 - 0 0 5 5 0 0 5. 0 0 0 - 0 5 0 0 0 " 0 5 6 0 0 5 0 NL 0 0 A P FIN S UK 101 0 5 101 0 XXX 5 0 0 0 0 0 30 26. 87 20 25 33. 3 26 303 10/12 0 20 15 28 28 23 5 5 0 5 6 5 • XXX 0 0 0 5 5 0/5 0 0 5 XXX 0/5 5/7 0 0 0 5 6 ~ 0 5 0 0 0 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 0/5 XXX 0 10 0/5 XXX 0/10 5 5 10 5 0 0 12 0/5 XXX 0/5 0 0 0 5 0 0 0 0 10 10 0 0 5 0 0 0 8 5 XXX 0 0 0 101 5 ~ 10 XXX 5 10 10 10 28 ~ 0 0 0 - 0 10' 0 5 0 0 ~ 101 0 10' 0 0 101 0 5 0 101 0 101 0 101 202 0 101 0 " 101 5 101 0 101 0 101 0 4/8 10 0 0 10 0/5 0 ~ 10 8/10/ 5 0 ~ 0 0 0 0 0/10 101 0 XXX 10 12 0 0 0 0/5 0/5 5 8 0 5 5 0 ~ XXX • 5 XXX - 6 8/10/ 5 8/4 5/0 0/5 5 5/7 10 0 0 10 5/7 101 0 XXX 5/0 0/10 0 0 5 0 6 5 5 5 10 10 1 2 3 Om det mottagande bolaget innehar mer än 50 % av rösträtterna i det betalande bolaget. Om betalningsmottagaren inte är ett holdingbolag i Luxemburg. I allmänhet 30 % av 75 % av bruttobeloppet, effektiv skattesats 22,5 %. 21 FINANSIERINGSÖVERSIKT Detta förslag till rådets direktiv har inga Finansiella konsekvenser för gemenskapens budget. 22 KQNSEKVENSBEPQMNING FÖR FORETAG FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR NÄRINGSLIVET, MED SÄRSKILT AVSEENDE PÅ SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Förslagets titel: Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater. Referensnummer för konsekvensbedömningen: 97006 Förslaget: 1. Ett av målen för den inre marknaden är att möjliggöra för bolag att vara verksamma inom hela gemenskapen utan gränser eller hinder. Ett hinder är den skatt som tas ut på gränsöverskridande betalningar av räntor och royalties i de medlemsstater där de uppstår. I förslaget föreskrivs därför att dessa skatter avskaffas, till en början beträffande betalningar av räntor och royalties mellan närstående bolag och deras fasta driftställen i olika medlemsstater. Detta mål kan bättre uppnås av gemenskapen för att bättre motsvara de krav som ställs på en inre marknad. Varken ensidiga eller bilaterala åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna har kunnat ge en lösning på problemen med gränsöverskridande betalningar som fullständigt uppfyller den inre marknadens krav. sådan Konsekvenser: 2. Förslaget begränsar sig till en början till betalningar mellan närstående bolag och deras fasta driftställen som betalar bolagsskatt i en medlemsstat. Detta omfattar moderbolag och dotterbolag, moderbolag och dotterdotterbolag, systerbolag eller dotterdotterbolag samt dotterbolag och dotterdotterbolag. Alla sektorer inom näringslivet kommer att kunna dra nytta av denna åtgärd, oberoende av företagens storlek eller geografiska läge inom gemenskapen. Omfattningen kan därefter utvidgas på grundval av erfarenheterna från de tre första åren. 3. Alla bolag som omfattas av direktivet kommer att kunna dra nytta av det. De kommer att undvika eventuell dubbelbeskattning. Dessutom kominer de inte längre att vara tvungna att uppfylla de betungande administrativa formaliteter som finns för närvarande om de önskar dra nytta av nedsättningen av eller befrielsen från 23 källskatter till följd av bilaterala skatteavtal. Inga övriga villkor som skall uppfyllas föreskrivs. 4. Förslaget kommer att ha en positiv effekt på de gränsöverskridande investeringarna och förbättra gemenskapsbolagens konkurrensläge i och med att det förbättrar deras finansiella situation. Det kommer därför att inverka gynnsamt också på sysselsättningen. 5. Förslaget innehåller inga åtgärder för att beakta de små och medelstora företagens särskilda situation, eftersom dessa företag kommer att kunna dra nytta av direktivet på samma villkor som andra företag, förutsatt att de uppfyller villkoren i detta direktiv. Samråd: 6. Näringslivsorganisationernas synpunkter på detta förslag har mottagits. De har alla uttryckt ett starkt stöd för att källstatsbeskattningen av gränsöverskridande betalningar av räntor och royalties skall avskaffas för att undanröja hindren för finansiella transaktioner. Det gäller bland annat följande: - UNICE, European Association of Cooperative Banks, Association of European Chambers of Commerce and Industry, European Mortgage Federation, Banking Federation of the European Union. 24 ISSN 1024-4506 KOM(98) 67 slutlig DOKUMENT SV 09 01 08 10 Katalognummer : CB-CO-98-145-SV-C ISBN 92-78-31893-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ze


title: QUESTION ECRITE no 603/98 de Bartho PRONK à la Commission. La formation sociopolitique des adultes et son importance dans la politique de la Commission relative à l'éducation

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
European citizenship
adult education
aid to disadvantaged groups
civics
cultural policy
equal treatment
regional aid
social policy

formats: html pdf print

text: C 310/100 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 9. 10. 98 (98/C 310/133) QUESTION E· CRITE E-0602/98 pose·e par Arthur Newens (PSE) a‘ la Commission (4 mars 1998) Objet: Valeurs relatives des pensions de retraite verse·es par l(cid:146)E· tat dans les E· tats membres de l(cid:146)Union europe·enne Dans le prolongement des re·ponses qu(cid:146)elle a donne·es aux questions e·crites no 2620/88 (1) et no 792/92 (2) concernant les valeurs relatives des pensions de retraite verse·es par l(cid:146)E· tat dans les E· tats membres de l(cid:146)Union europe·enne, la Commission pourrait-elle donner les montants mis a‘ jour applicables pour une personne ce·libataire, ayant atteint l(cid:146)a(cid:136)ge le·gal de la retraite et ayant cotise· pendant toute sa carrie‘re, et cela pour la date la plus re·cente possible compte tenu des chiffres disponibles? (1) (2) JO C 262 du 16. 10. 1989, p. 58. JO C 16 du 21. 1. 1993, p. 5. Re·ponse donne·e par M. de Silguy au nom de la Commission (20 avril 1998) La Commission adresse directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secre·tariat du Parlement les premie‘res estimations dans le cadre d(cid:146)une e·tude d(cid:146)Eurostat visant a‘ actualiser les «taux de remplacement vieillesse › vo- lume 1», publie·e pour la premie‘re fois en 1990. La me·thodologie comple‘te et les estimations finales pour les huit E· tats membres couverts seront publie·es en juin 1998. (98/C 310/134) QUESTION E· CRITE E-0603/98 pose·e par Bartho Pronk (PPE) a‘ la Commission (4 mars 1998) Objet: La formation sociopolitique des adultes et son importance dans la politique de la Commission relative a‘ l(cid:146)e·ducation La Commission conside‘re-t-elle la formation sociopolitique des adultes comme un fondement de la cohe·sion de l(cid:146)UE et si tel est le cas, comment envisage-t-elle d(cid:146)en tenir compte dans son programme? Est-il exact qu(cid:146)il n(cid:146)existe pas de ligne budge·taire spe·cifiquement destine·e a‘ la formation des adultes? Est-il exact que la Commission n(cid:146)encourage les the‘mes sociopolitiques que s(cid:146)ils sont d(cid:146)actualite· pour elle (l(cid:146)euro, par exemple) mais qu(cid:146)elle n(cid:146)accorde aux ONG aucune possibilite· de financement pour les the‘mes choisis par ces dernie‘res? Comment serait-il possible de financer des initiatives des ONG dans le domaine e·ducatif portant sur des the‘mes et proble‘mes e·thiques ou les aspects me·thodologiques de la formation sociopolitique des adultes? La Commission est-elle dispose·e a‘ reconna(cid:14)(cid:136)tre et promouvoir la formation sociopolitique des adultes comme un secteur spe·cifique inde·pendamment de l(cid:146)enseignement universitaire, professionnel et scolaire? Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (8 avril 1998) La Commission attribue beaucoup d(cid:146)importance au de·veloppement de l(cid:146)e·ducation des adultes. Le programme Socrates vise a‘ ame·liorer la coope·ration europe·enne dans le domaine de l(cid:146)e·ducation des adultes, en vue de promouvoir aupre‘s des adultes la citoyennete· europe·enne, l(cid:146)inclusion sociale et la connaissance des cultures des E· tats membres. Il n(cid:146)y a pas de ligne budge·taire ad hoc pour l(cid:146)action e·ducation des adultes. Son budget est inclus dans celui du programme Socrates (action 3. 5. A)


title: Decizia Comisiei din 4 martie 1998 de modificare a Deciziei 97/569/CE de stabilire a listelor provizorii cu unitățile din țările terțe din care statele membre autorizează importurile de produse din carneText cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
meat product
poultrymeat
third country

formats: pdf print xhtml

text: 236 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 23 31998D0220 19. 3. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 82/47 DECIZIA COMISIEI din 4 martie 1998 de modificare a Deciziei 97/569/CE de stabilire a listelor provizorii cu unitățile din țările terțe din care statele membre autorizează importurile de produse din carne (Text cu relevanță pentru SEE) (98/220/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Decizia 95/408/CE a Consiliului din 22 iunie 1995 privind condițiile de întocmire, pentru o perioadă interimară, a listelor provizorii cu unitățile din țările terțe din care statele membre sunt autorizate să importe unele produse de origine animală, produse pescăreș(cid:13)ti ș(cid:13)i moluș(cid:13)te bivalve vii (1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 97/34/CE (2) a Consiliului, în special articolul 2 alineatul (4), întrucât, prin Decizia 97/569/CE (3) a Comisiei, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 98/163/CE (4) a Comisiei, au fost întocmite liste provizorii cu unitățile din țări terțe producă- toare de produse din carne; întrucât Chile, Croația ș(cid:13)i Slovacia au trimis o listă cu unități pro- ducătoare de produse din carne de pasăre, despre care autoritățile responsabile certifică faptul că sunt în conformitate cu normele comunitare; întrucât, prin urmare, poate fi întocmită o listă provizorie cu uni- tățile producătoare de produse din carne de pasăre pentru Chile, Croația ș(cid:13)i Slovacia; întrucât Decizia 97/569/CE ar trebui să se modifice în consecință; întrucât măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent veterinar, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Anexa la prezenta decizie se adaugă la anexa la Decizia 97/569/CE. Articolul 2 Prezenta decizie se aplică de la 20 februarie 1998. Articolul 3 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 4 martie 1998. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei (1) (2) (3) (4) JO L 243, 11. 10. 1995, p. 17. JO L 13, 16. 1. 1997, p. 33. JO L 234, 26. 8. 1997, p. 16. JO L 53, 24. 2. 1998, p. 23. 03/vol. 23 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 237 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGALIITE — BILAGA País: CHILE — Land: CHILE — Land: CHILE — Χώρα: ΧΙΛΗ — Country: CHILE — Pays: CHILI — Paese: CILE — Land: CHILI — País: CHILE — Maa: CHILE — Land: CHILE 1 7 8 9 2 3 4 5 Agrícola Ariztia Ltda — Planta El Paico El Monte Metropolitana PMP Agrícola Super Ltda — Planta Faenadora Sanvicente Ltda San Vicente TT Sopraval SA — Planta: Artificio La Calera VI V PMP PMP 20 Frigorífico Modelo Ltda Santiago Metropolitana PMP País: CROACIA — Land: KROATIEN — Land: KROATIEN — Χώρα: ΚΡΟΑΤΙΑ — Country: CROATIA — Pays: CROATIE — Paese: CROAZIA — Land: KROATIË — País: CROÁCIA — Maa: KROATIA — Land: KROATIEN 1 2 61 Koka d. d. 139 Danica d. o. o. 3 Varazdin Koprivnica 4 — — 5 PMP PMP País: REPÚBLICA ESLOVACA — Land: SLOVAKIET — Land: SLOWAKISCHE REPUBLIK — Χώρα: ΣΛΟΒΑΚΙΚΗ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ — Country: SLOVAK REPUBLIC — Pays: RÉPUBLIQUE SLOVAQUE — Paese: REPUBBLICA SLOVACCA — Land: SLOWAKIJE — País: REPÚBLICA ESLOVACA — Maa: SLOVAKIAN TASAVALTA — Land: SLOVAKIEN 1 2 3 4 SK 13 Nestle Food s. r. o. SK 15 Tauris Nitra s. r. o. SK 16 Lumas M a M s. r. o. SK 19 Kabát s. r. o. Prievidza Prievidza Mojmirovce Nitra Nitra Nitra Madunice Hlohovec 5 PMP PMP PMP PMP


title: QUESTION ECRITE no 536/98 de Giuseppe RAUTI à la Commission. Action contre la destruction d'un site protégé à Porto Corsini (Ravenne)

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
application of EU law
countryside conservation
deforestation
environmental law
petition
protected area
town and country planning

text: C 310/80 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 9. 10. 98 (98/C 310/105) QUESTION E· CRITE E-0536/98 pose·e par Giuseppe Rauti (NI) a‘ la Commission (4 mars 1998) Objet: Action contre la destruction d(cid:146)un site prote·ge· a‘ Porto Corsini (Ravenne) Une campagne de signatures se de·roule a‘ Porto Corsini (Ravenne) en faveur de plusieurs pe·titions visant a‘ empe(cid:136)cher la destruction du site menace· que comporte la portion de territoire en cause, et notamment de la pine‘de de sa partie nord, de·nomme·e «Pineta Staggioni». Quelle initiative la Commission compte-t-elle prendre afin de faire respecter la re·glementation CEE (SIC-BIO-Italy IT n. 47. 000005)? Une intervention urgente de la Commission se justifie d(cid:146)autant plus que la pine‘de en question est un site prote·ge·, que le Conseil de l(cid:146)Europe et l(cid:146)Union europe·enne s(cid:146)inte·ressent depuis l(cid:146)origine au proble‘me et participent a‘ la pre·servation d(cid:146)une «zone e·cologique» d(cid:146)une rare beaute· et que › telle est la menace › l(cid:146)autre option pre·vue dans le «plan re·gional d(cid:146)ame·nagement des paysages» se traduirait imme·diatement, entre autres conse·quences, par l(cid:146)abattage d(cid:146)au moins 2 400 arbres, souvent se·culaires, de la pine‘de. Outre l(cid:146)existence de la re·glementation CEE (SIC-BIO-Italy IT n. 47. 000005), il importe de prendre en compte e·galement le projet consistant a‘ inscrire la pine‘de dans le Parc du delta du Po, en faveur duquel il est pre·vu de solliciter une aide financie‘re de la Communaute· europe·enne. Par conse·quent, le refus d(cid:146)octroyer cette aide peut constituer un moyen de dissuasion, de‘s lors que l(cid:146)abattage de 2 400 pins signifierait le non-respect des dispositions environnementales auxquelles la zone est aujourd(cid:146)hui soumise. Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (8 avril 1998) Le site de·nomme· «Pineta di Casalborsetti, Pineta Staggioni, Duna di Porto Corsini», a e·te· propose· par l(cid:146)Italie comme site d(cid:146)importance communautaire dans le cadre de la directive directive 92/43/CEE, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1). L(cid:146)article 6 de·finit les re‘gles a‘ respecter pour e·valuer la cohe·rence d(cid:146)un projet avec les objectifs de la directive. Cette article a e·te· transpose· dans la le·gislation italienne par le de·cret pre·sidentiel no 357 du 98. 9. 97. Afin d(cid:146)examiner la conformite· de cette re·glementation a‘ la le·gislation communautaire, la Commission a demande· un comple·ment d(cid:146)information aux autorite·s italiennes. (1) JO L 206 du 22. 7. 1992. (98/C 310/106) QUESTION E· CRITE E-0537/98 pose·e par Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ la Commission (4 mars 1998) Objet: Financement des CEI (centres d(cid:146)entreprise et innovation) La Commission peut-elle indiquer comment se pre·sente le financement futur des CEI pendant la pe·riode 2000-2006? Dans quelle mesure la continuite· de ces structures d(cid:146)information est-elle assure·e? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (8 avril 1998) Les centres d(cid:146)entreprise et d(cid:146)innovation (CEI) ne sont pas des organismes d(cid:146)information mais ils fournissent des services de conseil en entreprise en vue de la cre·ation et du de·veloppement d(cid:146)entreprises innovatrices. La Commission proce‘de a‘ l(cid:146)e·valuation du pre·ce·dent programme de promotion des CEI afin de de·terminer, pour le milieu de l(cid:146)anne·e 1998, si cette initiative pourrait e(cid:136)tre maintenue a‘ l(cid:146)avenir et quelles pourraient e(cid:136)tre ses sources de financement


title: QUESTION ECRITE no 588/98 de Josu IMAZ SAN MIGUEL à la Commission. Incidents en Guinée équatoriale

eurovoc_concepts:
EU relations
Equatorial Guinea
European political cooperation
Lomé Convention
democratisation
dictatorship
ethnic group
government violence
human rights
protection of minorities

formats: html print


title: 98/200/CE: Decisione della Commissione del 4 marzo 1998 che autorizza gli Stati membri ad ammettere temporaneamente la commercializzazione di materiali di moltiplicazione vegetativa della vite che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE del Consiglio

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
derogation from EU law
import
marketing
plant propagation
vineyard

text: 13. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 76/37 COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 4 marzo 1998 che autorizza gli Stati membri ad ammettere temporaneamente la commercializ- zazione di materiali di moltiplicazione vegetativa della vite che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE del Consiglio (98/200/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, zioni della direttiva 77/93/CEE del Consiglio riguardo alle piante di Vitis L. , ad eccezione dei frutti, originarie dell’Ungheria o della Romania (4); vista la direttiva 68/193/CEE del Consiglio, del 9 aprile 1968, relativa alla commercializzazione dei materiali di moltiplicazione vegetativa della vite (1), modificata da ultimo dall’atto di adesione dell’Austria, della Finlandia e della Svezia, in particolare l’articolo 14, vista la domanda presentata dall’Austria, considerando che nella Comunit(cid:133) e in particolare in Austria la produzione di taluni materiali di moltiplica- zione vegetativa della vite conformi ai requisiti della diret- tiva 68/193/CEE (cid:138) stata deficitaria nel 1997 e non consente quindi di sopperire all’approvvigionamento di questo paese; considerando che (cid:138) impossibile coprire tale fabbisogno in modo soddisfacente con materiali che soddisfino tutte le condizioni fissate dalla suddetta direttiva; considerando che l’Austria deve quindi essere autorizzata ad ammettere, fino al 31 marzo 1998, la commercializza- zione di materiali di una categoria soggetta e requisiti meno rigorosi; considerando inoltre che (cid:138) opportuno autorizzare altri Stati membri che potrebbero fornire all’Austria questi materiali ad ammetterne la commercializzazione a tal fine; considerando che l’autorizzazione pu(cid:149) essere utilizzata soltanto nel rispetto delle condizioni e dei requisiti fitosa- nitari stabiliti dalla direttiva 77/93/CEE del Consiglio (2), modificata da ultimo dalla direttiva 98/2/CE (3), e in parti- colare dalla decisione 98/201/CE, della Commissione, del 4 marzo 1998, che autorizza gli Stati membri, in via eccezionale, a prevedere deroghe a determinate disposi- (1) GU L 93 del 17. 4. 1968, pag. 15. (2) GU L 26 del 31. 1. 1977, pag. 20. (3) GU L 15 del 21. 1. 1998, pag. 34. considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato permanente per le sementi e i materiali di moltiplicazione agricoli, orticoli e forestali, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 1. L’Austria (cid:138) autorizzata ad ammettere, per un periodo che scade il 31 marzo 1998, la commercializzazione nel suo territorio di un quantitativo massimo di 1 500 000 di talee di portinnesto delle variet(cid:133) 5BB o 5C coltivate in Ungheria o in Romania che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE per quanto riguarda la certifi- cazione o il controllo dei materiali di moltiplicazione standard, purch(cid:130): a) siano rispettati le condizioni e i requisiti stabiliti dalla decisione 98/201/CE, che autorizza gli Stati membri, in via eccezionale, a prevedere deroghe a determinate disposizioni della direttiva 77/93/CEE riguardo alle piante di Vitis L. , ad eccezione dei frutti, originarie dell’Ungheria o della Romania, e b) l’etichetta ufficiale sia di colore bruno e rechi l’indica- zione «requisiti meno rigorosi». L’Austria (cid:138) autorizzata ad ammettere la commercia- 2. lizzazione nel suo territorio di barbatelle innestate prodotte nella Comunit(cid:133) dalle suddette talee di portin- nesto, purch(cid:130) l’etichetta ufficiale sia di colore bruno e rechi l’indicazione «requisiti meno rigorosi». (4) Vedi pagina 39 della presente Gazzetta ufficiale. L 76/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 13. 3. 98 Articolo 2 Gli altri Stati membri sono autorizzati ad ammettere, alle condizioni previste all’articolo 1 e ai fini perseguiti dallo la commercializzazione nel Stato membro richiedente, loro territorio dei materiali autorizzati ad essere commer- cializzati a norma della presente decisione. Articolo 3 Gli Stati membri comunicano immediatamente alla Commissione e agli Stati membri i quantitativi di mate- riali di moltiplicazione di cui (cid:138) ammessa la commercializ- zazione nel loro territorio ai sensi della presente deci- sione. Articolo 4 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 4 marzo 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Règlement (CE) n° 515/98 de la Commission du 4 mars 1998 fixant, pour le mois de février 1998, le taux de conversion agricole spécifique du montant du remboursement des frais de stockage dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
redemption
representative rate
storage cost
sugar

formats: pdf print

text: L 65/14 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 5. 3. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 515/98 DE LA COMMISSION du 4 mars 1998 fixant, pour le mois de f(cid:130)vrier 1998, le taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique du montant du remboursement des frais de stockage dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1599/96 (2), vu le r(cid:138)glement (CEE) no 3813/92 du Conseil, du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la politique agri- cole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 150/95 (4), vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1713/93 de la Commission, du 30 juin 1993, (cid:130)tablissant des modalit(cid:130)s particuli(cid:138)res pour l’application du taux de conversion agricole dans le secteur du sucre (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 59/97 (6), et notamment son article 1er para- graphe 3, consid(cid:130)rant que l’article 1er paragraphe 2 du r(cid:138)glement (CEE) no 1713/93 dispose que le montant du rembourse- ment des frais de stockage vis(cid:130) (cid:133) l’article 8 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 est converti en monnaies nationales en utilisant un taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique (cid:130)gal (cid:133) la moyenne, calcul(cid:130)e pro rata temporis, des taux de conversion agricoles applicables pendant le mois de stockage; que ce taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique doit (cid:136)tre fix(cid:130) chaque mois pour le mois pr(cid:130)c(cid:130)dent; consid(cid:130)rant que l’application de ces dispositions conduit (cid:133) fixer, pour le mois de f(cid:130)vrier 1998, le taux de conver- sion agricole sp(cid:130)cifique du montant du remboursement des frais de stockage dans les diff(cid:130)rentes monnaies natio- nales, comme indiqu(cid:130) (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Le taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique (cid:133) utiliser pour la conversion du montant du remboursement des frais de stockage vis(cid:130) (cid:133) l’article 8 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 dans chacune des monnaies nationales est fix(cid:130), pour le mois de f(cid:130)vrier 1998, comme indiqu(cid:130) en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 5 mars 1998. Il est applicable avec effet (cid:133) partir du 1er f(cid:130)vrier 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 4 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. (5) JO L 159 du 1. 7. 1993, p. 94. (6) JO L 14 du 17. 1. 1997, p. 25. 5. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 65/15 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 4 mars 1998, fixant, pour le mois de f(cid:130)vrier 1998, le taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique du montant du remboursement des frais de stockage dans le secteur du sucre Taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique 1 (cid:130)cu = 40,9321 7,54917 1,98243 312,011 167,153 6,68769 0,788784 1 973,93 2,23273 13,9485 201,803 6,02811 8,75582 0,695735 francs belges ou luxembourgeois couronnes danoises mark allemand drachmes grecques pesetas espagnoles francs fran(cid:135)ais livre irlandaise lires italiennes florins n(cid:130)erlandais schillings autrichiens escudos portugais marks finlandais couronnes su(cid:130)doises livre sterling


title: WRITTEN QUESTION No. 540/98 by Mark WATTS to the Commission. Welfare of intensively farmed broiler chickens (chickens reared for meat)

eurovoc_concepts:
European Commission
animal welfare
intensive livestock farming
poultry
poultrymeat
proposal (EU)
protection of animals

text: 21. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 323/47 (98/C 323/63) SKRIFTLIG FR¯GA E-0540/98 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (4 mars 1998) A¤mne: Va¤lbefinnandet fo¤r broilerkycklingar i samband med intensiv djuruppfo¤dning (kycklingar som uppfo¤ds fo¤r slakt) 4 025 miljoner kycklingar blev uppfo¤dda fo¤r slakt inom EU under 1996. Det fo¤religger fo¤r na¤rvarande inte n(cid:229)got EG-direktiv som skyddar dessa f(cid:229)glars va¤lbefinnande. Flertalet av dessa kycklingar uppfo¤ds intensivt i stora fo¤nsterlo¤sa byggnader. Na¤r djuren va¤xer blir dessa alldeles o¤verfyllda. Det sto¤rsta problemet na¤r det ga¤ller djurens va¤lbefinnande har sitt ursprung i det faktum att dagens broilerkycklingar har avlats fram fo¤r att uppn(cid:229) sin slaktvikt p(cid:229) endast omkring sex veckor. F(cid:229)glarnas ben hinner inte med i den snabba tillva¤xten av muskelmassa och klarar ofta inte av att ba¤ra upp den o¤verutvecklade kroppen. Som en fo¤ljd av detta lider tiotals miljoner broilerkycklingar inom EU (cid:229)rligen av sma¤rtsamma ben(cid:229)kommor. Med ha¤nsyn till dessa fakta, vilka planer har kommissionen p(cid:229) att l(cid:229)ta den nyligen inra¤ttade vetenskapliga kommitte·n fo¤r djurskydd la¤gga fram en rapport om va¤lbefinnandet fo¤r broilerkycklingar i samband med intensiv djuruppfo¤dning? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 mars 1998) Som kommissionen angav i sitt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna 1963/96 och 1964/96 finns det fo¤r na¤rvarande ingen gemenskapslagstiftning om va¤lbefinnandet hos fja¤derfa¤ som fo¤ds upp fo¤r ko¤ttproduktion. Kommissionen a¤r medveten om att rekommendationerna enligt Europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur m(cid:229)ste kompletteras med lagstiftning p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) fo¤r att dess tilla¤mpning i olika medlemsstater skall bli enhetlig. I samband med detta har kommissionen lagt fram ett fo¤rslag till r(cid:229)dsdirektiv om skydd av animalieproduktionens djur (1), vilket kommer att utgo¤ra den ra¤ttsliga grunden fo¤r de framtida fo¤rslag om djurs va¤lbefinnande som riktas till r(cid:229)det. Kommissionen har ocks(cid:229) fo¤r avsikt att be Vetenskapliga kommitte·n fo¤r djurs ha¤lsa och va¤lbefinnande att utarbeta ett yttrande om slaktkycklingars va¤lbefinnande. (1) EGT C 156, 23. 6. 1992, s. 11. (98/C 323/64) SKRIFTLIG FR¯GA E-0541/98 fr(cid:229)n David Thomas (PSE) till kommissionen (4 mars 1998) A¤mne: Det spanska skattesystemet Anser kommissionen att skillnaderna i besta¤mmelserna om Patrimonio-skatten och Renta-skatten na¤r det ga¤ller dessa skatters tilla¤mpning p(cid:229) spanska medborgare respektive icke spanska medborgare a¤r ett exempel p(cid:229) diskriminering? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (5 maj 1998) Kommissionen antar att parlamentsledamoten i sin fr(cid:229)ga avser beskattning av fast egendom som tillho¤r utla¤nningar. Det bo¤r p(cid:229)pekas att reglerna i den ifr(cid:229)gavarande spanska lagstiftningen om inkomstbeskattning, fo¤rmo¤genhets- beskattning och beskattning av fast egendom inte baserar sig p(cid:229) nationalitet, utan p(cid:229) om personen i fr(cid:229)ga a¤r bosatt i Spanien


title: WRITTEN QUESTION No. 568/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. EU ban on the import of meat from hormone- treated animals (ruling of the WTO Appeals Panel)

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
consumer protection
hormone
import restriction
meat
scientific research

text: C 304/116 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 10. 98 (98/C 304/173) SKRIFTLIG FR¯GA P-0487/98 fr(cid:229)n Honor Funk (PPE) till kommissionen (17 februari 1998) A¤mne: EU:s importfo¤rbud mot ko¤tt fr(cid:229)n hormonbehandlade djur (domslut i WTO:s pro¤vningsorgan) Enligt domen i WTO:s pro¤vingsorgan har EU ra¤tt att p(cid:229) vetenskapliga grunder inra¤tta en konsumentskyddsniv(cid:229) som enligt dess mening a¤r la¤mplig och som eventuellt ligger ho¤gre a¤n den som kan ha¤rledas ur de internationella normerna fo¤r ha¤lsov(cid:229)rdsva¤sendet. 1. 2. 3. 4. 5. P(cid:229) vilka fackomr(cid:229)den m(cid:229)ste man la¤gga fram de bega¤rda vetenskapliga bevisen fo¤r eventuella risker? Vilka vetenskapsma¤n har EU utsett att la¤gga fram dessa bevis? Hur stora medel st(cid:229)r till fo¤rfogande fo¤r dessa vetenskapliga arbeten? Deltar a¤ven medlemsstaterna i detta? Na¤r p(cid:229)bo¤rjas de vetenskapliga arbetena, och vilka a¤r de? (98/C 304/174) SKRIFTLIG FR¯GA E-0568/98 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (4 mars 1998) A¤mne: EU:s importfo¤rbud mot ko¤tt fr(cid:229)n hormonbehandlade djur Enligt domen i WTO:s pro¤vningsorgan har EU ra¤tt att p(cid:229) vetenskapliga grunder inra¤tta en konsumentskyddsniv(cid:229) som enligt dess mening a¤r la¤mplig och som eventuellt ligger ho¤gre a¤n den som kan ha¤rledas ur de internationella normerna fo¤r ha¤lsov(cid:229)rdsva¤sendet. 1. 2. 3. 4. 5. P(cid:229) vilka fackomr(cid:229)den m(cid:229)ste man la¤gga fram de bega¤rda vetenskapliga bevisen fo¤r eventuella risker? Vilka vetenskapsma¤n har EU utsett att la¤gga fram dessa bevis? Hur stora medel st(cid:229)r till fo¤rfogande fo¤r dessa vetenskapliga arbeten? Deltar a¤ven medlemsstaterna i detta? Na¤r p(cid:229)bo¤rjas de vetenskapliga arbetena, och vilka a¤r de? 6. Med vilka medel och p(cid:229) vilket sa¤tt sto¤djer Tysklands regering fr(cid:229)gan om en vetenskaplig argumentering mot hormonko¤tt? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna P-0487/98 och E-0568/98 ingivna av Emma Bonino fo¤r kommissionen (30 mars 1998) Va¤rldshandelsorganisationens pro¤vningsorgan har bekra¤ftat att gemenskapen har ra¤tt att faststa¤lla en ho¤gre skyddsniv(cid:229) fo¤r konsumenternas ha¤lsa a¤n den som fo¤ljer av de internationella normerna, under fo¤rutsa¤ttning att (cid:229)tga¤rderna grundar sig p(cid:229) en riskbedo¤mning. Pro¤vningsorganet har a¤ven bekra¤ftat sitt yttrande om att fo¤rbudet att anva¤nda hormoner inom gemenskapen inte grundar sig p(cid:229) en tillra¤ckligt specifik riskbedo¤mning, bland annat na¤r det ga¤ller carcinogena och genotoxiska egenskaper till fo¤ljd av sp(cid:229)r av hormoner i djurko¤tt. Gemenskapen har informerat Va¤rldshandelsorganisationen om sin avsikt att genomfo¤ra pro¤vningsorganets rekommendationer och beslut av den 13 mars 1998. Kommissionen o¤verva¤ger fo¤r na¤rvarande p(cid:229) vilket sa¤tt man ba¤st kan uppfylla sina internationella skyldigheter. I det ha¤r skedet kan kommissionen inte svara p(cid:229) s(cid:229) specifika och detaljerade fr(cid:229)gor som fr(cid:229)gesta¤llaren har sta¤llt


title: Reglamento (CE) n° 510/98 de la Comisión de 4 de marzo de 1998 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 5. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 65/1 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 510/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 4 de marzo de 1998 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 2375/96 (2), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 4, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversi(cid:155)n aplicables en el marco de la Pol(cid:146)- tica Agr(cid:146)cola Com(cid:156)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (4), y, en parti- cular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su Anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes indicados, los valores globales de importaci(cid:155)n deben fijarse en los niveles que figuran en el Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del Anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 5 de marzo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 4 de marzo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 325 de 14. 12. 1996, p. 5. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 65/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 5. 3. 98 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 4 de marzo de 1998, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 (ecus/100 kg) (ecus/100 kg) C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n C(cid:155)digo NC C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n 204 624 999 068 999 220 999 052 204 624 999 052 204 212 600 624 999 052 204 73,1 175,5 124,3 93,1 93,1 159,0 159,0 138,2 131,1 177,6 149,0 57,4 37,6 40,3 38,0 47,8 44,2 67,1 38,0 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 400 600 999 060 388 400 404 508 512 528 720 728 999 388 400 512 528 999 39,5 81,9 56,6 40,5 127,8 94,9 103,1 108,3 109,3 92,0 64,5 81,0 91,3 84,5 106,0 94,2 77,3 90,5 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: WRITTEN QUESTION No. 544/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Receipt of a Belgian pension

eurovoc_concepts:
Belgium
EU national
Italy
payment
pension scheme


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 564/98 του Luigi VINCI προς την Επ τροπή. Βιομηχανικός όμιλος Electrolux-Zanussi

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
electrical engineering
free movement of goods
job cuts
labour law
production cost
right of establishment
working conditions
working time


title: QUESTION ECRITE no 587/98 de Maria BERGER à la Commission. Détention d'armes par des particuliers

eurovoc_concepts:
personal weapon
public order
public safety

text: C 402/18 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 12. 98 RØponse commune aux questions Øcrites E-0579/98, E-0580/98, E-0687/98, E-0688/98 et E-0689/98 donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (12 mai 1998) Le rŁglement (CEE) 684/92 du Conseil, du 16 mars 1992, Øtablissant des rŁgles communes pour les transports internationaux de voyageurs effectuØs par autocars et autobus (1) prØvoit (cid:224) l(cid:146)article 2, paragraphe 1, que les services rØguliers sont les services qui assurent le transport de voyageurs selon une frØquence et sur une relation dØterminØes, les voyageurs pouvant Œtre pris en charge et dØposØs (cid:224) des arrŒts prØalablement fixØs. Les services rØguliers sont accessibles (cid:224) tout le monde, nonobstant, le cas ØchØant, l(cid:146)obligation de rØserver. Les services rØguliers sont soumis (cid:224) autorisation. Cependant, l(cid:146)article 7, paragraphe 4, fixe les motifs de refus des demandes, qui sont trŁs stricts, et les raisons invoquØes par les autoritØs dØlivrantes pour rejeter une demande doivent Œtre compatibles avec le rŁglement. En outre, l(cid:146)article 2, paragraphe 1, stipule que les services rØguliers spØcialisØs sont les services rØguliers qui assurent le transport de catØgories dØterminØes de voyageurs, (cid:224) l(cid:146)exclusion d(cid:146)autres voyageurs. Certains de ces services rØguliers spØcialisØs ne sont pas soumis (cid:224) autorisation s(cid:146)ils sont couverts par un contrat conclu entre l(cid:146)organisateur et le transporteur. La raison pour laquelle les services rØguliers spØcialisØs sont exemptØs d(cid:146)autorisation, (cid:224) condition d(cid:146)Œtre couverts par un contrat conclu entre l(cid:146)organisateur et le transporteur, repose sur le fait qu(cid:146)ils sont organisØs dans le but prØcis de transporter certaines catØgories de voyageurs et ne sont pas accessibles au public en gØnØral. La clause de sauvegarde dØfinie (cid:224) l(cid:146)article 2, point 1. 3, vise (cid:224) protØger les services rØguliers existants, y compris les services rØguliers spØcialisØs, contre d(cid:146)autres formes de services d(cid:146)autobus tels que les services occasionnels et les services de navette qui pourraient Œtre organisØs en parallŁle ou (cid:224) titre temporaire, captant la mŒme clientŁle que les services rØguliers existants. NØanmoins, cette clause de sauvegarde ne peut pas Œtre opposØe aux services rØguliers spØcialisØs s(cid:146)ils sont couverts par un contrat conclu entre l(cid:146)organisateur et le transporteur. Toutefois, dans le cas oø les services rØguliers spØcialisØs ne respectent pas les conditions dØfinies (cid:224) l(cid:146)article 2, points 1. 1 et 1. 2, et notamment lorsqu(cid:146)ils transportent toutes les catØgories de voyageurs et pas uniquement «des catØgories dØterminØes de voyageurs, (cid:224) l(cid:146)exclusion d(cid:146)autres voyageurs», le service en question est considØrØ comme service rØgulier et donc soumis (cid:224) autorisation. La Commission n(cid:146)est pas compØtente pour prendre des mesures contre les «services pirates» («servizi pirata»). ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 19 du rŁglement (CEE) 684/92, c(cid:146)est aux (cid:201)tats membres qu(cid:146)il incombe de contr(cid:244)ler le respect du rŁglement et de prØvoir les sanctions applicables en cas d(cid:146)infraction. Cette responsabilitØ englobe toutes les mesures (cid:224) prendre contre les transporteurs qui ne se conforment pas aux obligations dØfinies dans le rŁglement. (1) ModifiØ par le rŁglement (CE) 11/98 du Conseil, du 11 dØcembre 1997, modifiant le rŁglement (CEE) 684/92 Øtablissant des rŁgles communes pour les transports internationaux de voyageurs effectuØs par autocars et autobus, JO L 4 du 8. 1. 1998. (98/C 402/022) QUESTION (cid:201)CRITE E-0587/98 posØe par Maria Berger (PSE) (cid:224) la Commission (4 mars 1998) Objet: DØtention d(cid:146)armes par des particuliers En vertu de la directive du Conseil, du 18 juin 1991, relative au contr(cid:244)le de l(cid:146)acquisition et de la dØtention d(cid:146)armes (91/477/CEE (1), la Commission est tenue «Dans un dØlai de cinq ans (cid:224) compter de la date de la trans- position. en droit national. » de faire «. rapport. sur la situation qui rØsulte de (son) application. , assortie le cas ØchØant de propositions. » de modification (article 17). Ce rapport devait Œtre dØposØ avant le 1er janvier 1998. Quand la Commission soumettra-t-elle ce rapport au Parlement europØen? Les accidents qui se multiplient dans les (cid:201)tats membres sont-ils de nature (cid:224) l(cid:146)inciter (cid:224) proposer des modifications visant (cid:224) renforcer la directive? (1) JO L 256 du 13. 9. 1991, p. 51


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 562/98 af Olivier DUPUIS til Kommissionen. Landbrugets indvirkning på den vilde fauna i Cameroun

eurovoc_concepts:
Cameroon
EU aid
France
animal life
biodiversity
conservation of resources
cotton
ecosystem

text: C 304/130 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 2. 10. 98 Medlemsstaterne er ansvarlige for, hvilke foranstaltninger der er de mest passende for at sikre de frie varebev(cid:230)gelser, og det p(cid:229)hviler EF-Domstolen at afgłre i de sager, der forel(cid:230)gges den, om s(cid:229)danne foranstaltninger er passende. Hvis en medlemsstat undlader at tr(cid:230)ffe s(cid:229)danne nłdvendige og passende foranstaltninger, kan den holdes ansvarlig ved national ret i betragtning af EF-domstolens retspraksis (se forenede sager C-46/93 og C-48/93 Brasserie du Pe(cid:136)cheur). (98/C 304/196) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0561/98 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (4. marts 1998) Om: Personstandslovgivningen i Belgien EU-tjenestem(cid:230)nd, der af konjunkturbestemte og rent erhvervsm(cid:230)ssige grunde er bosiddende i Belgien, er p(cid:229) det civilretlige omr(cid:229)de underkastet en anden lovgivning end den, hvorunder de opn(cid:229)ede deres civile status, hvorved de stilles d(cid:229)rligere end deres landsm(cid:230)nd. F. eks. anvendes den belgiske skilsmisselov, som er mere restriktiv end de love, der g(cid:230)lder i andre medlemslande i Den Europ(cid:230)iske Union, p(cid:229) (cid:230)gteskaber, hvori (cid:230)gtef(cid:230)llerne ikke har belgisk statsborgerskab, og som blev indg(cid:229)et under andre retsbestemmelser og p(cid:229) andre betingelser, der undertiden var gunstigere end dem, der findes i den belgiske lovgivning. Kan Kommissionen oplyse, om der findes bestemmelser i denne forbindelse inden for den aftale om hjemstedet, der er indg(cid:229)et mellem Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og Belgien? S(cid:229)fremt den internationale privatret finder anvendelse mellem de p(cid:229)g(cid:230)ldende stater og myndigheder, kan Kommissionen da hos de belgiske myndigheder finde (cid:229)rsagerne til de forhindringer for anvendelsen af denne, som europ(cid:230)iske tjenestem(cid:230)nd, der er bosiddende i Belgien, men som ikke har belgisk statsborgerskab, er udsat for i forbindelse med skilsmissesager? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Errki Liikanen (23. marts 1998) Protokollen om privilegier og immuniteter, s(cid:230)rlig artikel 12, g(cid:230)lder for EU-tjenestem(cid:230)nd, der handler i embeds medfłr. Hvad ang(cid:229)r handlinger, som falder ind under privatretten, hvilket er tilf(cid:230)ldet med skilsmisser, fasts(cid:230)ttes det i artikel 23 i Vedt(cid:230)gten for tjenestem(cid:230)nd og łvrige ansatte i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber, at tjenestem(cid:230)ndene ikke, medmindre andet er bestemt i protokollen om privilegier og immuniteter, er fritaget for opfyldelse af deres private forpligtelser eller for at overholde g(cid:230)ldende love og politiets foreskrifter. EU-tjenestem(cid:230)nd er s(cid:229)ledes ikke i kraft af vedt(cid:230)gten anderledes stillet end andre, som opholder sig i samme medlemsstat. I skilsmissesager er ikke-belgiske EU-tjenestem(cid:230)nd, som er bosiddende i Belgien, derfor undergivet belgisk lovgivning og international privatret. (98/C 304/197) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0562/98 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (4. marts 1998) Om: Landbrugets indvirkning p(cid:229) den vilde fauna i Cameroun Omstillingen af naturlige łkosystemer til landbrugsomr(cid:229)der er uden tvivl det stłrste miljłproblem i Afrika i dag samt den stłrste trussel mod dette kontinents artsrigdom. Der er stadig flere eksperter, som mener, at en stłrre valorisering af de naturlige ressourcer og s(cid:230)rlig af den vilde fauna er den eneste lłsning p(cid:229) dette alvorlige menneskelige og łkologiske problem


title: 98/220/EZ: Odluka Komisije od 4. ožujka 1998. o izmjeni Odluke 97/569/EZ o sastavljanju privremenih popisa objekata iz trećih zemalja iz kojih države članice odobravaju uvoz mesnih proizvoda  Tekst značajan za EGP

text: L_1998082HR. 01004701. xml 03/Sv. 029 HR Službeni list Europske unije 237 31998D0220 L 082/47 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 04. 03. 1998. ODLUKA KOMISIJE od 4. ožujka 1998. o izmjeni Odluke 97/569/EZ o sastavljanju privremenih popisa objekata iz trećih zemalja iz kojih države članice odobravaju uvoz mesnih proizvoda (Tekst značajan za EGP) (98/220/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Odluku Vijeća 95/408/EZ od 22. lipnja 1995. o uvjetima za sastavljanje, u prijelaznom razdoblju, privremenih popisa objekata u trećim zemljama iz kojih je državama članicama odobren uvoz određenih proizvoda životinjskog podrijetla, proizvoda ribarstva ili živih školjkaša (1), kako je zadnje izmijenjena Odlukom Vijeća 97/34/EZ (2), a posebno njezin članak 2. stavak 4. , budući da su privremeni popisi objekata u trećim zemljama koji proizvode mesne proizvode sastavljeni Odlukom Komisije 97/569/EZ (3), kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 98/163/EZ (4); budući da su Čile, Hrvatska i Slovačka poslali popis objekata koji proizvode proizvode od mesa peradi i za koje nadležne vlasti potvrđuju da su u skladu s pravilima Zajednice; budući da je stoga moguće sastaviti privremeni popis objekata koji proizvode proizvode od mesa peradi za Čile, Hrvatsku i Slovačku; budući da bi u skladu s tim trebalo izmijeniti Odluku 97/569/EZ; budući da su mjere propisane ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora, DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. Prilogu Odluci 97/569/EZ dodaje se Prilog ovoj Odluci. Članak 2. Odluka se primjenjuje od 20. veljače 1998. Članak 3. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 4. ožujka 1998. Za Komisiju Franz FISCHLER Član Komisije (1)  SL L 243, 11. 10. 1995. , str. 17. (2)  SL L 13, 16. 1. 1997. , str. 33. (3)  SL L 234, 26. 8. 1997. , str. 16. (4)  SL L 53, 24. 2. 1998. , str. 23. ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA País: CHILE / Land: CHILE / Land: CHILE / Χώρα: ΧΙΛΗ / Country: CHILE / Pays: CHILI / Paese: CILE / Land: CHILI / País: CHILE / Maa: CHILE / Land: CHILE / Država: ČILE 1 2 3 4 5 7 Agrícola Ariztia Ltda – Planta El Paico El Monte Metropolitana PMP 8 Agrícola Super Ltda – Planta Faenadora Sanvicente Ltda San Vicente TT VI PMP 9 Sopraval SA –Planta: Artificio La Calera V PMP 20 Frigorífico Modelo Ltda Santiago Metropolitana PMP País: CROACIA / Land: KROATIEN / Land: KROATIEN / Χώρα: ΚΡΟΑΤΙΑ / Country: CROATIA / Pays: CROATIE / Paese: CROAZIA / Land: KROATIË / País: CROÁCIA / Maa: KROATIA / Land: KROATIEN / Država: HRVATSKA 1 2 3 4 5 61 Koka d. d. Varaždin – PMP 139 Danica d. o. o. Koprivnica – PMP País: REPÚBLICA ESLOVACA / Land: SLOVAKIET / Land: SLOWAKISCHE REPUBLIK / Χώρα: ΣΛΟΒΑΚΙΚΗ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ / Country: SLOVAK REPUBLIC / Pays: RÉPUBLIQUE SLOVAQUE / Paese: REPUBBLICA SLOVACCA / Land: SLOWAKIJE / País: REPÚBLICA ESLOVACA / Maa: SLOVAKIAN TASAVALTA / Land: SLOVAKIEN / Država: SLOVAČKA 1 2 3 4 5 SK 13 Nestle Food s. r. o. Prievidza Prievidza PMP SK 15 Tauris Nitra s. r. o. Mojmirovce Nitra PMP SK 16 Lumas M a M s. r. o. Nitra Nitra PMP SK 19 Kabát s. r. o. Madunice Hlohovec PMP


title: WRITTEN QUESTION No. 570/98 by Eryl McNALLY to the Commission. Plutonium storage

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
International Atomic Energy Agency
United Kingdom
fraud
nuclear power station
nuclear safety
nuclear weapon
plutonium
storage
theft

text: 9. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 310/91 Ethical aspects on animals experimentation are becoming increasingly important. The Commission is strongly encouraging Member States to set up ethical committees for animal experimentation on a voluntary basis as part of their regular review process. (98/C 310/121) WRITTEN QUESTION E-0569/98 by Kenneth Collins (PSE) to the Commission (4 March 1998) Subject: Legal base of the regulation establishing the European Medicines Evaluation Agency Does the Commission accept, as a consequence of the Amsterdam Treaty and President Santer(cid:146)s statement to Parliament in February 1997 on EU health policy following the BSE crisis, that the review which is required of the regulation establishing the European Medicines Evaluation Agency will be conducted on the basis of Article 100a of the Treaty, rather than Article 235? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (8 April 1998) According to Article 71 of Council Regulation (EEC) No 2309/93 of 22 July 1993 laying down Community procedures for the authorization and supervision of medicinal products for human and veterinary use and establishing a European agency for the evaluation of medicinal products (1) the Commission shall publish a general report on the experience acquired as a result of the operation of the procedures laid down in the Regulation within six years. As the Regulation entered into force on 1 January 1995 the Commission will present the report mentioned in Article 71 in the year 2001. Based on that report it will be considered whether amendments of the Regulation are required. It is established case law that the legal base of a Community act should reflect the content of the act. If the Commission on the basis of the report proposes amendments to the Regulation, the legal base of the proposal would thus reflect the content of such a proposal. (1) OJ L 214, 24. 8. 1993. (98/C 310/122) WRITTEN QUESTION E-0570/98 by Eryl McNally (PSE) to the Commission (4 March 1998) Subject: Plutonium storage It has been suggested by the Royal Society that the rising stocks of plutonium in Britain pose the threat not only of environmental damage but also that of being stolen for use in illicit nuclear weapons. What extra difficulties does the Commission envisage, inn light of the above, for the European Union(cid:146)s responsibilities for nuclear safeguards and the monitoring of fissile material? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (7 April 1998) The Commission in the framework of its obligation under Chapter VII of the Euratom Treaty already invests substantial financial and human resources in safeguarding plants handling large amounts of plutonium to ensure that the material is not diverted from its intended use