title: Nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
protection of animal life

formats: html pdf print

text: 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 217 31998R0850 L 125/1 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 27. 4. 1998 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (3), (1) (2) vzhledem k tomu, že nařízení Rady (ES) č. 894/97 (4) je úplným zněním nařízení (EHS) č. 3094/86 o technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů, které bylo mnohokrát zásadně změněno; (EHS) vzhledem k tomu, že při provádění nařízení č. 3094/86 se objevily určité nedostatky, které s sebou přinášejí potíže při používání a prosazování tohoto nařízení a které by měly být odstraněny zejména snížením počtu různých požadavků na velikost ok rybářských sítí, odstraněním pojmu chráněné druhy a omezením počtu sítí o různé velikosti ok, které smějí být na plavidle; že z tohoto důvodu je vhodné nahradit nařízení (ES) č. 894/97 s výjim- kou článků 11,18, 19 a 20 novým zněním; (1) Úř. věst. C 292, 4. 10. 1996, s. 1 a Úř. věst. C 245, 12. 8. 1997, s. 10. (2) Úř. věst. C 132, 28. 4. 1997, s. 235. (3) Úř. věst. C 30, 30. 1. 1997, s. 26. (4) Úř. věst. C 132, 23. 5. 1997, s. 1. (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) vzhledem k tomu, že je nutné stanovit určité zásady a postupy pro přijetí technických opatření pro zachování zdrojů na úrovni Společenství, aby každý členský stát mohl řídit rybolovné činnosti v mořských vodách, které spadají pod jeho jurisdikci nebo svrchovanost; vzhledem k tomu, že by se měla vytvořit rovnováha mezi přizpůsobením technických opatření pro zachování zdrojů rozmanitostem lovišť a potřebou jednotných snadno pou- žitelných pravidel; vzhledem k tomu, že podle čl. 130r odst. 2 Smlouvy musejí být do všech opatření na úrovni Společenství zahrnuty požadavky na ochranu životního prostředí, zejména s ohledem na zásadu obezřetnosti; vzhledem k tomu, že je třeba v co nejvyšší míře omezit vhazování mořských živočichů zpět do moře; vzhledem k tomu, že je třeba chránit oblasti, které jsou místem reprodukce, s ohledem na zvláštní biologické pod- mínky různých dotčených oblastí; vzhledem k tomu, že směrnicí č. 92/43/EHS (5) stanovila Rada opatření k zachování přírodních stanovišť a volně žijící živočichů a rostlin; že seznam mořských živočichů v působnosti tohoto nařízení, obsahuje názvy druhů chráněných požadavky výše uvedené směrnice; vzhledem k tomu, že Evropský parlament přijal dne 25. října 1996 rozhodnutí ke sdělení Komise o provedení technických opatření v rámci společné rybářské politiky; (5) Úř. věst. C 206, 22. 7. 1992, s. 7. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 1994. CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 218 (10) vzhledem k tomu, že k zajištění ochrany mořských biolo- gických zdrojů a vyváženého využívání rybolovných zdrojů v zájmu jak rybářů, tak spotřebitelů, je třeba stano- vit technická opatření pro zachování zdrojů, která zejména upřesňují rozměry ok sítí a jejich vhodnou kombinaci pro lov určitých druhů a ostatní parametry lovných zařízení, minimální velikost mořských živočichů, jakož i omezení rybolovu v určitých oblastech a v určitých obdobích a s použitím určitých lovných zařízení a vybavení; (11) vzhledem k tomu, že s ohledem na vědecká stanoviska by se měla přijmout opatření na zvětšení rozměrů ok u vleč- ných zařízení používaných pro lov určitých druhů mořských živočichů, a že je třeba přijmout opatření, která stanoví povinné používání sítí se čtvercovými oky, neboť tyto sítě mohou významně přispět ke snížení objemu úlovků nedospělých mořských živočichů; (12) vzhledem k tomu, že by se měla stanovit velikost ok sítě upevněných lovných zařízení, aby se zabránilo možnosti používat stále nižší velikosti ok u upevněných lovných zařízení; (13) vzhledem k tomu, že složení úlovků podle druhů a odpo- vídajících metod rybolovu se liší podle jednotlivých země- pisných oblastí; že tyto rozdíly opravňují k provádění růz- ných opatření v těchto oblastech; (14) vzhledem k tomu, že určité druhy, které se zpracovávají na rybí moučku nebo rybí olej, mohou být loveny sítěmi s malými oky, nemá-li tento rybolov nepříznivý vliv na ostatní druhy; (15) vzhledem k tomu, že by se měly stanovit minimální veli- kosti druhů, které tvoří velkou část vykládky loďstva Spo- lečenství, a druhů, které přežijí navrácení do moře, (19) vzhledem k tomu, že s ohledem na tradiční způsoby rybo- lovu v některých oblastech je třeba přijmout zvláštní opatření k odlovům a skladování sardinek a tuňáků na pla- vidle; (20) (21) (22) (23) vzhledem k tomu, že pro zajištění dohledu nad rybářskými činnostmi v některých oblastech uskutečňovanými pla- vidly, která splňují zvláštní podmínky, vstup do těchto oblastí musí podléhat zvláštním povolením k rybolovu podle dne (ES) 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (1); č. 1627/94 ze nařízení Rady vzhledem k tomu, že používání košelkových nevodů k zátahům na hejna ryb, která se vyskytují společně s mořskými savci, může způsobit ulovení a usmrcení těchto savců; že jsou-li však správně používány, je možné košelkové nevody účinně využít pro lov požadovaných cílových druhů; že zatahování mořských savců košel- kovými nevody musí být proto zakázáno; vzhledem k tomu, s cílem nebránit vědeckém výzkumu, umělému jejich přesídlování, nevztahuje se toto nařízení na úkony, které mohou být nezbytné k výkonu takových činností; doplňování populací nebo ryb vzhledem k tomu, že určitá opatření nutná v rámci ochrany jsou stanovena v nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel (2), a nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (3), a nemusí být proto opa- kovaně zahrnuta do tohoto nařízení; (16) vzhledem k tomu, že minimální velikost určitého druhu musí odpovídat výběru velikosti ok sítě příslušné pro tento druh; (24) vzhledem k tomu, že by Komise a členské státy měly být je-li oprávněny přijmout vhodná prozatímní opatření, vážně ohroženo zachování zdrojů; (17) vzhledem k tomu, že je nutné stanovit způsob jakým bude velikost mořských živočichů měřena; (25) vzhledem k tomu, že dodatečná vnitrostátní opatření výhradně místní povahy, mohou být zachována nebo (18) vzhledem k tomu, že na ochranu nedospělých sleďů je třeba přijmout zvláštní opatření k odlovům a skladování šprotů na plavidle; (1) Úř. věst. L 171, 6. 7. 1994, s. 7. (2) Úř. věst. L 274, 25. 9. 1986, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 3259/94 (Úř. věst. L 339, 29. 12. 1994, s. 11). (3) Úř. věst. L 261, 20. 10. 1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 686/97 (Úř. věst. L 102, 19. 4. 1997, s. 1). 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 219 přijata; přezkoumá-li Komise jejich slučitelnost s právními předpisy Společenství a soulad se společnou rybářskou politikou; PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 (26) vzhledem k tomu, že v případě, kdy by se zdálo nezbyt- ným stanovit prováděcí pravidla k tomuto nařízení, sta- noví se tato pravidla postupem podle článku 18 nařízení (EHS) č. 3760/92 (1), Toto nařízení, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování zdrojů, se vztahuje na odlov a vykládku rybolovných zdrojů vyskytujících se v mořských vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států a ležící v jednom z regionů vyjme- novaných v článku 2, s výhradou článků 26 a 33. HLAVA I VYMEZENÍ Článek 2 g) Region 7 1. Pro účely tohoto nařízení, se použijí následující vymezení mořských vod: a) Region 1 Všechny vody severně a západně od linie vycházející z 48° severní šířky a 18° západní délky a pokračující přímo na sever až k 60° severní šířky, odtud přímo na východ až k 5° západní délky, poté přímo na sever až k 60° 30′ severní šířky, odtud přímo na východ až k 4° západní délky, pak přímo na sever až k 64° severní šířky a nakonec přímo na východ až k pobřeží Norska. b) Region 2 Všechny vody na sever od 48° severní šířky, s výjimkou vod regionu 1 a divizí ICES IIIb, IIIc a IIId. c) Region 3 Všechny vody v podoblastech ICES VIII a IX. d) Region 4 Všechny vody v podoblasti ICES X. e) Region 5 Všechny vody ve středovýchodním Atlantiku, které zahrnují oblasti 34. 1. 1, 34. 1. 2 a 34. 1. 3, a podoblast 34. 2. 0 oblasti 34 regionu CECAF. f) Region 6 Všechny vody při pobřeží Guyane, pod svrchovaností nebo jurisdikcí Francie. francouzského departementu Všechny vody při pobřeží francouzských departementů Marti- nique a Guadeloupe, pod svrchovaností nebo jurisdikcí Fran- cie. h) Region 8 Všechny vody při pobřeží francouzského departementu Réu- nion, pod svrchovaností nebo jurisdikcí Francie. 2. Zeměpisné oblasti označené v tomto nařízením zkratkami „ICES“ a „CECAF“ jsou oblasti vymezené Mezinárodní radou pro průzkum moří a Výborem pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku. S výhradou pozdějších změn, jsou popsány ve sdě- leních Komise č. 85/C 335/02 (1) a 85/C 347/05 (2). 3. Regiony uvedené v odstavci 1 mohou být postupem podle článku 48 rozděleny na zeměpisné oblasti, zejména na základě vymezení podle odstavce 2. 4. Bez ohledu na odstavec 2, pro účely provádění tohoto nařízení: — je Kattegat na severu ohraničen linií spojující maják Skagen s majákem Tistlarna a poté pokračující až k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží, na jihu je ohraničen linií od mysu Hasenøre k mysu Gniben, od Korshage do Spodsbjerg a od mysu Gillbjerg do Kullen, — je Skagerrak na západě ohraničen linií od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes, na jihu je ohraničen linií spojující maják Skagen s majákem Tistlarna a pokračující k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží, — zahrnuje Severní moře podoblast ICES IV, přilehlou část divize ICES IIa jižně od 64° severní šířky a část divize ICES IIIa, na kterou se nevztahuje vymezení Skagerraku podle druhé odrážky. (1) Úř. věst. L 389, 31. 12. 1992, s. 1. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 1994. (2) Úř. věst. C 335, 24. 12. 1985, s. 2. (3) Úř. věst. C 347, 31. 12. 1985, s. 14. 220 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 Článek 3 Pro účely tohoto nařízení se rozumí a) mořskými živočichy všechny mořské ryby včetně anadromních a katadromních druhů v průběhu jejich života v moři, mořské korýše a mořské měkkýše, jakož i jejich části; b) velikostí ok tažené sítě velikost ok jakékoli kapsy vlečné sítě nebo nástavce, které se nacházejí na palubě rybářského plavi- dla a jsou nebo mohou být připojeny k vlečené síti. Velikost ok je určena v souladu s pravidly nařízení (EHS) č. 2108/84 (1). Tato definice velikosti ok se nevztahuje na síťovinu se čtver- covými oky; sebe navazujících ok, v jednom směru probíhají rovnoběžně s podélnou osou sítě a ve druhém směru jsou k této podélné ose kolmé; e) velikostí ok dílce nebo okna ze sítě se čtvercovými oky nejvyšší stano- vitelný rozměr oka dílce nebo okna připojených k vlečené síti. Velikost ok je určena podle pravidel nařízení (EHS) č. 2108/84; f) g) síťovinou bez uzlů síťovina z ok s přibližně stejnými rameny, jejichž rohy vzniknou spletením vláken dvou vedle sebe ležících stran oka; tenatovou sítí na chytání ryb za žábry pro lov při dně nebo tenatovou sítí upevněná lovná zařízení z jednoduché síťoviny, která jsou nebo mohou být jakkoli upevněna u mořského dna; c) síťovinou z několika vláken síťovina tvořená alespoň dvěma vlákny, přičemž vlákna mohou být mezi uzly od sebe oddě- lena, aniž by byla porušena struktura vlákna; h) třístěnnou tenatovou sítí upevněná lovná zařízení ze dvou nebo více sítí paralelně připevněných na jednoduché horní žíni, která jsou nebo mohou být upevněna u mořského dna. d) síťovinou se čtvercovými oky struktura síťoviny, která je uvázána takovým způsobem, že paralelní linie, které tvoří strany na (1) Úř. věst. L 194, 24. 7. 1984, s. 22. HLAVA II SÍTĚ A PODMÍNKY PRO JEJICH POUŽITÍ KAPITOLA I vlečené sítě, není-li velikost ok zařízení, která se nacházejí na plavidle v souladu s ustanoveními příslušné přílohy. USTANOVENÍ PRO VLEČNÁ ZAŘÍZENÍ Článek 4 1. Pro každý region a zeměpisnou oblast uvedenou v příloze I až V a případně pro každé vymezení velikosti ok v závislosti na období, cílových druzích jsou tato ustanovení uvedena v příslušné příloze. b) Plavidla Společenství však mohou v rybářské oblasti Spo- lečenství a během celé rybářské výpravy mít na plavidle sítě o velikosti ok nižší než 120 milimetrů, která neodpovídají přílohám VIII a IX, pokud: — mohou předložit oprávnění k rybolovu mimo vody Společenství během této výpravy, a — ve vodách Společenství jsou veškeré sítě o velikosti ok neodpovídající přílohám VIII a IX připevněny a usklad- něny podle čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93. 2. V každém regionu nebo zeměpisné oblasti uvedené v příloze I až V je během rybářské výpravy zakázáno používat nebo mít na plavidle vlečné sítě, jejichž velikost ok se liší od velikosti stano- vené v příslušné příloze. 4. Úlovky umístěné na plavidle a odlovené v každém z regionů nebo zeměpisných oblastí uvedených v přílohách I až V, X a XI mohou být vyloženy na pevninu pouze odpovídá-li jejich složení příslušné příloze. 3. a) Pro každý region nebo zeměpisnou oblast uvedenou v příloze VIII a IX a případně v závislosti na období, je během rybářské výpravy zakázáno používat nebo mít na plavidle veškeré vlečné sítě, dánské nevody nebo podobné 5. Podíl cílových druhů a ostatních druhů se získá sečtením všech množství cílových druhů a ostatních druhů podle přílohy I až V, které jsou na plavidle nebo byly přeloženy na jiné plavidlo. 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 221 Článek 5 Článek 7 1. Procentní podíly podle příloh I až V, X a XI se vypočítají úměrně k živé hmotnosti všech mořských živočichů na plavidle po třídění nebo během vykládky. 1. a) Dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 80 milimetrů mohou být umístěny u každé vlečné sítě. 2. Jsou-li však podíly podle odstavce 1 vypočítávány pro plavi- dlo, ze kterého bylo určité množství mořských živočichů přeloženo na jiné plavidlo, přihlédne se k tomuto množství. b) Jinak každá vlečná síť pro lov při dně, dánský nevod nebo podobná vlečná síť o velikosti ok 100 milimetrů nebo výše může být vybavena dílci schválenými podle nařízení Rady (EHS) č. 1866/86 ze dne 12. června 1986, o určitých tech- nických opatřeních k zachování rybolovných zdrojů v Bal- tském moři, v oblasti Velkého a Malého Beltu a Öresun- du (1). 3. Velitelé rybářských plavidel, kteří nevedou lodní deník podle článku 6 nařízení (EHS) č. 2847/93 nesmí překládat mořské živo- čichy na jiné plavidlo ani přebírat mořské živočichy z jiného pla- vidla. 2. Každý dílec ze sítě se čtvercovými oky: 4. Procentní podíly podle odstavce 1 mohou být vypočteny na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků. a) je umístěn v horní polovině nebo horním křídle sítě před nás- tavcem nebo v bodě mezi přední částí nástavce a zadní částí kapsy vlečné sítě; 5. Bez ohledu na odstavec 1, v případě úlovků smáčků umís- těných na plavidle a odlovených do sítí o velikosti ok nižší než 16 milimetrů, může být procentní podíl vypočten před tříděním. b) nesmí být žádným způsobem ucpáván vnějšími nebo vnitřními díly, které jsou k němu připevněny; 6. Pro účely tohoto článku se ekvivalentní hmotnost mezi celým tělem humra severského a jeho zadečkem získá znásobením hmotnosti zadečku třemi. Článek 6 1. a) Je zakázáno držet na plavidle nebo používat veškeré vlečné sítě pro lov při dně, dánské nevody nebo podobné vlečné sítě, které mají více než 100 ok po celém obvodu kapsy sítě, bez spojek a okrajů. Toto ustanovení se použije na vlečné sítě pro lov při dně, dánské nevody nebo podobné vlečené sítě o velikosti ok v rozmezí od 90 do 119 mili- metrů. c) je nejméně tři metry dlouhý, s výjimkou umístění do sítí vle- čených plavidly o výkonu motoru nižším než 112 kW, kdy musí být alespoň dva metry dlouhý; d) je tvořen síťovinou bez uzlů nebo nekošelkovou síťovinou s uzly a umístěn tak, že oka sítě jsou plně průchodná během celé rybolovné činnosti; e) je uzpůsoben tak, aby byl počet ok z první řady ok roven nebo vyšší než počet ok z poslední řady ok dílce. 3. V každé síti, do které byl v nezúžené části umístěn dílec ze sítě se čtvercovými oky, je nejvýše pět průchodných kosočtverečných ok mezi každou stranou stěny a přilehlými okraji sítě. b) Ustanovení prvního pododstavce se nevztahuje na vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích lodě. V každé síti, do které byl v zúžené části úplně nebo částečně umís- těn dílec ze sítě se čtvercovými oky, je nejvýše pět průchodných kosočtverečných ok mezi poslední řadou ok dílce ze sítě se čtver- covými oky a přilehlými okraji sítě. 2. Počet ok po celém obvodu samotné kapsy vlečné sítě se nesmí zvětšovat směrem od přední části k zadní. Toto ustanovení se použije na všechny vlečné sítě o velikosti ok 55 milimetrů nebo vyšší. 3. Počet ok v každém místě prodloužení nebo nástavce, s výjim- kou okrajů, nesmí být nižší než maximální počet ok v přední části kapsy vlečné sítě samotné, s výjimkou ok okrajů. Toto ustanovení se použije na všechny vlečné sítě o velikosti ok 55 milimetrů nebo vyšší. 4. Bez ohledu na odst. 1 písm. a) a odst. 2 písm. a), je každá vlečná síť pro lov při dně, dánský nevod nebo podobná vlečená síť o velikosti ok v rozmezí mezi 70 až 79 milimetry, vybavena dílcem ze sítě se čtvercovými oky, který je umístěn před kapsou vlečné sítě a jehož velikost ok je 80 milimetrů nebo vyšší. (1) Úř. věst. L 162, 18. 6. 1986, s. 1. Nařízení naposledy pozměněno nařízením (ES) č. 1821/96 (Úř. věst. L 241, 21. 9. 1996, s. 8). 222 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 5. Bez ohledu na odst. 1 písm. a), je zakázáno uchovávat na pla- vidle jakékoli množství korýšů druhu Pandalus odlovené vlečnou sítí pro lov při dně o velikosti ok mezi 32 a 54 milimetry, není-li vybavena dílcem nebo oknem ze sítě se čtvercovými oky o veli- kosti ok 70 milimetrů nebo vyšší. 6. Ustanovení odst. 4 a 5 se nevztahují na region 1 a 2. 7. Velikost ok síťoviny se čtvercovými oky, která je umístěna kde- koli v síti, se nebere v úvahu při hodnocení velikosti ok tažené sítě. zakázáno používat nebo mít na plavidle nástrahové tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně, tenatové sítě nebo třístěnné tenatové sítě, pokud a) úlovek odlovený těmito sítěmi a skladovaný na plavidle neob- sahuje alespoň ze 70 % cílové druhy a b) — v případě nástrahových tenatových sítí na chytání ryb za žábry pro lov při dně a tenatových sítí, velikost ok neod- povídá jedné z kategorií stanovených v příslušné příloze, — v případě třístěnných tenatových sítí, velikost ok v té části sítě, kde jsou oka nejmenší, neodpovídá jedné z kategorií stanovených v příslušné příloze. Článek 8 2. Minimální podíl cílových druhů lze získat sečtením všech odlovených množství cílových druhů. 1. Je zakázáno mít na plavidle nebo používat vlečnou síť, jejíž kapsa vlečné sítě je zcela nebo částečně tvořena síťovým materiálem z jednoduchého vlákna o síle vyšší než 8 milimetrů. 2. Je zakázáno držet na plavidle nebo používat vlečnou síť, jejíž kapsa vlečné sítě je zcela nebo částečně tvořena síťovým materiálem z více vláken, nejsou-li jednotlivá vlákna stejné síly a nepřesahuje-li celková síla vláken na každé straně oka 12 mili- metrů. 3. Ustanovení odst. 1 a 2 se nevztahují na pelagické vlečné sítě. Článek 12 1. Podíl podle čl. 11 odst. 1 se vypočítá úměrně k živé hmotnosti všech mořských živočichů na plavidle po třídění nebo během vykládky. 2. Podíl podle odstavce 1 může být vypočten na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků. Článek 9 Článek 13 1. Je zakázáno držet na plavidle nebo používat vlečnou síť, jejíž kapsa je zcela nebo částečně tvořena síťovým materiálem jiného typu ok než jsou oka čtvercová nebo kosočtverečná. Články 11 a 12 se nevztahují na úlovky lososovitých, mihulo- vitých nebo sliznatek. 2. Ustanovení odstavce 1 se nevztahuje na vlečné sítě, jejíchž kapsa má velikost ok 31 milimetrů nebo nižší. Článek 10 KAPITOLA III Ustanovení článku 4 se nevztahuje na drapáky, nepřesahuje-li množství mořských živočichů uložených na plavidle a odlo- vených těmito sítěmi, kromě mlžů, 5 % celkové hmotnosti mořských živočichů na plavidle. OBECNÁ USTANOVENÍ PRO SÍTĚ A PODMÍNKY JEJICH POUŽITÍ Článek 14 Třídění následuje ihned po odebrání úlovků ze sítě (sítí). KAPITOLA II USTANOVENÍ PRO UPEVNĚNÁ LOVNÁ ZAŘÍZENÍ Článek 15 Článek 11 1. Množství odlovených mořských živočichů, která překračují povolené podíly podle přílohy I až VII, X a XI, se před návratem do přístavu vhodí zpět do moře. 1. Pro každý z regionů nebo zeměpisných oblastí uvedených je v přílohách VI a VII a případně v závislosti na období, 2. Kdykoli před návratem do přístavu, musí podíl cílových druhů podle přílohy I až VII, X a XI skladovaných na plavidle 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 223 představovat alespoň polovinu minimálních podílů cílových druhů podle výše zmíněných příloh. Článek 16 3. Po uplynutí prvních 24 hodin rybářské výpravy, musí být odloven minimální podíl cílových druhů podle přílohy I až VII, X a XI při každodenním zápisu do lodního deníku v souladu s člán- kem 6 nařízení (EHS) č. 2847/93. Toto ustanovení však nevylučuje používání určitých zařízení, která jsou spolu s technickým popisem na seznamu přijatém postupem podle článku 48. Je zakázáno používat zařízení, která ucpávají oka kterékoli části sítě, nebo která významnou měrou zmenšují jejich rozměry. HLAVA III MINIMÁLNÍ VELIKOST MOŘSKÝCH ŽIVOČICHŮ Článek 17 Článek 19 Mořský živočich nemá požadovanou velikost jsou-li jeho roz- měry menší než minimální rozměry stanovené pro daný druh a zeměpisnou oblast v příloze XII. 1. Mořští živočichové, kteří nedosahují požadované velikosti, nesmějí být uloženi na plavidle nebo překládání na jiné plavidlo, vykládáni na pevninu, převáženi, skladováni, prodáni, vystaveni nebo nabízeni k prodeji, ale musejí být ihned vhozeni zpátky do moře. Článek 18 2. Ustanovení odstavce 1 se nevztahuje na: 1. Velikost mořských živočichů je měřena v souladu s přílohou XIII. 2. Je-li stanoveno více metod měření velikosti mořských živoči- chů, má živočich minimální požadovanou velikost pokud je při použití jedné nebo více zmíněných metod zjištěna odpovídající minimální velikost nebo vyšší. a) sardinky, sardele, sledě, kranase a makrely do 10 % živé hmot- nosti celkového úlovku jednotlivých uvedených druhů ulo- žených na plavidle. Podíl sardinek, sardelí, sleďů, kranasů nebo makrel, které nemají požadovanou velikost se vypočítá úměrně k živé hmotnosti všech mořských živočichů na pla- vidle po třídění nebo během vykládky. Podíl může být vypoč- ten na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků. Omezení 10 % nesmí být během překládky, vykládky, převozu, skladování, vystavování nebo prodeje překročeno; 3. Humři, langusty, mlži a plži patřící do jednoho z druhů, který má podle přílohy XII stanovenou minimální velikost, mohou být uloženi na plavidle a vyloženi pouze v neporušeném stavu. 4. a) Krab německý může být uložen na plavidle a vyložen pouze v neporušeném stavu. b) mořské živočichy, s výjimkou živočichů vymezených v příloze I až V jako cílové druhy pro velikost ok nižší než 16 milimetrů nebo mezi 16 až 31 milimetry a lovených vlečnými zařízeními o velikosti ok nižší než 32 milimetrů, nejsou-li uvedení živo- čichové ani tříděni, prodáváni, vystavováni, nabízeni k prodeji určeném k lidské spotřebě. b) Maximálně 5 % hmotnosti celkového úlovku kraba němec- kého nebo částí kraba německého uloženého na plavidle nebo vyloženého, se však může skládat z oddělených kle- pet. 3. Sardinky, sardele, kranasi nebo makrely, kteří nedosahují požadované velikosti a mají být použiti jako živá návnada, však mohou být uloženi na plavidle pod podmínkou, že jsou po dobu uložení živí. 224 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO RYBOLOV URČITÝCH MOŘSKÝCH ŽIVOČICHŮ HLAVA IV Článek 20 Omezení lovu sleďů e) od 15. srpna do 30. září v oblasti ležící od 6 do 12 mil od východního pobřeží Spojeného království, měřeno od základ- ních linií, mezi 54° 10′ a 54° 45′ stupni severní šířky; 1. Je zakázáno mít na plavidle sledě odlovené v níže uvedených zeměpisných oblastech a ve vymezeném období: f) od 21. září do 31. prosince v části divize ICES VIIa ohraničené těmito souřadnicemi: a) od 1. ledna do 30. dubna v zeměpisné oblasti na severovýchod od linie mezi Mull of Kintyre a Corsewall Point; b) od 1. července do 31. října v zeměpisné oblasti ohraničené těmito souřadnicemi: i) — východní pobřeží ostrova Man při 54° 20′ severní šířky, — 54° 20′ severní šířky, 3° 40′ západní délky, — 53° 50′ severní šířky, 3° 50′ západní délky, — západní pobřeží Dánska při 55° 30′ severní šířky, — 53° 50′ severní šířky, 4° 50′ západní délky, — 55° 30′ severní šířky, 07° 00′ východní délky, — jihozápadní pobřeží ostrova Man při 4° 50′západní — 57° 00′ severní šířky, 07° 00′ východní délky, — západní pobřeží Dánska při 57° 00′ severní šířky; c) od 15. srpna do 15. září v oblasti ležící od 6 do 12 mil od východního pobřeží Spojeného království, měřeno od základ- ních linií, mezi 55° 30′ a 55° 45′ stupni severní šířky; d) od 15. srpna do 30. září v zeměpisné oblasti ohraničené linií spojující tyto body: — Butt of Lewis, — Cape Wrath, — 58° 55′ severní šířky, 05° 00′ západní délky, — 58° 55′ severní šířky, 07° 10′ západní délky, — 58° 20′ severní šířky, 08° 20′ západní délky, — 57° 40′ severní šířky, 08° 20′ západní délky, — západní pobřeží ostrova North Uist při 57° 40′ severní šířky, poté podél severního pobřeží tohoto ostrova až k 57° 40′ 36″ severní šířky, 07° 20′39″ západní délky, — 57° 50′ 3″ severní šířky, 07° 8′ 6″ západní délky, délky; a ii) — východní pobřeží Severního Irska při 54° 15′severní šířky, — 54° 15′ severní šířky, 5° 15′ západní délky, — 53° 50′ severní šířky, 5° 50′ západní délky, — východní pobřeží Irska při 53° 50′ severní šířky; g) celoročně v divizi ICES VIIa, v zeměpisné oblasti mezi západ- ním pobřežím Skotska, Anglie a Walesu a linií vedoucí 12 mil od základních linií těchto pobřeží, ohraničené na jihu 53° 20′ severní šířky a na severozápadě linií mezi Mull of Galloway (Skotsko) a výběžkem Ayre (ostrov Man); h) celoročně v Logan Bay, tzn. ve vodách na východ od linie jdoucí od Mull of Logan při 54° 44′severní šířky a 4° 59′západní délky do Laggantalluch Head při 54° 41′severní šířky a 4° 58′západní délky; i) v roce 1997 a poté každý třetí rok, od druhého pátku měsíce ledna na období 16 na sebe navazujících dnů v oblasti ohra- ničené těmito souřadnicemi: — jihovýchodní pobřeží Irska při 52° 00′ severní šířky, — 52° 00′ severní šířky, 6° 00′ západní délky, — 52° 30′ severní šířky, 6° 00′ západní délky, — severovýchodně podél západního pobřeží ostrova Lewis až k výchozímu bodu (Butt of Lewis); — jihovýchodní pobřeží Irska při 52° 30′ severní šířky; 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 225 j) v roce 1997 a poté každý třetí rok, od prvního pátku měsíce listopadu na období šestnácti na sebe navazujících dnů v oblasti ohraničené těmito souřadnicemi: b) od 1. ledna do 31. března a od 1. října do 31. prosince ve vnitřních vodách Moray Firth západně od 3° 30′ západní délky a ve vnitřních vodách Firth of Forth západně od 3° 00′západní délky; — jižní pobřeží Irska při 9° 00′ západní délky, — 51° 15′ severní šířky, 9° 00′ západní délky, — 51° 15′ severní šířky, 11° 00′ západní délky, — 52° 30′ severní šířky, 11° 00′ západní délky, c) od 1. července do 31. října v zeměpisné oblasti ohraničené těmito souřadnicemi: — západní pobřeží Dánska při 55° 30′ severní šířky, — 55° 30′ severní šířky, 07° 00′ východní délky, — 57° 00′ severní šířky, 07° 00′ východní délky, — západní pobřeží Irska při 52° 30′ severní šířky, — západní pobřeží Dánska při 57° 00′ severní šířky. k) v roce 1998 poté každý třetí rok, od prvního pátku měsíce lis- topadu na období šestnácti na sebe navazujících dnů v oblasti ohraničené těmito souřadnicemi: 2. Plavidla však mohou mít na plavidle určité množství šprotů z popsaných oblastí, nepřesahuje-li 5 % celkové živé hmotnosti mořských živočichů na plavidle odlovených v každé z oblastí v kterémkoli z vymezených období. — jižní pobřeží Irska při 9° 00′ západní délky, — 51° 15′ severní šířky, 9° 00′ západní délky, — 51° 15′ severní šířky, 7° 30′ západní délky, — jižní pobřeží Irska při 52° 00′ severní šířky. 2. Plavidla však mohou mít na plavidle určité množství sleďů z popsaných oblastí, nepřesahuje-li 5 % celkové hmotnosti mořských živočichů na plavidle odlovených v každé z oblastí ve vymezeném období. 3. Bez ohledu na ustanovení odst. 1 písm. f) bodu ii) a písm. h), mohou plavidla o délce nepřesahující 12,2 metrů a kotvící v přístavech na východním pobřeží Irska a Severního Irska mezi 53° 00′ a 55° 00′ severní šířky mít na plavidle určitá množství sleďů z oblastí podle odst. 1 písm. f) bodu ii) a písm. h). Jedinou povolenou rybolovnou metodou je rybolov s unášenými tena- tovými sítěmi o velikosti ok 54 milimetrů nebo vyšší. Článek 21 Článek 22 Omezení lovu makrel 1. Je zakázáno skladovat na plavidle makrely odlovené v země- pisné oblasti ohraničené těmito souřadnicemi: — bod na jižním pobřeží Spojeného království při 2° 00′ západní délky, — 49° 30′ severní šířky, 2° 00′ západní délky, — 49° 30′ severní šířky, 7° 00′ západní délky, — 52° 00′ severní šířky, 7° 00′ západní délky, — bod na západním pobřeží Spojeného království při 52° 00′ severní šířky, s výjimkou, kdy hmotnost makrel nepřesahuje 15 % živé hmot- nosti celkového množství makrel a ostatních mořských živočichů na plavidle, odlovených v této oblasti. Omezení lovu šprotů k ochraně sleďů 2. Ustanovení odstavce 1 se nevztahuje na: 1. Je zakázáno mít na plavidle šproty odlovené v níže uvedených zeměpisných oblastech a ve vymezeném období: a) plavidla, která loví pouze s nástrahovými tenatovými sítěmi a/nebo s ručními šňůrami; a) od 1. ledna do 31. března a od 1. října do 31. prosince ve sta- tistickém obdélníku ICES 39E8. Pro účely tohoto nařízení je tento obdélník ICES ohraničen linií jdoucí přímo na východ od východního pobřeží Spojeného království, podél 55° 00′ severní šířky, až do 1° 00′ západní délky, pak přímo na sever až do 55° 30′ severní šířky a nakonec přímo na západ až na pobřeží Spojeného království; b) plavidla, která loví s vlečnými sítěmi pro lov při dně, dánskými nevody nebo podobnými vlečenými sítěmi, mají-li na plavidle 75 % minimálního množství živé hmotnosti mořských živo- čichů, s výjimkou sardelí, sleďů, kranasů, makrel, pelagických hlavonožců a sardinek, toto množství se vypočte jako podíl k celkové živé hmotnosti všech mořských živočichů na pla- vidle; 226 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 c) plavidla, která nejsou vybavena k rybolovu a na která se makrely překládají. 2. V divizi podle odstavce 1, je zakázáno mít na plavidle zároveň pelagické vlečné sítě a košelkové nevody. 3. Předpokládá se, že všechny makrely na plavidle byly odloveny v oblasti podle odstavce 1, není-li doloženo postupem podle následujících pododstavců množství, které se nacházelo na pla- vidle před vstupem plavidla do této oblasti. Velitel plavidla, které hodlá vplout do této oblasti za účelem rybo- lovu a které má na plavidle makrely, je povinen oznámit kontrol- nímu orgánu členského státu, v jehož oblasti hodlá lovit, odha- dovaný čas a místo vplutí do této oblasti. Toto oznámení musí být učiněno nejdříve 36 hodin a nejpozději 24 hodin před vplutím do této oblasti. Po vplutí do této oblasti, musí příslušnému kontrolnímu orgánu oznámit množství makrel, která jsou na plavidle a která byla zapsána do lodního deníku. Velitel může být vyzván, aby předložil k ověření lodní deník a množství úlovků na plavidle v čase a místě, které určí příslušný kontrolní orgán. Ověření však může proběh- nout pouze do 6 hodin poté, co kontrolní orgán přijal sdělení o množství makrel na plavidle, a musí se odehrát co nejblíže místu vstupu do této oblasti. Velitel plavidla, který hodlá vplout do této oblasti za účelem překládky makrel na své plavidlo, je povinen oznámit kontrol- nímu orgánu členského státu, v jehož oblasti bude překládka uskutečněna, plánovaný čas a místo překládky. Toto oznámení musí být učiněno nejdříve 36 hodin a nejpozději 24 hodin před začátkem překládky. Velitel je povinen informovat příslušný kon- trolní orgán o množství makrel, které bylo přeloženo na jeho pla- vidlo. Příslušné kontrolní orgány jsou tyto: — pro Francii: Mimer, dálnopis: Paris 25 08 23, — pro Irsko: Článek 24 Omezení lovu tuňáků 1. Je zakázáno mít na plavidle jakékoli množství tuňáka pruho- vaného, tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého odloveného košelkovými nevody ve vodách pod jurisdikcí nebo svrchovaností Portugalska v podoblasti ICES X severně od 36° 30′ severní šířky nebo v oblastech CECAF severně od 31° severní šířky a východně od 17° 30′ západní délky, nebo lovit tyto druhy ryb v uvedených oblastech těmito lovnými zařízeními. 2. Je zakázáno mít na plavidle tuňáky odlovené unášenými tena- tovými sítěmi ve vodách pod jurisdikcí nebo svrchovaností Špa- nělska nebo Portugalska v podoblastech ICES VIII, IX nebo X nebo v oblastech CECAF v blízkosti Kanárských ostrovů a Madeiry nebo lovit tyto druhy ryb v uvedených oblastech těmito lovnými zařízeními. Článek 25 Omezení lovu garnátů k ochraně platýsů 1. Je zakázáno mít na plavidle jakékoli množství garnátů obec- ných a krevetek růžových odlovených vlečenou sítí pro lov při dně o velikosti ok mezi 16 a 31 milimetry, nemá-li plavidlo na plavidle funkční zařízení, které třídí úlovky na platýse, garnáty obecné a krevetky růžové. 2. K odlovu garnátů obecných a krevetek růžových se používá třídící vlečná síť nebo síť doplněná třídící mřížkou. Prováděcí pra- vidla k tomuto odstavci se stanoví postupem podle článku 48. Department of Marine, dálnopis: Dublin 91798 MRNE, — pro Spojené království: 3. Je však povoleno skladovat určité množství garnátů obecných a krevetek růžových na palubě plavidel, která nesplňují ustano- vení odstavců 1 a 2, pokud toto množství nepřekračuje 5 % cel- kové živé hmotnosti mořských živočichů na plavidle. Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, dálnopis: London 21274. Článek 26 Článek 23 Omezení lovů sardelí 1. Je zakázáno mít na plavidle sardele odlovené v divizi ICES VIIIc pelagickou vlečnou sítí nebo pelagickou vlečnou sítí v této divizi sardele lovit. Omezení lovu lososů a pstruhů obecných 1. Lososi a pstruzi obecní nesmějí být uloženi na plavidle nebo překládání na jiné plavidlo, vykládáni na pevninu, převáženi, skla- dováni, prodáni, vystaveni nebo nabízeni k prodeji, ale musejí být ihned vhozeni zpátky do moře, pokud byli odloveni: — ve vodách mimo šestimílovou zónu, měřenou od základních linií členských států, v regionech 1, 2, 3 a 4, 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 227 — odchylně od ustanovení čl. 2 odst. 1, mimo vody pod svrcho- vaností nebo jurisdikcí členských států, v regionech 1, 2, 3 a 4, s výjimkou vod pod jurisdikcí Grónska a Faerských ostrovů, — jakoukoli vlečenou sítí. — bod zvaný „Cabo Prior“ na severním pobřeží Španělska (43° 34′ severní šířky, 8° 19′ západní délky), — 43° 50′ severní šířky, 8° 19′ západní délky, — 43° 25′ severní šířky, 9° 12′ západní délky, 2. Odstavec 1 se nevztahuje na lososy a pstruhy obecné odlovené ve Skagerraku a Kattegatu. — bod zvaný „Cabo Villano“ na západním pobřeží Španělska (43° 10′ severní šířky, 9° 12′ západní délky), Článek 27 b) od 1. října do 31. prosince v zeměpisné oblasti ohraničené linií spojující tyto souřadnice: Omezení odlovu tresky norské k ochraně ostatních kruhoústých ryb — bod zvaný „Cabo Corrubedo“ na západním pobřeží Špa- nělska (42° 35′ severní šířky, 9° 05′ západní délky), 1. Je zakázáno mít na plavidle tresky norské odlovené jakýmkoli vlečným zařízením v oblasti ohraničené linií spojující tyto body: — 42° 35′ severní šířky, 9° 25′ západní délky, — 43° 00′ severní šířky, 9° 30′ západní délky, — od bodu u 56° severní šířky na východním pobřeží Spojeného království až k 2° východní délky, — 43° 00′ severní šířky na západním pobřežím Španělska; — pak severním směrem až k 58° severní šířky, západním smě- rem až k 0° 30′ západní délky, severním směrem až k 59° 15′ severní šířky, východním směrem až k 1° východní délky, severním směrem až k 60° severní šířky, západním směrem až k 0° 00′ zeměpisné délky, c) od 1. prosince až do posledního dne měsíce února následují- cího roku v zeměpisné oblasti ohraničené linií spojující tyto souřadnice: — bod na západním pobřeží Portugalska při 37° 50′ severní šířky, — odtud severním směrem až k 60° 30′ severní šířky, západním směrem až k pobřeží Shetlandských ostrovů, pak západním směrem od 60° severní šířky na západním pobřeží Shetland- ských ostrovů až k 3° západní délky, jižním směrem až k 58° 30′ severní šířky, — 37° 50′ severní šířky, 9° 08′ západní délky, — 37° 00′ severní šířky, 9° 07′ západní délky, — nakonec západním směrem až k pobřeží Spojeného králov- šířky. ství. — bod na západním pobřeží Portugalska při 37° 00′ severní 2. Plavidla mohou však skladovat na plavidle určité množství tresky norské, které pochází z popsané oblasti a bylo odlovené zařízením uvedeným v odstavci 1, nepřesahuje-li toto množství 5 % celkové hmotnosti mořských živočichů na plavidle, kteří byli odloveni v této oblasti uvedeným zařízením. Článek 28 Omezení lovu štikozubce obecného 1. Je zakázáno používat k rybolovu veškeré vlečné sítě, dánské nevody nebo podobné vlečené sítě v uvedených zeměpisných oblastech a během následujících období: 2. V oblastech a během období podle odstavce 1 je zakázáno mít na plavidle veškeré vlečné sítě, dánské nevody nebo podobné vlečné sítě, nejsou-li tato zařízení uskladněna podle ustanovení čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93. Článek 29 Omezení lovu platýse velkého 1. Plavidlům o celkové délce vyšší než 8 metrů je zakázáno pou- žívat jakékoli vlečné sítě pro lov při dně, dánské nevody nebo podobná vlečná zařízení v těchto zeměpisných oblastech: a) ve dvanáctimílové oblast podél francouzského severního pobřeží při 51° 00′ severní šířky, belgického a nizozemského pobřeží až k 53° 00′ severní šířky, měřeno od základní linie; a) od 1. září do 31. prosince v zeměpisné oblasti ohraničené linií spojující tyto souřadnice: b) v oblasti ohraničené linií spojující tyto souřadnice: 228 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 — bod na západním pobřeží Dánska při 57° 00′ severní šířky, — 57° 00′ severní šířky, 7° 15′ východní délky, — 55° 00′ severní šířky, 7° 15′ východní délky, — 55° 00′ severní šířky, 7° 00′ východní délky, — 54° 30′ severní šířky, 7° 00′ východní délky, — 54° 30′ severní šířky, 7° 30′ východní délky, — 54° 00′ severní šířky, 7° 30′ východní délky, — výkon motoru nesmí nikdy překročit 221 kW a v případě motorů s přiškrceným výkonem 300 kW před přiškrcením výkonu. d) Každé plavidlo na seznamu může být nahrazeno jiným pla- vidlem nebo jinými plavidly, pokud: — žádné nahrazení nevede ke zvýšení celkového výkonu motoru příslušného členského státu podle písmene c) první odrážky, — výkon motoru plavidla, které nahrazuje jiné plavidlo, není v žádném případě vyšší než 221 kW, — 54° 00′ severní šířky, 6° 00′ východní délky, — výkon motoru náhradního plavidla nebyl přiškrcen a — 53° 50′ severní šířky, 6° 00′ východní délky, — 53° 50′ severní šířky, 5° 00′ východní délky, — 53° 30′ severní šířky, 5° 00′ východní délky, — 53° 30′ severní šířky, 4° 15′ východní délky, — 53° 00′ severní šířky, 4° 15′ východní délky, — bod na pobřeží Nizozemska při 53° 00′ severní šířky; c) ve dvanáctimílové oblasti podél západního pobřeží Dánska od 57° 00′ severní šířky až k majáku Hirtshals, měřeno od zák- ladních linií. 2. a) Plavidla, kterým bylo vydáno zvláštní povolení k rybolovu podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1627/94, jsou však oprávněna lovit v oblastech podle odstavce 1 vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích lodě. Je zakázáno používat vlečnou síť vlečenou pomocí výložníků na bocích lodě o délce výložníku vyšší než 9 metrů nebo o dosahu vyšším než 9 metrů nebo vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích lodě o celkové délce výlož- níků, vypočtené jako součet délek jednotlivých výložníků, vyšší než 9 metrů nebo o dosahu vyšším než 9 metrů, není-li používáno zařízení o velikosti ok mezi 16 a 31 mili- jeho okrajovými metry. Délka výložníků se měří mezi body, včetně všech příslušenství. b) Bez ohledu na čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1627/94, mohou být zvláštní povolení k rybolovu udělena plavidlům o cel- kové délce vyšší než 8 metrů, pro účely podle písmene a). c) Plavidla, kterým bylo uděleno zvláštní povolení k rybolovu podle písmen a) a b) musejí splňovat následující kritéria: — musejí být na seznamu, který předkládá každý členský stát Komisi, celkový výkon motoru plavidel na sez- namu nesmí překročit celkový výkon motoru vyhra- zený pro každý členský stát k 1. lednu 1998, — celková délka plavidla není vyšší než 24 metrů. e) Motor plavidla na seznamu členského státu může být nahrazen pokud: — vlivem výměny motoru není nikdy celkový výkon motoru plavidla vyšší než 221 kW, — výkon vyměněného motoru nebyl přiškrcen a — výkon vyměněného motoru nezpůsobuje dotyčnému členskému státu zvýšení celkového výkonu motoru podle písmene c). f) Rybářským plavidlům, která nesplňují měřítka podle tohoto odstavce, bude zvláštní povolení k rybolovu ode- bráno. 3. Bez ohledu na ustanovení odst. 2 písm. a), jsou plavidla, která jsou držiteli zvláštního povolení k rybolovu a jejichž hlavní čin- ností je lov garnáta obecného, oprávněna používat vlečné sítě vle- čené pomocí výložníků na bocích lodě o celkové délce výložníků, vypočtené jako součet délek jednotlivých výložníků, vyšší než 9 metrů, mají-li použitá zařízení velikost ok sítě mezi 80 až 99 milimetry, pokud bylo za tímto účelem těmto plavidlům vydáno doplňující zvláštní povolení k rybolovu. Toto doplňující zvláštní povolení k rybolovu je nutné každoročně obnovovat. Jedno nebo více plavidel, kterým bylo uděleno doplňující zvláštní povolení k rybolovu, mohou být nahrazena jiným plavidlem pokud: — prostornost nahrazujícího plavidla není vyšší než 70 BRT a jeho celková délka nepřesahuje 20 m, nebo — pokud kapacita nahrazující plavidla není vyšší než 180 kW a jeho celková délka nepřesahuje 20 m. 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 229 Rybářským plavidlům, která přestanou vyhovovat měřítkům podle tohoto odstavce, bude zvláštní povolení k rybolovu defini- tivně odebráno. 4. a) Odchylně od ustanovení odstavce 1: — jsou plavidla o výkonu motoru nepřesahujícím nikdy 221 kW a, v případě motoru o přiškrceném výkonu, nepřesahujícím 300 kW před přiškrcením, oprávněna lovit vlečnými sítěmi s rozpěrnými deskami pro lov při dně v oblastech podle výše uvedeného odstavce, — jsou plavidla lovící v páru o společném výkonu motoru nepřesahujícím nikdy 221 kW a, v případě motoru o přiškrceném výkonu, nepřesahujícím 300 kW před přiškrcením, oprávněna lovit párovými vlečnými sítěmi pro lov při dně v uvedených oblastech. b) Plavidla o výkonu motoru přesahujícím 221 kW však mohou používat vlečné sítě s rozpěrnými deskami pro lov při dně nebo plavidla lovící v páru o společném výkonu motorů vyšším než 221 kW mohou používat párové vlečné sítě pro lov při dně pokud: i) — úlovky smáčků a/nebo šprotů uložené na plavidle a odlovené v uvedených oblastech představují nej- méně 90 % celkové živé hmotnosti všech mořských živočichů na plavidle odlovených v těchto oblas- tech, a — množství platýse evropského a/nebo jazyka mořského uložená na plavidle a odlovená v uvede- ných oblastech nepřevyšují 2 % celkové živé hmot- nosti všech mořských živočichů na plavidle odlo- vených v uvedených oblastech; nebo ii) — velikost použitých ok je alespoň 100 milimetrů, a — množství platýse velkého a/nebo jazyka mořského uložená na plavidle a odlovená v uvedených oblas- tech nepřevyšují 5 % celkové hmotnosti všech mořských živočichů na plavidle odlovených v uve- dených oblastech; nebo iii) — velikost použitých ok je alespoň 80 milimetrů, a — použití této velikosti ok sítě je omezeno na dvanác- timílovou oblast u severního pobřeží Francie při 51° 00′ severní šířky, a — množství platýse velkého a jazyka mořského skla- dovaná na plavidle a odlovená v uvedených oblas- tech nepřevyšují 5 % celkové živé hmotnosti všech mořských živočichů na plavidle odlovených v uve- dených oblastech. 5. V oblastech, kde není povoleno používat vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích lodě, vlečné sítě s rozpěrnými des- kami nebo párové vlečné sítě pro lov při dně, je zakázáno mít tyto sítě na plavidle nejsou-li připevněny a uskladněny podle ustano- vení čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93. 6. Prováděcí pravidla k tomuto článku se stanoví postupem podle článku 48. OMEZENÍ URČITÝCH DRUHŮ RYBOLOVU A ČINNOSTÍ S NIMI SPOJENÝCH HLAVA V Článek 30 Omezení užívání vlečných zařízení pro lov při dně 1. Plavidlům je zakázáno mít na plavidle nebo používat jakou- koli vlečnou síť vlečenou pomocí výložníků na bocích lodě o délce výložníku vyšší než 24 metrů nebo o dosahu vyšším než 24 metrů, nebo vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích lodě o celkové délce výložníků, vypočtené jako součet délek jed- notlivých výložníků, vyšší než 24 metrů nebo o dosahu vyšším než 24 metrů. Délka výložníku se měří mezi jeho okrajovými body, včetně všech příslušenství. 2. Plavidlům je zakázáno používat vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích lodě o velikosti ok sítě mezi 32 až 99 mili- metry v těchto zeměpisných oblastech: a) Severní moře na sever od linie spojující tyto body: — bod na východním pobřeží Spojeného království při 55° severní šířky, — pak východním směrem až k 55° severní šířky, 05° východní délky, 230 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 — pak severním směrem až k 56° severní šířky vytříděná ryba není vhozena zpátky do moře, mimo případu použití článku 19; — a nakonec východním směrem až k západnímu pobřeží a Dánska při 56° severní šířky; b) divize ICES Vb, podoblast ICES VI severně od 56° severní šířky a podoblast ICES XII severně od 56° severní šířky. V oblastech podle písmen a) a b) je zakázáno mít na plavidle jakoukoli vlečnou síť vlečenou pomocí výložníků na bocích lodě o velikosti ok sítě mezi 32 až 99 milimetry, není-li tato síť usklad- něna podle ustanovení čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93. 3. Plavidlům je zakázáno používat vlečné sítě s rozpěrnými des- kami pro lov při dně, párové vlečné sítě pro lov při dně nebo dán- ské nevody o velikosti ok sítě mezi 80 až 99 milimetry v země- pisné oblasti podle odst. 2 písm. a). V této oblasti je zakázáno mít na plavidle jakoukoli vlečnou síť s rozpěrnými deskami pro lov při dně, párovou vlečnou síť pro lov při dně nebo dánský nevod o velikosti ok sítě mezi 80 až 99 milimetry, není-li tato síť usklad- něna podle ustanovení čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93. Článek 31 Netradiční metody rybolovu ii) automatická třídící zařízení jsou instalována a umístěna na plavidle tak, že zajišťují okamžité zamrazení a nedovolují vhazování mořských živočichů zpět do moře. 3. Všechna plavidla, která jsou oprávněna lovit v Baltském moři, oblasti Velkého a Malého Beltu nebo Öresundu, mohou přivézt automatická třídící zařízení do Kattegatu, bylo-li za tímto účelem vydáno zvláštní povolení k rybolovu. Zvláštní povolení k rybolovu upřesňuje druhy ryb, oblasti, období a ostatní podmínky k používání a držení automatických třídících zařízení na plavidle. Článek 33 Omezení používání košelkových nevodů 1. Je zakázáno obklopovat košelkovými nevody hejna nebo sku- piny mořských savců. 2. Bez ohledu na ustanovení článku 1 se odstavec 1 vztahuje na všechna plavidla pod vlajkou členského státu nebo registrovaná v členském státu, ve všech vodách. 1. Je zakázáno lovit mořské živočichy metodami, které zahrnují použití výbušnin, jedů, omamných látek nebo elektrického proudu. Článek 34 2. Je zakázáno prodávat, vystavovat nebo nabízet k prodeji mořské živočichy odlovené metodami, které zahrnují použití jakéhokoli typu střeliva. Omezení rybolovu ve dvanáctimílové oblasti podél pobřeží Spojeného království a Irska Článek 32 Omezení použití automatických třídících zařízení 1. Je zakázáno mít nebo používat na palubě rybářského plavidla zařízení, která umožňují automatické třídění úlovku sleďů, mak- rel nebo kranasů podle velikosti nebo pohlaví. 2. Držení nebo používání těchto zařízení pokud: je však povoleno a) nejsou současně na palubě jednoho plavidla drženy nebo pou- žívány vlečné sítě o velikosti ok nižší než 70 milimetrů, jeden nebo více košelkových nevodů nebo podobná lovná zařízení nebo 1. Plavidlům je zakázáno používat vlečné sítě vlečené pomocích výložníků na bocích lodě ve dvanáctimílové oblasti podél pobřeží Spojeného království a Irska, měřené od základních linií, které ohraničují teritoriální vody. 2. Plavidla následujících kategorií jsou však oprávněna lovit vleč- nými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích ě v oblasti podle odstavce 1: a) plavidla, která byla dána do provozu před 1. lednem 1987 a jejichž výkon motoru není vyšší než 221 kW, nebo v případě motorů s přiškrceným výkonem nebyl před přiškrcením výkonu vyšší než 300 kW; b) plavidla, která byla dána do provozu po 31. prosinci 1986 a jejichž výkon motoru není přiškrcen a není vyšší než 221 kW a jejichž celková délka nepřesahuje 24 m; c) plavidla, jejichž motor byl nahrazen po 31. prosinci 1986 motorem s nepřiškrceným výkonem, jehož výkon není vyšší než 221 kW. b) i) je celkový úlovek, který je v souladu s právními předpisy na plavidle, po zamrazení uskladněn nebo pokud jsou vytříděné ryby ihned po třídění zamrazeny a žádná 3. Bez ohledu na ustanovení odstavce 2, je zakázáno používat veškeré vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích lodě o délce výložníků vyšší než 9 metrů nebo o dosahu vyšším než 9 metrů, nebo vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 231 lodě o celkové délce výložníků, vypočtené jako součet délek jed- notlivých výložníků, vyšší než 9 metrů nebo o dosahu vyšším než 9 metrů, není-li používáno zařízení o velikosti ok mezi 16 a 31 milimetry. Délka výložníku se měří mezi jeho okrajovými body, včetně všech příslušenství. 5. V případě plavidel, která nejsou oprávněna používat vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích lodě, je zakázáno v oblastech podle tohoto článku mít na plavidle tyto sítě, nejsou-li připevněny a uskladněny podle ustanovení čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93. 4. Rybářská plavidla, která nesplňují měřítka podle odstavců 2 a 3, nejsou oprávněna vykonávat rybářské činnosti uvedené v těchto odstavcích. 6. Prováděcí pravidla k tomuto článku se stanoví postupem podle článku 48. ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO SKAGERRAK A KATTEGAT HLAVA VI Článek 35 Bez ohledu na ustanovení čl. 19 odst. 1, mořští živočichové, kteří nedosahují minimální předepsané velikosti a byli odloveni ve Ska- gerraku nebo Kattegatu, mohou být, do 10 % živé hmotnosti cel- kového úlovku na plavidle, uloženi na plavidle, překládáni na jiné plavidlo, vykládáni na pevninu, převáženi, skladováni, prodáni, vystaveni nebo nabízeni k prodeji. Článek 36 Lososi a pstruzi obecní nesmějí být uložení na plavidle nebo překládáni na jiné plavidlo, vykládáni na pevninu, převáženi, skla- dováni, prodáni, vystaveni nebo nabízeni k prodeji, ale musejí být ihned vhozeni zpátky do moře, pokud byli odloveni v té části Ska- gerraku a Kattegatu, která se nachází za čtyřmílovou hranicí od základních linií členských států. Článek 37 1. Od 1. července do 15. září je zakázáno používat vlečné sítě o velikosti ok nižší než 32 milimetrů ve vodách v okruhu tří mil od základních linií Skagerraku a Kattegatu. 2. Rybolov vlečnou sítí ve vodách a během období podle odstavce 1 je však povolen: — sítěmi o minimální velikosti ok 30 milimetrů k odlovu kreve- tek severních (Pandalus borealis), — sítěmi o jakékoli velikosti ok k odlovu slimule živorodé (Zoar- ces viviparus), hlaváčovitých (Gobiidae) nebo vranek (druh Cottus), kteří budou sloužit jako živá návnada. Článek 38 Je zakázáno mít na plavidle jakékoli množství sleďů, makrel nebo šprotů odlovených vlečnými sítěmi nebo košelkovými nevody od sobotní půlnoci do nedělní půlnoci ve Skagerraku a od páteční půlnoci do nedělní půlnoci v Kattegatu. Článek 39 V Kattegatu je zakázáno používat jakoukoli vlečnou síť vlečenou pomocí výložníků na bocích lodě. Článek 40 V obdobích, během kterých není v oblastech podle článků 37, 38 a 39 povoleno použití vlečných sítí nebo vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích lodě, je zakázáno mít na plavidle tyto sítě, nejsou-li uskladněny podle ustanovení čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93. Článek 41 Bez ohledu na článek 31, je ve Skagerraku a Kattegatu povoleno používat elektrický proud nebo harpunová děla k odlovu tuňáků a žraloka velikého (Cetorhinus maximus). HLAVA VII TECHNICKÁ USTANOVENÍ Článek 42 Zpracování 1. Je zakázáno na palubě rybářského plavidla jakkoli fyzicky nebo chemicky zpracovávat ryby k výrobě moučky, oleje nebo podobných produktů nebo překládat úlovky ryb za tímto účelem na jiné plavidlo. Tento zákaz se nevztahuje na zpracování nebo překládku odpadu. 2. Odstavec 1 se nevztahuje na výrobu surimi a rybí pulpy na palubě rybářského plavidla. Článek 43 Vědecký výzkum 1. Toto nařízení se nevztahuje na rybářské úkony, které jsou vedeny výhradně za účelem vědeckého výzkumu a které jsou pro- váděny s pověřením a pod dohledem dotyčného členského států 232 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 nebo členských států, po předchozím oznámení Komisi a člen- skému státu nebo členským státům, v jejichž vodách je tento výzkum uskutečněn. Článek 44 Umělé obnovování populací a přesídlování 2. Mořští živočichové odlovení za účelem podle odstavce 1, mohou být prodáni, skladováni, vystaveni nebo nabízeni k pro- deji, pokud: — odpovídají normám podle přílohy XII tohoto nařízení a obchodním normám přijatých podle článku 2 nařízení Rady (EHS) č. 3759/92 ze dne 17. prosince 1992 o společné orga- nizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (1), nebo — jsou přímo prodáni k jiným účelům než k lidské spotřebě. 1. Toto nařízení se nevztahuje na rybářské činnosti, které jsou výlučně vedeny za účelem umělého obnovování populací nebo přesídlování mořských živočichů s pověřením a pod dohledem dotyčného členského států nebo členských států. Je-li umělé obnovování uskutečňováno ve vodách jednoho nebo více členských států, musejí být o tom Komise a dotyčné členské státy předem informovány. přesídlování populací nebo 2. Mořští živočichové odlovení za účelem podle odstavce 1 tohoto článku a poté živí navráceni do moře, mohou být prodáni, skladováni, vystaveni nebo nabízeni k prodeji, pokud odpovídají obchodním normám přijatým podle článku 2 nařízení Rady (EHS) č. 3759/92. HLAVA VIII ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 45 Článek 46 1. Vyžaduje-li ochrana populací mořských živočichů neprodlený zásah, může Komise, dodatkem nebo odchylkou k tomuto nařízení, učinit všechna nezbytná opatření postupem podle článku 48. 2. Je-li ochrana určitých druhů nebo určitých lovišť ryb závažně ohrožena a způsobilo-li by jakékoli prodlení obtížně napravitel- nou škodu, může členský stát učinit ve vodách pod jeho jurisdikcí ochranná a nediskriminující opatření. 3. Opatření podle odstavce 2 a jejich důvody jsou ihned po jejich přijetí oznámeny Komisi a členským státům. Ve lhůtě 10 pracovních dní od doručení tohoto oznámení, potvrdí Komise opatření nebo požádá, aby byla zrušena nebo změněna. Rozhodnutí Komise je neprodleně oznámeno členským státům. Členské státy mohou Radě předložit rozhodnutí Komise ve lhůtě 10 pracovních dnů od přijetí tohoto oznámení. Rada může ve lhůtě jednoho měsíce přijmout kvalifikovanou vět- šinou jiné rozhodnutí. (1) Úř. věst. L 388, 31. 12. 1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněno nařízením (ES) č. 3318/94 (Úř. věst. L 350, 31. 12. 1994, s. 15). 1. Členské státy jsou zmocněné přijmout opatření pro zachování a řízení populací v případě: a) výlučně místních populací, které mají význam pouze pro rybáře z dotyčného členského státu nebo b) podmínek a pravidel, které mají omezit úlovky pomocí tech- nických opatření, která: i) doplňují ta, jež jsou stanovena v právních předpisech Spo- lečenství o rybolovu, nebo ii) překračují minimální podmínky stanovené v uvedených právních předpisech, vztahují-li se tato opatření pouze na rybáře dotyčných členských států, jsou slučitelné s právními předpisy Společenství a jsou v souladu se společnou rybářskou politikou. 2. Komise musí být včas informována o všech záměrech zavést nebo pozměnit vnitrostátní technické předpisy, aby mohla podat svá vyjádření. Pokud ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení Komise o to požádá, pak zúčastněný členský stát pozastaví uvedení zamýšlených opatření v účinnost až do vypršení lhůty 3 měsíců od data oznámení, aby bylo Komisi umožněno rozhodnout v této lhůtě o souladu dotyčných opatření s ustanoveními odstavce 1. 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 233 Zjistí-li Komise rozhodnutím, které oznámí všem členským stá- tům, že nějaké ze zamýšlených opatření není v souladu s ustano- veními odstavce 1, není členský stát oprávněn uvést toto opatření v platnost, ledaže by jej patřičným způsobem změnil. Článek 48 Prováděcí pravidla k tomuto nařízení se stanoví postupem podle článku 18 nařízení (EHS) č. 3760/92. Tato pravidla mohou zahr- novat zejména: Zúčastněný členský stát neprodleně informuje ostatní členské státy a Komisi o přijatých opatřeních, případně poté, co provedl příslušné změny. — technická pravidla k určení síly vláken, — technická pravidla k určení velikosti ok sítí, 3. Členské státy poskytují na žádost Komise všechny údaje nutné k posouzení shody jejich vnitrostátních technických opatřeních s ustanoveními odstavce 1. — pravidla k odebírání vzorků, 4. Z podnětu Komise nebo na žádost členského státu může být soulad členským státem uplatňovaného vnitrostátního technic- kého opatření s ustanoveními odstavce 1 tohoto článku předmětem rozhodnutí, které je učiněno postupem podle článku 48. Je-li takové rozhodnutí přijato, použijí se ustanovení odst. 2 třetího a čtvrtého pododstavce. 5. Opatření vztahující se k rybolovu z pobřeží sděluje příslušný členský stát Komisi pouze pro informaci. — seznamy a technické popisy zařízení, která mohou být připojena k sítím, — technická pravidla k měření výkonu motoru, — technická pravidla k síťovině se čtvercovými oky, — technická pravidla pro materiál na výrobu sítí, — změny pravidel k používání kombinací velikostí ok sítí. Článek 47 Článek 49 1. Nejpozději jeden rok po vstupu tohoto nařízení v platnost, rozhodne Rada na návrh Komise o stanovení pravidel pro užívání kombinací ok sítí, která začnou být uplatňována ke stejnému datu jako toto nařízení. Nejpozději tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost, roz- hodne Rada na návrh Komise o případných přepracováních nebo změnách ustanovení podle příloh I až XI, která začnou být uplat- ňována po uplynutí jednoho roku od tohoto rozhodnutí. 2. V letech 1998, 1999 a 2000 dají členské státy při svých žádos- tech na financování výzkumných projektů ze strany Komise přednost projektům, jejichž obsahem je využití dílců ze sítí se čtvercovými oky nebo jiných zařízení ke zvýšení selektivity vleč- ných zařízení. Komise bude při posuzování poskytnutí finanční podpory na financování výzkumných projektů dávat takovýmto projektům přednost. Od 1. ledna 2000 se zrušují následující články a přílohy nařízení (ES) č. 894/97: — články 1 až 10, — články 12 až 17, — přílohy I až VII. Odkazy na uvedené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XV. Vědecké názvy mořských živočichů, kteří jsou jmenováni v tomto nařízení, se nacházejí v příloze XIV. Článek 50 Nejpozději 4 roky po přijetí tohoto nařízení, podá Komise Radě zprávu o výsledcích uvedených výzkumných projektů a zároveň předloží příslušné návrhy. Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Rada o těchto návrzích rozhodne do jednoho roku od jejich předložení. Použije se ode dne 1. ledna 2000 s výjimkou čl. 32 odst. 3 a článku 47, které se použijí ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. 234 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 30. března 1998. Za Radu předseda Lord SIMON of HIGHBURY 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 235 PŘÍLOHA I VLEČNÁ ZAŘÍZENÍ: Regiony 1 a 2 (kromě oblasti Skagerrak a Kattegat) Velikost ok sítě, cílové druhy mořských živočichů a podíly úlovků při použití jediné velikosti ok sítě Cílový druh Minimální podíl cílového druhu (cílových druhů) v % < 16 16–31 32–54 55–69 70–79 80–99 ≥ 100 Velikost ok sítě (mm) 95 × Smáčkovití (Ammodytidae) (1) Smáčkovití (Ammodytidae) (2) Treska norská (Trisopterus esmarkii) Aterina (rod) a koruška (rod) (Atherina spp. a Osmerus spp. ) Treska malá (Trispoterus minutus) Treska stříbrná (Gadus argenteus) Gospicovití (Cepolidae) Šprot obecný (Sprattus sprattus) Úhoř říční (Anguilla anguilla) Sardel obecná (Engraulis encrasicolus) Treska modravá (Micromesistius poutassou) Stříbrnice (Argentinidae) Sardinka obecná (Sardina pilchardus) Garnáti/krevety (Pandalus montagui, Cragnon spp. , Palaemon spp. ) Makrela (rod) (Scomber spp. ) Kranas (rod) (Seriola spp. ) Sleď obecný (Clupea harengus) Olihňovití (Loliginidae, Ommastrephidae) Jehlice (rod) (Belone spp. ) Treska příčnopruhá (Trisopterus luscus) Garnáti, krevety (Pandalus spp. , Parapenaeus longirostris) Úhořovec mořský (Conger conger) Ostnatcovití (Trachinidae) Štítníkovití (Triglidae) Chobotnice pobřežní (Octopus vulgaris) nemá český název (Galatheidae) Humr severský (Nephrops norvegicus) Jazyk obecný (Solea vulgaris) Platýs velký (Pleuronectes platessa) Štikozubec obecný (Merluccius merluccius) Pakambala (rod) (Lepidorhombus spp. ) Treska bezvousá (Merlangius merlangus) Pakambala kosočtverečná (Scopthalmus rhombus) Ø Ø Ø Ø Ø Ø ÿ Ø ÿ ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ 90/60 (3) (5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Žádný × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) V jiných oblastech a v jiném období než je uvedeno v poznámce pod čarou 2. (2) V Severním moři od 1. listopadu do posledního dne měsíce února. (3) Úlovek na plavidle musí mít následující složení: — minimálně 90 % směsi ze dvou nebo více cílových druhů nebo — minimálně 60 % z kteréhokoli cílového druhu a maximálně 5 % ze směsi tresky obecné, tresky skvrnité a tresky tmavé a maximálně 15 % ze směsi druhů označených symbolem „Ø“. (4) Úlovek na plavidle musí mít následující složení: — minimálně 90 % směsi ze dvou nebo více cílových druhů nebo — minimálně 60 % z kteréhokoli cílového druhu a maximálně 5 % ze směsi tresky obecné, tresky skvrnité a tresky tmavé a maximálně 15 % ze směsi druhů označených symbolem „ÿ“. (5) Ustanovení na omezení lovu sleďů, kteří smějí být uloženi na plavidle, poté co byly odloveni sítěmi o velikosti ok mezi 16 až 31 mm, jsou uvedeny v předpisech Společen- ství, kterými se stanoví přípustná celková množství úlovků a určité podmínky, za kterých mohou bý určité populace nebo skupiny populací loveny. (6) Během prvního roku od vstupu tohoto nařízení v platnost, bude uplatňován minimální 50 % podíl cílových druhů pro odlovy v regionu 2, s výjimkou Severního moře, divize ICES Vb, podoblasti ICES VI na sever od 56o severní šířky a podoblasti ICES XII severně od 56o severní šířky. 236 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 Cílový druh Minimální podíl cílového druhu (cílových druhů) v % < 16 16–31 32–54 55–69 70–79 80–99 ≥ 100 95 90/60 (1) (3) 60 30 90/60 (2) 90 35 30 70 (4) Žádný Velikost ok sítě (mm) Treska pollak (Pollachius pollachius) Platýs limanda (Limanda limanda) Sépie obecná (Sepia officinalis) Mořčák evropský (Dicentrachus labrax) Platýs bradavičnatý (Platichthys flesus) Platýs červený (Microstomus kit) Máčkovití (Scyliorhinidae) Platýs šedohnědý (Glyptocephalus cynoglussus) Pilobřich ostnitý (Zeus faber) Hřebenatka malá (Chlamys opercularis) Parmicovití (Mullidae) Cípalovití (Mugilidae) nemá český název (Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. , Malacocephalus spp. ) Tkaničnicovití (Trichuridae) Ďasovití (Lophidae) Rejnokovití (Rajidae) Pražmovití (Sparidae) Kambala velká (Psetta maxima) Všichni ostatní mořští živočichové Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Úlovek na plavidle musí mít následující složení: — minimálně 90 % směsi ze dvou nebo více cílových druhů nebo — minimálně 60 % z kteréhokoli cílového druhu a maximálně 5 % ze směsi tresky obecné, tresky skvrnité a tresky tmavé a maximálně 15 % ze směsi druhů označených symbolem „Ø“. (2) Úlovek na plavidle musí mít následující složení: — minimálně 90 % směsi ze dvou nebo více cílových druhů nebo — minimálně 60 % z kteréhokoli cílového druhu a maximálně 5 % ze směsi tresky obecné, tresky skvrnité a tresky tmavé a maximálně 15 % ze směsi druhů označených symbolem „ÿ“. (3) Ustanovení na omezení lovu sleďů, kteří smějí být uloženi na plavidle, poté co byly odloveni sítěmi o velikosti ok mezi 16 až 31 mm, jsou uvedeny v předpisech Společen- ství, kterými se stanoví přípustná celková množství úlovků a určité podmínky, za kterých mohou bý určité populace nebo skupiny populací loveny. (4) Během prvního roku od vstupu tohoto nařízení v platnost, bude uplatňován minimální 50 % podíl cílových druhů pro odlovy v regionu 2, s výjimkou Severního moře, divize ICES Vb, podoblasti ICES VI na sever od 56o severní šířky a podoblasti ICES XII severně od 56o severní šířky. 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 237 PŘÍLOHA II VLEČNÁ ZAŘÍZENÍ: Region 3, kromě divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ západní délky Velikost ok sítě, cílové druhy mořských živočichů a podíly úlovků při použití jediné velikosti ok sítě Cílový druh Velikost ok sítě (mm) 16–31 32–54 55–59 60–69 ≥ 70 Minimální podíl cílového druhu (cílových druhů) v % 50 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Žádný Smáčkovití (Ammodytidae) Treska norská (Trisopterus esmarkii) Šprot obecný (Sprattus sprattus) Úhoř říční (Anguilla anguilla) Sardel obecná (Engraulis encrasicolus) Aterina (rod) a koruška (rod) (Atherina spp. a Osmerus spp. ) Treska malá (Trispoterus minutus) Treska stříbrná (Gadus argenteus) Gospicovití (Cepolidae) Sardinka obecná (Sardina pilchardus) Krab vlnitý (Polybius henslowi) Garnáti/krevety (Pandalus montagui, Cragnon spp. , Palaemon spp. ) Makrela (rod) (Scomber spp. ) × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × Kranas (rod) (Seriola spp. ) Sleď obecný (Clupea harengus) Treska modravá (Micromesistius poutassou) Stříbrnice (Argentinidae) Olihňovití (Loliginidae, Ommastrephidae) Jehlice (rod) (Belone spp. ) Treska (rod) (Trisopterus spp. ) nemá český název (Dicologlossa cuneata) Krevetka (rod) (Pandalus spp. ) Pražmovití, pilonoši (Bramidae, Berycidae) Úhořovec mořský (Conger conger) Pražmovití (Sparidae mimo Spondyliosoma cantharus) Ropušnicovití (Scorpaenidae) Jazyk mořský, jazyk pruhovaný (Microchirus azevia, Microchirus variegatus) Treska (rod) (Phycis spp. ) Ostnatcovití (Trachinidae) Štítníkovití (Triglidae) nemá český název (Centracanthidae) Chobotnice (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) Pyskounovití (Labridae) Garnáti, krevety (Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris) Sépie obecná (Sepia officinalis) nemá český název (Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. , Malacocephalus spp. ) Máčkovití (Scyliorhinidae) Morida obecná (Mora moro) nemá český název (Galatheidae) Pilobřich ostnitý (Zeus faber) Parmicovití (Mullidae) Všichni ostatní mořští živočichové 238 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 PŘÍLOHA III VLEČNÁ ZAŘÍZENÍ: divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ západní délky Velikost ok sítě, cílové druhy mořských živočichů a podíly úlovků při použití jediné velikosti ok sítě Cílový druh Velikost ok sítě (mm) 40–54 ≥ 55 Minimální podíl cílového druhu (cílových druhů) v % 60 % (1) Žádný Cípalovití (Mugilidae) Pražmovití (Sparidae) Parmicovití (Mullidae) Štítníkovití (Triglidae) Ostnatcovití (Trachinidae) Pyskounovití (Labridae) Treska (rod) (Phycis spp. ) nemá český název (Dicologlossa cuneata) Platýs – nemá český název (Citharus linguatula) Úhořovec mořský (Conger conger) Strašek kudlankový (Squilla mantis) Garnáti, krevety (Parapenaeus longirostris, Pandalus spp. ) Olihňovití (Loliginidae, Ommastrephidae, Allotheuthis spp. ) Chobotnice pobřežní (Octopus vulgaris) Sépie (rod) (Sepia spp. ) Makrela (rod) (Scomber spp. ) Kranas (rod) (Seriola spp. ) Treska modravá (Micromesistius poutassou) Úhoř říční (Anguilla anguilla) Aterina (rod) a koruška (rod) (Atherina spp. a Osmerus spp. ) Jehlice (rod) (Belone spp. ) Všichni ostatní mořští živočichové x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (1) U všech směsí úlovků ostatních druhů podle přílohy XII nesmí překročit množství úlovků na plavidle více než 10 % hmotnosti celkového úlovku na plavidle. 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 239 PŘÍLOHA IV VLEČNÁ ZAŘÍZENÍ: Skagerrak a Kattegat Velikost ok sítě, cílové druhy mořských živočichů a podíly úlovků při použití jediné velikosti ok sítě Velikost ok sítě (mm) Druh < 16 16–31 32–69 70–89 ≥ 90 Minimální podíl cílového druhu (cílových druhů) v % 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Žádný Smačkovití (Ammodytidae) (3) x Smačkovití (Ammodytidae) (4) Treska norská (Trisopterus esmarkii) Treska modravá (Micromesistius poutassou) Ostnatec veliký (Trachinus draco) (1) Měkkýši (mimo Sepia) (1) Jehlice rohozobá (Belone belone) (1) Štítník šedý (Eutrigla gurnardus) (1) Stříbrnice (Argentinidae) Šprot obecný (Sprattus sprattus) Úhoř říční (Anguilla anguilla) Granáti, krevety (Crangon spp. , Palaemon adsper- sus) (2) Makrela (rod) (Scomber spp. ) Kranas (rod) (Seriola spp. ) Sleď obecný (Clupea harengus) Krevetka severní (Pandalus borealis) Granáti, krevety (Crangon spp. , Palaemon adsper- sus) (1) Treska bezvousá (Merlangius merlangus) Humr severský (Nephrops norvegicus) Všichni ostatní mořští živočichové (1) Pouze ve čtyřmílové oblasti od základních linií. (2) Mimo čtyřmílovou oblast od základních linií. (3) Od 1. března do 31. července v Kattegatu. x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (4) Ve Skagerraku od 1. listopadu do posledního dne měsíce února. V Kattegatu od 1. srpna do posledního dne měsíce února. 240 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 PŘÍLOHA V VLEČNÁ ZAŘÍZENÍ: region 4, 5 a 6 A. Region 4 a 5 Druh Očnatec štíhlý (Boops boops) Sardinka obecná (Sardina pilchardus) Makrela (rod) (Scomber spp. ) Kranas (rod) (Seriola spp. ) Všichni ostatní mořští živočichové Velikost ok sítě (mm) 20–39 40–64 ≥ 65 Minimální podíl cílového druhu (cílových druhů) v % 50 % 80 % Žádný * * * * * * * * * * * B. Region 6 Druh Garnáti, krevety (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) Všichni ostatní mořští živočichové Velikost ok sítě (mm) 45–50 ≥ 100 Minimální podíl cílového druhu (cílových druhů) v % 30 % * Žádný * * 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 241 PŘÍLOHA VI UPEVNĚNÁ LOVNÁ ZAŘÍZENÍ: region 1 a 2 Druh velikost ok sítě 10–30 mm 50–70 mm 90–99 mm 100–119 mm 120–219 mm ≥ 220 mm Sardinka obecná (Sardina pilchardus) Úhoř říční (Anguilla anguilla) Šprot obecný (Sprattus sprattus) * * * Kranas (rod) (Seriola spp. ) Sleď obecný (Clupea harengus) Makrela (rod) (Scomber spp. ) Parmicovití (Mullidae) Jehlice (rod) (Belone spp. ) Mořčák evropský (Dicentrarchus labrax) Cípalovití (Mugilidae) Platýs limanda (Limanda limanda) Treska jednoskvrnná (Melanogrammus aeglefinus) Treska bezvousá (Merlangius merlangus) (2) Platýs bradavičnatý (Platichthys flesus) Jazyk obecný (Solea vulgaris) Platýs velký (Pleuronectes platessa) Sépie obecná (Sepia officinalis) Treska obecná (Gadus morhua) Treska pollak (Pollachius pollachius) (3) Mník mořský (Molva molva) Treska tmavá (Pollachius virens) Štikozubec obecný (Merluccius merluccius) (3) Ostroun obecný (Squalus acanthias) Máčka (rod) Scyliorhinus spp. ) Kambala (rod) (Lepidorhombus spp. ) Hranáč šedý (cyclopterus lumpus) Ostatní mořští živočichové * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) (1) Úlovky ďase (Lophius spp. ) z podoblastí ICES VI a VII v množství vyšším než 30 % celkového úlovku z těchto oblastí nacházejícího se na plavidle se musejí odlovit sítí s oky o minimální velikosti 250 mm nebo vyšší. (2) V divizích ICES VIIe e VIId je od 31. prosince 1999 minimální velikost ok sítě 90 mm. (3) V divizích ICES VIIe e VIId je od 31. prosince 1999 minimální velikost ok sítě 110 mm. 242 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 PŘÍLOHA VII UPEVNĚNÁ LOVNÁ ZAŘÍZENÍ: region 3 Druh velikost ok sítě < 40 mm 40–49 mm 50–59 mm 60–79 mm 80–99 mm ≥ 100 mm x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x Sardinka obecná (Sardina pilchardus) Kreveta (rod) (Palaemon spp. ) Kněžík duhový (Coris julis) Očnatec štíhlý (Boops boops) Krevet (rod) (Penaeus spp. ) Strašek kudlankový (Squilla mantis) Parmicovití (Mullidae) nemá český název (Dicologoglossa cuneata) Pyskounovití (Labridae) Kranas (rod) (Seriola spp. ) Makrela (rod) (Scomber spp. ) Treska příčnopruhá (Trisopterus luscus) Sépie obecná (Sepia officinalis) Štítníkovití (Triglidae) Pražmovití (Sparidae) Ropušnicovití (Scorpaenidae) Jazyk mořský (Microchirus azevia) Olihňovití (Ommastrephidae) Úhořovec mořský (Conger conger) Treska (rod) (Phycis spp. ) Pakambala kosočtverečná (Scophthalmus rhombus) Ostnatcovití (Trachinidae) nemá český název (Centracanthidae) Mořčák evropský (Dicentrarchus labrax) Treska bezvousá (Merlangius merlangus) Kambala velká (Psetta maxima) Treska pollak (Pollachius pollachius) Platýsovití (Pleuronectidae) Jazyk obecný (Solea vulgaris) (1)x Štikozubec obecný (Merluccius merluccius) (1) Ostatní mořští živočichové (2) x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (1) V divizích ICES VIIIc a IX je minimální velikost ok sítě 60 mm. Od 31. prosince 1999 však bude minimální velikost oka sítě 80–99 mm. (2) Úlovky ďase (Lophius spp. ) v množství vyšším než 30 % celkového úlovku z těchto oblastí nacházejícího se na plavidle musejí být odloveny sítí s oky o velikosti 220 mm nebo vyšší. 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 243 PŘÍLOHA VIII Povolené kombinace velikostí ok sítě pro regiony 1 a 2, s výjimkou Skagerraku a Kattegatu v milimetrech < 16 + 16–31 16–31 + 32–54 16–31 + 70–79 16–31 + 80–99 16–31 + ≥ 100 32–54 + 70–79 32–54 + 80–99 32–54 + ≥ 100 70–79 + 80–99 70–79 + ≥ 100 80–99 + ≥ 100 244 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 PŘÍLOHA IX Povolené kombinace velikostí ok sítě pro region 3, s výjimkou divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ západní délky v milimetrech 16–31 + 32–54 16–31 + ≥ 70 32–54 + ≥ 70 55–59 + ≥ 70 70–79 + ≥ 70 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 245 Podmínky pro použití kombinací velikostí ok sítě v regionech 1 a 2, s výjimkou Skagerraku a Kattegatu PŘÍLOHA X k doplnění 246 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 PŘÍLOHA XI Podmínky pro použití kombinací velikostí ok sítě v regionu 3, s výjimkou divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ západní délky k doplnění 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 247 PŘÍLOHA XII MINIMÁLNÍ VELIKOSTI DRUH Minimální velikost Region 1 až 5, s výjimkou Skagerraku/Kattegatu Skagerrak/Kattegat Treska obecná (Gadus morhua) Treska jednoskvrnná (Melanogrammus aeglefinus) Treska tmavá (Pollachius virens) Treska pollak (Pollachius pollachius) Štikozubec obecný (Merluccius merluccius) Pakambala (rod) (Lepidorhombus spp. ) Jazyk (rod) (Solea spp. ) Platýs velký (Pleuronectes platessa) Treska bezvousá (Merlangius merlangus) Mník mořský (Molva molva) Mník modrý (Molva dipterygia) Mořčák evropský (Dicentrarchus labrax) Humr severský (Nephrops norvegicus) (1) Zadeček humra severského Makrela obecná (Scomber scombrus) Sleď obecný (Clupea harengus) Kranas obecný (Trachurus trachurus) Sardinka obecná (Sardina pilchardus) 35 cm 30 cm 35 cm 30 cm 27 cm 20 cm 24 cm 22 cm 27 cm 63 cm 70 cm 36 cm 20 cm 15 cm 11 cm 30 cm 27 cm 30 cm — 30 cm 25 cm 24 cm 27 cm 23 cm — — — 130 (40) mm (1) 20 cm (2) 18 cm 15 cm — Humr evropský (Homarus gammarus) 85 mm (3) 220 (78) mm (1) Krab trnitý (Maia squinado) 120 mm Hřebenatka (rod) (Chlamys spp. ) Velká kobercová škeble (Ruditapes decussatus) Malá kobercová škeble (Venerupis pullastra) Japonská kobercová škeble (Ruditapes philippinarum) Zaděnka bradavičnatá (Venus verructosa) Zaděnka chione (Callista chione) Střenky (Ensis spp. , Pharus legumen) Mlž — nemá český název (Spisula solidissima) nemá český název (Donax spp. ) 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 5 cm 10 cm 25 mm 25 mm — — — — — 248 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 DRUH Surmovka čeřitá (Buccinum undatum) Chobotnice pobřežní (Octopus vulgaris) Mečoun obecný (Xiphias gladius) (4) Tuňák obecný (Thunnus thynnus) (5) Langusta (rod) (Palinurus spp. ) Minimální velikost Skagerrak/Kattegat — Region 1 až 5, s výjimkou Skagerraku/Kattegatu 45 mm 750 g 25 kg nebo 125 cm (spodní čelist) 6,4 kg 110 mm Druh Minimální velikost; regiony 1–5, s výjimkou Skagerraku/Kattegatu Humr severský (Nephrops norvegicus) Zadeček humra severského V celé oblasti, s výjimkou regionu 3 a divizí ICES VIa, VIIa: celková délka 85 mm, délka krunýře 25 mm Divize ICES VIa, VIIa; region 3: celková délka 70 mm, délka krunýře 20 mm V celé oblasti, s výjimkou regionu 3 a divizí ICES VIa, VIIa: 46 mm Divize ICES VIa, VIIa; region 3: 37 mm Makrela obecná (Scomber scombrus) Celá oblast s výjimkou Severního moře: 20 cm Sardel obecná (Engraulis encrasicholus) Severní moře: 30 cm Celá oblast, s výjimkou divize ICES IXa, východně od 7o 23′48″ západní délky: 12 cm Divize ICES IXa východně od 7° 23′48″ západní délky: 10 cm Krab německý (Cancer pagarus) Regiony 1 a 2 severně od 56° severní šířky:140 mm Region 2 jižně od 56° severní šířky s výjimkou divize ICES VIId, VIIe, VIIf a divizí ICES IVb, IVc: 130 mm Divize ICES IVb, IVc jižně od 56° severní šířky: 115 mm Divize ICES VIId, VIIe, VIIf: 140 mm Region 3: 130 mm Celá oblast s výjimkou divizí ICES VIIa severně od 52° 30′ severní šířky: 100 mm Divize ICES VIIa severně od 52° 30′ severní šířky a divize ICES VII d: 110 mm Hřebenatka svatojakubská (Pecten maximus) (1) Celková délka (délka krunýře). (2) 30 cm pouze k průmyslovému využití. (3) Od 1. ledna 2002 platí délka krunýře 87 mm. (4) Je zakázáno vyložit celkově více než 15 % mečounů o hmotnosti nižší než 25 kg nebo o délce nižší než 125 cm. (5) Je zakázáno vyložit celkově více než 15 % tuňáka obecného o hmotnosti nižší než 6,4 kg nebo o délce nižší než 70 cm. Totéž se týká jednotlivých jedinců tuňáka obecného o hmotnosti nižší než 1,8 kg. 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 249 PŘÍLOHA XIII URČOVÁNÍ VELIKOSTI MOŘSKÝCH ŽIVOČICHŮ 1. Velikost ryby se měří od předního konce hlavy až ke konci ocasní ploutve (obrázek 1). 2. Velikost humra severského se měří způsobem podle obrázku 2: — jako délka krunýře rovnoběžně se středovou osou od konce jedné z očních jamek až k distální hraně hlavohrudi a/nebo — jako celková délka od špičky nosce až ke konci posledního tělového článku, bez štětin a/nebo — v případě oddělených zadečků humra severského: od předního okraje prvního přítomného článku zadečku až ke konce posledního tělového článku, bez štětin. Zadeček musí být při měření narovnaný, nevytažený a položený na hřbetní straně. 3. Délka humra nebo langusty z regionů 1 až 5, s výjimkou Skagerraku a Kattegatu se určuje jako délka krunýře měřená podle obrázku 3 rovnoběžně se středovou osou od konce jedné z očních jamek až k distální hraně hlavohrudi. 4. Velikost humrů ze Skagerraku nebo Kattegatu se měří způsobem podle obrázku 3: — jako délka krunýře měřená rovnoběžně se středovou osou od konce jedné z očních jamek až k distální hraně hlavohrudi a/nebo — jako celková délka měřená od špičky nosce až ke konci posledního tělového článku, bez štětin. 5. Velikost kraba trnitého nebo kraba německého se určí způsobem podle obrázku 4A a 4B, jako maximální šířka krunýře měřená kolmo na předozadní středovou osu krunýře. 6. Velikost mlžů odpovídá rozměru v nejširším místě jejich schránky (obrázek 5). 7. Velikost surmovky se určí jako délka ulity měřená podle obrázku 6. 250 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 Obrázek 1 Obrázek 2 Obrázek 3 a) délka hlavohrudi b) celková délka 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 251 Obrázek 4 A Obrázek 4 B Obrázek 5 Obrázek 6 252 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 PŘÍLOHA XIV BĚŽNÉ A VĚDECKÉ NÁZVY VĚDECKÝ NÁZEV Centracanthidae Atherina spp. Mugilidae Lophiidae Aristaeomorpha foliacea, Aristeus antennatus, Crangon spp, Palaemon adspersus, Palaemon spp, Pandalus montagui, Pan- dalus spp, Parapenaeus longirostris, Penaeus aztecus Cepolidae Malococephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. Cyclopterus lumpus Chlamys varia Chlamys opercularis Pecten maximus Homarus gammarus Nephrops norvegicus Galatheidae Eledone cirrosa Octopus vulgaris Ruditapes philipinarum Microchirus ocellatus, Dicologlossa cuneata Solea solea/vulgaris Microchirus variegatus Belone spp. Scophthalmus rhombus Psetta maxima Lepidorhombus spp. Coris julis Osmerus spp. Cancer pagurus Maja squinado Polybius henslowi Seriola spp. Pandalus borealis Palinurus spp. Salmo salar Salmonidae Scyliorhinidae Scomber scomber Scomber spp. Venerupis pullastra Xiphias gladius Petromyzonidae Bivalvia Molva dypterygia Molva molva Mora mora Donax spp. Boops boops Dicentrarchus labrax Loliginidae, Ommastrephidae, Allotheuthis spp. Trachinidae Squalus acanthias spp. Mullidae Zeus faber Citharus linguatula Platichthys flesus Pleuronectes platessa BĚŽNÝ NÁZEV nemá český název Aterin (rod) Cípalovití Ďasovití Garnáti, krevety Gospicovití nemá český název Hranáč šedý Hřebenatka — nemá český název Hřebenatka malá Hřebenatka svatojakubská Humr evropský Humr severský nemá český název nemá český název Chobotnice pobřežní Japonská kobercová škeble nemá český název Jazyk obecný Jazyk pruhovaný Jehlice (rod) Pakambala kosočtverečná Kambala velká Pakambala (rod) Kněžík duhový Koruška (rod) Krab německý Krab trnitý Krab vlnitý Kranas (rod) Krevetka severní Langusta (rod) Losos obecný Lososovití Máčkovití Makrela obecná Makrela (rod) Malá kobercová škeble Mečoun obecný Mihulovití Mlži Mník modrý Mník mořský Morida obecná nemá český název Očnatec štíhlý Mořčák evropský Olihňovití Ostnatcovití Ostroun obecný Parmicovití Pilobřich ostnitý Platýs — nemá český název Platýs bradavičnatý Platýs velký 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 253 BĚŽNÝ NÁZEV Platýs limanda Platýs šedohnědý Platýsovití Plži Pražmovití Pstruh obecný Pyskounovití Rejnokovití Ropušnicovití Sardel obecná Sardinka obecná Sépie (rod) Sépie obecná Sleď obecný Sliznatky Smáčkovití Strašek kudlankový Střenka — nemá český název Střenka (rod) Stříbrnice Surmovka čeřitá Mlž — nemá český název Šprot obecný Štikozubec obecný Štítník šedý Štítníkovití Šupinoploutvci Treska bezvousá Treska malá Treska modravá Treska norská Treska obecná Treska pollak Treska příčnopruhá Treska jednoskvrnná Treska stříbrná Treska tmavá Treska (rod) Tuňáci Tuňák pruhovaný Tuňák obecný Tuňák velkooký Tuňák žlutoploutvý Úhořovec mořský Úhoř říční Velká kobercová Škeble Zaděnka kulovitá Zaděnka bradavičnatá VĚDECKÝ NÁZEV Limanda limanda Glyptocephalus cynoglossus Pleuronectidae Gastropoda Bramidae, Berycidae, Sparidae Salmo trutta Labridae Rajidae Scorpaenidae Engraulis encrasicholus Sardina pilchardus Sepia spp. Sepia officinalis Clupea harengus Myxinidae Ammodytidae Squilla mantis Pharus legumen Ensis spp. Argentinidae Buccinum undatum Spisula solidissima Sprattus sprattus Merluccius merluccius Eutrigla gurnardus Triglidae Trichiuridae Merlangius merlangus Trisopterus minutus Micromesistius poutassou Trisopterus esmarki Gadus morhua Pollachius pollachius Trisopterus luscus Melanogrammus aeglefinus Gadus argenteus Pollachius virens Phycis spp. Auxis spp. , Euthynnus spp. , Katsuwonus spp. , Thunnus spp. Katsuwonus pelamis Thunnus thynnus Thunnus obesus Thunnus albacares Conger conger Anguilla anguilla Ruditapes decussatus Mercenaria mercenaria Venus verrucosa 254 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 3 PŘÍLOHA XV SROVNÁVACÍ TABULKA Nařízení (ES) č. 894/97 Toto nařízení Článek 1 Čl. 2 odst. 1 Čl. 2 odst. 2 Čl. 2 odst. 3 Čl. 2 odst. 4 Čl. 2 odst. 5 Čl. 2 odst. 6 pododstavec 1 Čl. 2 odst. 6 pododstavec 2 Čl. 2 odst. 7 Čl. 2 odst. 8 Čl. 2 odst. 9 pododstavec 1 Čl. 2 odst. 9 pododstavec 2 Čl. 2 odst. 9 pododstavec 3 Čl. 2 odst. 10 pododstavec 1 písm. a), b) a c) Články 1 a 2 Článek 4 Článek 10 Článek 5 Články 14 a 15 — Čl. 5 odst. 1 a čl. 12 odst. 1 Čl. 5 odst. 6 — — Článek 6 Článek 7 Čl. 3 písm. d) Čl. 11 odst. 1 Čl. 2 odst. 10 pododstavec 1 písm. d) Čl. 3 písm. g) a h) Čl. 2 odst. 10 pododstavec 1 písm. e) Čl. 2 odst. 10 pododstavec 2 Článek 3 Článek 4 Čl. 5 odst. 1 Čl. 5 odst. 2 Čl. 5 odst. 3 pododstavec 1 Čl. 5 odst. 3 pododstavec 2 písm. a) Čl. 5 odst. 3 pododstavec 2 písm. b) první a druhá odrážka Článek 13 Článek 48 Článek 48 Článek 16 Článek 17 a čl. 18 odst. 2 Příloha XIII Čl. 19 odst. 1 Čl. 19 odst. 2 písm. b) Čl. 19 odst. 2 písm. a) Čl. 5 odst. 3 pododstavec 2 písm. b) třetí odrážka Článek 35 Čl. 5 odst. 3 pododstavec 2 písm. c) Čl. 19 odst. 3 Čl. 5 odst. 3 pododstavec 3 Čl. 19 odst. 2 písm. a) třetí věta Čl. 5 odst. 4 Čl. 5 odst. 5 Čl. 6 odst. 1 Čl. 6 odst. 2 Článek 7 Čl. 8 odst. 1 Čl. 8 odst. 2 Článek 9 Čl. 18 odst. 3 a 4 — Článek 26 Článek 36 Článek 20 — Článek 21 Článek 22 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 255 Nařízení (ES) č. 894/97 Toto nařízení Čl. 10 odst. 1 Čl. 10 odst. 2 písm. a) Čl. 10 odst. 2 písm. b) Čl. 10 odst. 3 Čl. 10 odst. 4 Čl. 10 odst. 5 Čl. 10 odst. 6 Čl. 10 odst. 7 Čl. 10 odst. 8 Čl. 10 odst. 9 Čl. 10 odst. 10 Čl. 10 odst. 11 Čl. 10 odst. 12 pododstavec 1 Čl. 10 odst. 12 pododstavec 1 Čl. 10 odst. 13 Čl. 10 odst. 14 Čl. 10 odst. 15 Čl. 10 odst. 16 Čl. 10 odst. 17 Čl. 10 odst. 18 Čl. 10 odst. 19 Článek 11 Článek 12 Článek 13 Článek 14 Článek 15 Článek 16 Článek 17 Článek 18 Článek 19 Článek 20 Příloha I Příloha II Příloha III Příloha IV Příloha V Příloha VI Příloha VII — Čl. 30 odst. 1 Článek 39 Článek 29 Čl. 34 odst. 1, 2 a 3 Čl. 34 odst. 4 Čl. 29 odst. 6 a čl. 34 odst. 5 — — Článek 37 Článek 23 Čl. 28 odst. 2, čl. 29 odst. 5, čl. 30 odst. 2 pododstavec 2, čl. 30 odst. 3, čl. 34 odst. 5 a článek 40 Článek 31 Článek 41 — Čl. 30odst. 1 poslední věta Čl. 28 odst. 1 Článek 32 Článek 33 Článek 38 Čl. 24 odst. 1 — Čl. 24 odst. 2 Článek 42 Článek 43 Článek 44 Článek 45 Článek 46 Článek 48 Článek 49 Článek 50 Příloha I, II, II, IV a V Příloha XII Příloha XII Příloha XIII Příloha VI Příloha VII Příloha XV


title: WRITTEN QUESTION No. 967/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Transport of freight through Austria and transit permits

eurovoc_concepts:
Austria
Union transit
approximation of laws
carriage of goods
rail transport
transport authorisation
transport company
transport of dangerous goods

text: C 402/50 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 12. 98 Genom transportprogrammet inom fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r forskning och utveckling finansierar kommis- sionen flera projekt f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rflyttning till fots och p(cid:229) cykel. Ett av dessa (cid:228)r Adonis med m(cid:229)let att uppr(cid:228)tta en lista med goda r(cid:229)d f(cid:246)r cykling i st(cid:228)der. Dessutom ger kommissionen ekonomiskt st(cid:246)d till Europeiska cyklistf(cid:246)rbundets EurovØlo-projekt, med m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att skapa ett europeiskt n(cid:228)t av cykelv(cid:228)gar. En av dessa cykelv(cid:228)gar, London-Rom, g(cid:229)r genom Bryssel. (98/C 402/061) SKRIFTLIG FR¯GA E-0967/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (30 mars 1998) ˜mne: Frakttransporter genom (cid:214)sterrike och transittillst(cid:229)nd Det grekiska statliga f(cid:246)retaget Pyr-Kal utf(cid:246)r ofta transittransporter inom gemenskapen och tredje land. D(cid:229) f(cid:246)retaget nyligen skulle utf(cid:246)ra tv(cid:229) frakttransporter (en fr(cid:229)n Grekland till Belgien och en fr(cid:229)n Slovakien till Grekland) konstaterade det att de (cid:246)sterrikiska myndigheterna fortfarande kr(cid:228)ver transittillst(cid:229)nd, p(cid:229) samma s(cid:228)tt som de gjorde innan landet blev EU-medlem. Det (cid:228)r v(cid:228)rt att notera att ifr(cid:229)gavarande frakter var (cid:148)rid class 1 › cargo(cid:148) och att de betecknades som (cid:148)euro 1 certificated(cid:148), att transporten utf(cid:246)rdes med t(cid:229)g och att Belgien och Tyskland (EU-medlemsl(cid:228)nder), genom vilka frakten ocks(cid:229) gick, inte kr(cid:228)vde n(cid:229)gra transittillst(cid:229)nd. Kan kommissionen s(cid:228)ga om (cid:214)sterrike har r(cid:228)tt att kr(cid:228)va transittillst(cid:229)nd f(cid:246)r frakter av gemenskapsursprung (n(cid:229)got som (cid:246)vriga EU-medlemsl(cid:228)nder inte g(cid:246)r) samt p(cid:229) vilket s(cid:228)tt den avser att agera f(cid:246)r att (cid:214)sterrike skall anpassa sig till de avtal landet f(cid:246)rbundit sig att f(cid:246)lja inom ramarna f(cid:246)r unionen. Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 maj 1998) Kommissionen bekr(cid:228)ftar att avs(cid:228)ndaren i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 96/49/EG av den 23 juli 1996 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods p(cid:229) j(cid:228)rnv(cid:228)g (1) skriftligen m(cid:229)ste anm(cid:228)la transporter av vissa typer av farligt gods som klassats som (cid:148)RID-klass 1 › cargo(cid:148). Eftersom fr(cid:229)gest(cid:228)llaren inte n(cid:228)mner vilken typ av gods som transporten g(cid:228)llde kan kommissionen inte ta st(cid:228)llning till huruvida det (cid:148)transittillst(cid:229)nd(cid:148) som de (cid:246)sterrikiska myndigheterna kr(cid:228)vde (cid:228)r f(cid:246)renligt med g(cid:228)llande gemenskapsr(cid:228)tt. F(cid:246)r transport av gods av klass 1, som explosiva (cid:228)mnen och artiklar, kr(cid:228)vs dock tillst(cid:229)nd fr(cid:229)n beh(cid:246)rig myndighet. (1) EGT L 235, 17. 9. 1996. (98/C 402/062) SKRIFTLIG FR¯GA E-0973/98 fr(cid:229)n Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) till kommissionen (30 mars 1998) ˜mne: Frim(cid:228)rken i euro En av de (cid:229)tg(cid:228)rder som kommer att (cid:229)tf(cid:246)lja inf(cid:246)randet av euron (cid:228)r utgivning av frim(cid:228)rken som kommer att ers(cid:228)tta de nuvarande frim(cid:228)rkena i samtliga medlemsstater. Med tanke p(cid:229) den betydelse som detta har b(cid:229)de f(cid:246)r de vanliga anv(cid:228)ndarna och samlarna (cid:228)r det av intresse f(cid:246)r frim(cid:228)rkssektorn att f(cid:229) veta hur denna sektor kommer att p(cid:229)verkas av eurons inf(cid:246)rande. Kan kommissionen tala om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder man t(cid:228)nker vidta, vem som kommer att ge ut frim(cid:228)rken (vilket nu g(cid:246)rs p(cid:229) nationell niv(cid:229)) och vilka f(cid:246)rslag det finns n(cid:228)r det g(cid:228)ller att g(cid:246)ra motiven p(cid:229) frim(cid:228)rkena enhetliga?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 936/98 af Florus WIJSENBEEK til Kommissionen. Strafforfølgelse i udlandet

eurovoc_concepts:
EU national
carrier
extra-territoriality
intra-EU transport
national law
offence
rest period
road transport
transport regulations
working time

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 967/98 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Transporte de mercancías por Austria y permiso de tránsito

text: C 402/50 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 22. 12. 98 Por œltimo, la Comisi(cid:243)n financia, por un lado, dentro del Programa espec(cid:237)fico relativo al Transporte del cuarto programa marco de investigaci(cid:243)n y desarrollo, varios proyectos que tienden, en particular, a promover que los ciudadanos caminen o vayan en bicicleta, entre los que se encuentra el Proyecto Adonis, cuyo objetivo es proporcionar un catÆlogo de buena prØctica para la utilizaci(cid:243)n de la bicicleta en la ciudad. Por otro lado, apoya a su vez financieramente la iniciativa Eurobicicleta de la Federaci(cid:243)n Ciclista Europea cuyo objetivo es desarrollar itinerarios ciclistas transeuropeos y, entre ellos, el de Londres a Roma, que pasa por Bruselas. (98/C 402/061) PREGUNTA ESCRITA E-0967/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisi(cid:243)n (30 de marzo de 1998) Asunto: Transporte de mercanc(cid:237)as por Austria y permiso de trÆnsito La empresa pœblica griega PIR-KAL transporta con frecuencia mercanc(cid:237)as a travØs del territorio comunitario y de terceros pa(cid:237)ses. Recientemente, al tratar de llevar a cabo el transporte de dos cargamentos (de Grecia a BØlgica y de Eslovaquia a Grecia), comprob(cid:243) que las autoridades austriacas continœan exigiendo un permiso de trÆnsito como hac(cid:237)an antes de que el pa(cid:237)s se adhiriera a la UE. Vale la pena seæalar que estos cargamentos son RID CLASS 1 › CARGO y estÆn clasificados como EURO 1 CERTIFICATED, que el transporte se realiza por tren, y que BØlgica y Alemania (Estados miembros de la Uni(cid:243)n), pa(cid:237)ses por los cuales tambiØn pasa la carga, no exigen ningœn permiso de trÆnsito. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si Austria tiene derecho a exigir un permiso de trÆnsito para las mercanc(cid:237)as de procedencia comunitaria (algo que no hacen los demÆs Estados miembros de la UE) y quØ medidas tiene intenci(cid:243)n de adoptar para que este pa(cid:237)s cumpla las obligaciones contractuales contra(cid:237)das en el marco de la Uni(cid:243)n? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 1998) La Comisi(cid:243)n confirma que, de acuerdo con la Directiva 96/49/CE de 23 julio 1996 sobre la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones en relaci(cid:243)n con el transporte de mercanc(cid:237)as peligrosas por ferrocarril (1), el expedidor deberÆ notificar por escrito el transporte de algunas mercanc(cid:237)as peligrosas certificadas como «RID class 1 › cargo». Dado que Su Seæor(cid:237)a no precisa el tipo de mercanc(cid:237)as que se transporta, la Comisi(cid:243)n no puede precisar si la «autorizaci(cid:243)n de trÆnsito» solicitada por las autoridades austr(cid:237)acas se ajusta a la legislaci(cid:243)n comunitaria existente. No obstante, el transporte de mercanc(cid:237)as «class 1», como sustancias y art(cid:237)culos explosivos, estÆ sujeto a la aprobaci(cid:243)n por parte de la autoridad competente. (1) DO L 235 de 17. 9. 1996. (98/C 402/062) PREGUNTA ESCRITA E-0973/98 de Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) a la Comisi(cid:243)n (30 de marzo de 1998) Asunto: Ediciones filatØlicas en Euros Dentro del conjunto de medidas que acompaæarÆn la entrada en vigencia del Euro destaca la emisi(cid:243)n de sellos postales que, en el conjunto de pa(cid:237)ses miembros, habrÆn de sustituir a sus actuales ediciones filatØlicas. Dada la importancia que reviste tanto para usuarios como para coleccionistas el Æmbito filatØlico, existe interØs en conocer cuales serÆn las consecuencias que tendrÆ la entrada en vigor del Euro para el sector de referencia. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆles son las previsiones al respecto, quiØnes serÆn los emisores de las ediciones filatØlicas que actualmente se efectœan a nivel nacional y quØ propuestas europe(cid:237)stas existirÆn sobre el particular para uniformizar los motivos que registrarÆn las emisiones?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 977/98 af Carlo RIPA DI MEANA til Kommissionen. "Lotto zero" - overtrædelse af direktivet om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet

eurovoc_concepts:
Italy
cultural heritage
environmental impact
motorway
prevention of pollution
project evaluation
protected area
protection of animal life
protection of plant life
road building


title: Rådets förordning (EG) nr 731/98 av den 30 mars 1998 om ändring av förordning (EG) nr 3070/95 om genomförande av ett pilotprojekt med satellitövervakning inom NAFO:s regleringsområde

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

text: 2. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/5 R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 731/98 av den 30 mars 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 3070/95 om genomf(cid:148)rande av ett pilotprojekt med satellit(cid:148)vervakning inom NAFO:s regleringsomr(cid:134)de EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING Det b(cid:148)r vidtas (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra f(cid:148)rslaget p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134). med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 43 i denna, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3070/95 (3) genomf(cid:148)r medlemsstaterna ett pilotprojekt avseende satellit(cid:148)vervak- ning av fartyg som bedriver fiske i regleringsomr(cid:134)det fr(cid:134)n och med den 1 januari 1996 till och med den 31 december 1997. Den 19 september 1997 antog NAFO:s fiskerikom- mission ett f(cid:148)rslag om att f(cid:148)rl(cid:132)nga satellit(cid:148)vervaknings- projektet till och med den 31 december 1998. Enligt artikel XI i NAFO-konventionen blir f(cid:148)rslaget en obligatorisk (cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r de avtalsslutande parterna i NAFO fr(cid:134)n och med den 25 november 1997 om inga inv(cid:132)nd- ningar g(cid:148)rs f(cid:148)re dess. P(cid:134) grund av att det (cid:132)r br(cid:134)ttom och att det (cid:132)r en gemensam angel(cid:132)genhet b(cid:148)r denna f(cid:148)rordning till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)rordning (EG) nr 3070/95 (cid:132)ndras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: I artikel 1. 1 skall ”31 december 1997” ers(cid:132)ttas med ”31 december 1998”. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den i Europeiska gemenskapernas officiella offentligg(cid:148)rs tidning. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 30 mars 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar LORD SIMON of HIGHBURY Ordf(cid:148)rande (1) EGT C 6, 10. 1. 1998, s. 17. (2) Yttrande avgivet den 13 mars 1998 ((cid:132)nnu ej offentliggjort i EGT). (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 11


title: QUESTION ECRITE no 974/98 de Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR à la Commission. Actions communautaires en faveur des sans-abri au titre de la ligne budgétaire B3-4103

eurovoc_concepts:
EU action
EU initiative
European Social Fund
United Kingdom
homelessness
marginalisation
non-governmental organisation
social integration