title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission yksiköiden laatimasta työasiakirjasta - Talous- ja rahaliiton ulkoiset näkökohdat"

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
euro
exchange rate
financial policy

text: 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/65 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission yksiköiden laatimasta työasiakir- jasta – Talous- ja rahaliiton ulkoiset näkökohdat” (98/C 157/16) Euroopan komissio päätti 13. toukokuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission yksiköiden laatimasta työasiakirjasta ”Talous- ja rahaliiton ulkoiset näkökohdat”. Asian valmistelusta vastannut talous-, raha- ja valuutta-asiain jaosto antoi lausuntonsa 10. maaliskuuta 1998. Esittelijä oli Robert Pelletier. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. –26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 63 ääntä puolesta, 19 vastaan, ja 19 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Pitkän tutkimus- ja kuulemistyön tuloksena huh- tikuussa 1997 julkaistu komission työasiakirja sisältää komission ensimmäiset pohdinnat euron tulevasta roo- lista ja asemasta kansainvälisessä valuuttajärjestel- mässä. 1. 2. On paikallaan kiittää komissiota tästä yhteenve- dosta, jossa käsitellään talous- ja rahaliiton sekä muun maailman välisiä varsin monisyisiä suhteita. 1. 3. Komissio arvioi euroon siirtymisen kansainväli- siä vaikutuksia nostaen esiin euroalueen taloudellisen painoarvon maailman taloudessa, siirtymästä aiheutu- vat ongelmat, euron muuntokurssin ja talouspolitiikan väliset yhteydet sekä lopuksi Euroopan aseman kansain- välisenä kauppakumppanina. Komissio ei juuri tee ehdotuksia, vaan esittelee 1. 4. ongelmat ottamatta niihin kantaa. Komissio avaa täten maailman valuuttamarkkinoiden tasapainon kannalta perustavanlaatuisen keskustelun, sillä eurolla on määrä olla ratkaiseva kansainvälinen rooli dollarin rinnalla. 1. 5. Komission toteuttamia euron edistämistoimia pitäisi vahvistaa vielä perusteellisimmin teknisin selvi- tyksin, jotta voitaisiin vastata mm. YK:n talouskomis- sion (1), kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) (2), OECD:n tai Euroopan unionin lukuisten yleisesti tun- nustettujen taloustutkimuslaitosten (3) esittämiin kysy- (1) Economic Survey of Europe in 1996–1997, United Nations, New York and Geneva, 1997. (2) Maailman talousnäkymät – toukokuu 1997 – IMF (Kan- sainvälisen valuuttarahaston henkilökunnan tekemä tut- kimus). (3) Turhan polemiikin välttämiseksi jäsenvaltioiden omien elinten huomioita ei ole lainattu käsiteltävään asiakirjaan. Huomattakoon kuitenkin, että ne ovat pitkälle samansuun- taiset kansainvälisten laitosten tekemien havaintojen kanssa. myksiin. Komissio on unohtanut kyseiset elimet tai se sivuuttaa ne pintapuolisesti mainitsemalla, että ”kan- sainvälisissä elimissä käydään entistä vilkkaampaa kes- kustelua”. 2. Taustaa 2. 1. Komitea on jo ottanut kantaa yhteiseen valuut- taan liittyviin talous- ja rahakysymyksiin mm. loka- kuussa 1995 antamassaan lausunnossa aiheesta ”Vihreä kirja käytännön järjestelyistä yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseksi” (4). Komitea korostaa lausunnossaan, että komitean ja yhteisön viranomaisten tehtävä on tarkastel- la tilannetta realistisesti. Tämänkertaisen lausuntoluon- noksen taustalla on sama lähestymistapa. Lausuntoluon- noksen pääasiallinen tarkoitus on toimia talous- ja sosiaalikomitean panoksena keskusteluun mitenkään kyseenalaistamatta komitean tukea yhtenäisvaluutan käyttöönotolle. Tässä vaiheessa pyritään ratkaisujen tarjoamisen sijaan lähinnä asettamaan kysymyksiä ja esittelemään ongelmat. 3. Yleistä 3. 1. Komission asiakirjan osassa A esitellään pää- asialliset talouden indikaattorit, joita käytetään mittaa- maan euroalueen painoa maailman taloudessa lähinnä Yhdysvaltoihin ja Japaniin nähden. Osasta A käy selvästi ilmi, että mikäli euroalue kattaa kaikki unionin jäsenvaltiot, sen merkitys tulee olemaan Yhdysvaltoihin verrattava niin talous- kuin kauppaelämässä. Talous- ja rahaliitto synnyttänee lisäksi hyvin nopeasti yhdet maailman suurimmista valtion jvk-markkinoista. 3. 2. Tässä vaiheessa Euroopan unionin vertaaminen Yhdysvaltojen ja Japanin kaltaisiin maihin on kuitenkin varsin suhteellista, koska Euroopan unionin jäsenvaltiot poikkeavat suuresti toisistaan. Niillä on keskenään (4) EYVL C 18, 22. 1. 1996. C 157/66 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 erilainen talousrakenne (BKT per capita vaihtelee yh- destä neljään), niiden talouksien perustoimintasäännöt (valtion sääntelytoimet, verotusjärjestelmä jne. ) ja niiden yhteiskunnalliset suhteet poikkeavat suuresti Yhdysval- tojen ja Japanin tilanteesta. Yhdysvallat ja Japani ovat paljon Euroopan unionin valtioita homogeenisempia, vaikka niissäkin on havaittavissa merkittäviä alueellisia eroja. 3. 3. Vertailtaessa euroalueen asemaa maailman ta- loudessa Yhdysvaltoihin ja Japaniin voidaan vertailujen ansioksi lukea, että ne luovat viitekehyksen yleiselle mielipiteelle. Vertailut ovat kuitenkin teknisesti hataria, sillä ne yksinkertaistavat kansainvälisissä raporteissa esitettyjä ja keskenään kilpailevien talouksien painoar- vosta annettuja tietoja. 3. 4. Vaikka komission valitsema lähestymistapa eu- roalueen määrittämiseen on ymmärrettävä (myös komi- tea tukee varauksetta komission pyrkimystä saada kaikki 15 jäsenvaltiota osallistumaan talous- ja rahaliittoon), on kiusallista ruokkia käsitystä, että euroalue kattaisi koko Euroopan unionin, vain siksi että ”vältettäisiin talous- ja rahaliittoon ensimmäisessä aallossa osallistu- vien jäsenvaltioiden lukumäärää koskeva spekulaa- tio” (1). Eri vaihtoehdot huomioon ottava tutkimus olisi ollut ehdottomasti asiallisempi. Tällä hetkellä näet tiedetään, että Euroopan 3. 5. unionin jäsenvaltioista neljä jää vuonna 1999 talous- ja r0ahaliiton ulkopuolelle joko siitä syystä, että ne eivät itse halua liittyä tai että ne eivät täytä Maastrichtin sopimuksessa taloudelle ja rahataloudelle asetettuja kriteereitä. Epävarmuus yhteisvaluutta-alueeseen kuulu- vien maiden lukumäärästä heikentää komission työasia- kirjan merkitystä. Voimme tosin todeta, että euroalueen ulkopuolelle jäävät maat tulevat olemaan alueesta hyvin riippuvaisia, sillä ne joutuvat alistumaan sääntöihin ja vaikutusvaltaan, jota euroalueella on ulkopuolelle jäävien maiden raha- ja valuuttapolitiikkaan, mutta on mahdotonta väittää, että kaikissa viidessätoista jäsenvaltiossa noudatettaisiin mainituissa kysymyksissä yhdenmukaista politiikkaa. 3. 6. On mahdollista, että jännitteet häviävät euroop- palaisten valuuttojen väliltä, mutta mitään varmuutta asiasta ei ole. Jännitteiden ja arbitraasin syyt jäävät kuitenkin vähäisiksi, jos lähentymiskriteerit Tanskan tavoin täyttyvät, jos lähentymispyrkimykset jatkuvat vakaina kuten Kreikassa ja jos löytyy poliittista tahtoa liittyä nopeasti euroalueeseen kuuluvien maiden ryhmään, mistä nykyään on entistä selvempiä merkkejä myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Jakautuminen euroon kuuluviin ja siihen kuulumattomiin maihin antaa valuuttamarkkinoille lähestulkoon jatkuvan mahdolli- suuden arbitraasin harjoittamiseen kyseisten valuuttojen välillä (2). 3. 7. Euroalueen rahoitusmarkkinat 3. 7. 1. Komissio korostaa aivan oikein rahoitusmark- kinoiden suuruusluokan muutosta ja etenkin sitä, että olemme luomassa maailman suurimpia valtion jvk- markkinoita, vaikka kunkin lainan kansalliset tunnus- merkit säilyvätkin. 3. 7. 2. Talous- ja sosiaalikomitea olisi toivonut komis- sion asiakirjalta enemmän selkeyttä komitean oleellisiksi katsomissa kohdissa. Seuraavat seikat vaativat täsment- ämistä: – markkinoiden todellisen integraation esteet, joita aiheutuu verotusjärjestelmien eroavuuksista ja vaa- rasta, että säästöt ohjautuvat suuressa mitassa sellai- siin alueen maihin, joiden verotusjärjestelmä on edul- lisin; – vaara, että euroalueeseen kuuluvien maiden vähim- mäisvarantovelvoitteet suosivat sellaisia euroaluee- seen kuulumattomia maita, jotka voivat liittyä talous- ja rahaliittoon myöhemmin, varmistettuaan ensin hallitsevan asemansa markkinaosuuksin; – yhdistettyjen raha- ja rahoitusmarkkinoiden vaiku- tukset nykyisiin finanssikeskuksiin. Arvopaperipörs- sien ja muiden kauppapaikkojen lukumäärän välttä- mättömäksi katsottu vähentäminen asettaa tiettyjen finanssikeskusten tulevaisuuden vaakalaudalle (3). Eu- roopan unionissa on 32 pörssiä. Yhdysvalloissa niitä on kahdeksan. 3. 7. 3. Komission työasiakirja, josta on pyydetty ta- lous- ja sosiaalikomitean lausunto, käsittelee tosin euron ulkoisia näkökohtia, mutta myös rahoitusmarkkinoiden yhdistämisestä olisi toivottavaa saada erillinen tiedo- nanto. 3. 8. Euron kansainvälistäminen Komissio arvelee, että euron kansainvälinen 3. 8. 1. käyttö lisääntyy ja siitä kehittyy euroalueella kauppaa käyvien EU:n ulkopuolisten yritysten käyttämä laskutus- valuutta jopa talous- ja rahaliiton ulkopuolisissa trans- aktioissa. 3. 8. 2. Komission mielestä talouselämän toimijoiden ja keskuspankkien pitäisi toisaalta suosia euron käyttöä reservivaluuttana noudatettaessa vakauteen tähtäävää finanssi- ja rahapolitiikkaa. 3. 8. 3. Julki tuomaton mutta käyttökelpoinen ajatus on, että euro voisi tietyn ajan kuluttua ainakin osaksi (1) Ks. komission asiakirjan johdanto-osan kohta 3. (2) Ks. myös Englannin pankin julkaisu ”Practical issues arising from the introduction of the Euro”. (3) Ks. Englannin pankin varapääjohtajan David Clementin esitys, jossa hän vakuuttaa, että Lontoosta tulee euron johtava finanssikeskus Euroopassa, vaikka Englanti jäisi euroalueen ulkopuolelle (Financial Times, 20. tammikuuta 1998). 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/67 korvata dollarin kansainvälisten sijoitussaatavien va- luuttana. 3. 8. 4. Tätä ajatusta, joka on tärkeällä sijalla kaikessa euron käyttöönottoa koskevassa kirjoittelussa, olisi syytä selvittää tarkemmin. 3. 8. 4. 1. Dollarin asema keskuspankkien saatavissaan käyttämänä valuuttana ei niinkään ole ollut vapaan valinnan tulos kuin välttämättömyys, joka on johtunut toisaalta Yhdysvaltojen kauppataseen alijäämästä ja alhaisesta säästämisasteesta, toisaalta siitä, että dollarin alamäen jyrkkenemisen pelossa keskuspankkien on ollut mahdotonta laskea dollareitansa valuuttamarkkinoille. Oivallisena esimerkkinä ilmiöstä mainittakoon Japani, joka suorastaan ”pursuilee” Yhdysvaltojen kanssa käymänsä kaupan ylijämäisyyden tasapainottamiseksi saatuja amerikkalaisia joukkovelkakirjoja. Laajalle levinnyt käsitys, että reservivaluutan 3. 8. 4. 2. asemasta on pelkästään etua, kaipaa niin ikään selityk- siä. Mikäli eurosta tulee sen luontaisten ominaisuuksien ansiosta tavoiteltu valuutta, välitön seuraus on, että sen arvo nousee etenkin kilpaileviin suuriin valuuttoihin, dollariin ja jeniin nähden. 3. 8. 4. 3. Hyvin harvoin mainitaan haitat, joita euron mahdollinen yliarvostus valuuttamarkkinoilla voi ai- heuttaa alueen yrityksille. Talous- ja sosiaalikomitea toivoo, että asiasta tehtäisiin perusteellinen tutkimus (1). Aliarvostus olisi kuitenkin aivan yhtä haitallista kuin yliarvostus. Itse asiassa kansainvälistä valuuttajärjes- telmää olisi ehkä uudistettava perusteellisesti. Dollarin ja jenin kurssit ovat heilahdelleet huomattavasti ja on mahdollista, että eurolle käy samalla tavalla. Myönteistä rahaliitossa on kuitenkin se, että jäsenvaltioiden ulkoi- nen riippuvuus vähenee merkittävästi, koska pääosa euroina käytävästä kaupasta tapahtuu talous- ja rahaliit- toon osallistuvien maiden välillä. Euron ulkoinen arvo on siten paljon vähäisempi ongelma kuin tähän asti on ollut esimerkiksi Ranskan frangin ulkoinen arvo Ranskalle tai Belgian frangin ulkoinen arvo Belgialle. 3. 8. 4. 6. Olisi toivottavaa, että komissio ja Euroopan rahapoliittinen instituutti käynnistäisivät perusteellisen tutkimuksen siitä, mitä vaikutuksia on rahan määrän säätelymahdollisuuksien heikkenemisellä ja siitä seuraa- valla eurovarantojen hallitsemisen menetyksellä (2). 4. Siirtymän aiheuttamat ongelmat – Osa B Komissio korostaa, että vaikka euro vaikuttanee 4. 1. keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä myönteisesti kan- sainväliseen valuuttajärjestelmään, siirtymävaiheeseen liittyy vielä joukko ratkaisemattomia kysymyksiä. Kysy- mykset koskevat mahdollista epävakaata jaksoa euron ja muiden suurten valuuttojen välisissä vaihtokursseissa sekä mahdollisuutta, että euron arvo erkanee liikaa sopivaksi katsotusta tasosta. Tämä vaara on ilmeinen nykyisessä kansainvälisessä valuuttajärjestelmässä eikä liity yhtenäisvaluuttaan siirtymiseen Euroopassa. Euron ulkoinen arvo tulee kuitenkin olemaan paljon toissijai- sempi asia Euroopan talouksille kuin niiden omien valuuttojen ulkoiset arvot ovat olleet, mitä voidaan pitää selkeänä edistysaskeleena. 4. 2. Asiakirjassa täsmennetään, että tällaista epäva- kautta saattaa ilmetä ennen tammikuun 1. päivää 1999 tai siirtymäkauden aikana lähinnä neljästä syystä: – Talouselämän toimijat havaitsevat, että Euroopan keskuspankki joutuu tulevaisuudessa noudattamaan erittäin ankaraa rahapolitiikkaa. – Jäsenvaltiot harjoittavat väljempää finanssipolitiik- kaa. – Keskuspankkeihin kertyy liikaa dollareita. – Euron synnyttämän arbitraasin arvaamattomuus si- joittajien keskuudessa. 3. 8. 4. 4. Komissio käsittelee asiakirjansa kohdassa 10 valitettavan suppeasti rahapolitiikan peruskysymystä rahan määrän säätelystä taloudessa, mihin ulkomaisten toimijoiden päätökset ilman muuta vaikuttavat. 4. 3. Komissio antaa rauhoittavia selityksiä kolmeen ensiksi mainittuun kohtaan mutta myöntää sijoittajien käyttäytymiseen vaikuttavan epävakauden siirtymäkau- den aikana. 3. 8. 4. 5. Euron kansainvälisen roolin kehittymisestä seurannee johdonmukaisesti myös eurotalletusten yleis- tyminen euroalueen ulkopuolella – aivan kuten eurodol- lareiden kohdalla on tapahtunut. Näitä talletuksia tulta- neen käyttämään luotonannon pohjana ilman, että Euroopan keskuspankki tai muu valvontaviranomainen voi säännöstellä niiden volyymejä. (1) Euroopan parlamentti varoittaa euron yliarvostuksen la- mavaikutuksista (ks. Euroopan parlamentin päätöslausel- ma 13. tammikuuta 1998). 4. 3. 1. Komission tekemien tutkimusten valossa voi- daan ajatella myös sellaista hahmotelmaa, että euron lähtökurssi määritetään tasolle, joka poikkeaa huomat- tavasti Euroopan talouden monimuotoisista perusteki- jöistä. (2) Wim Duisenberg myönsi ongelman keskustellessaan ai- heesta talous- ja sosiaalikomitean talous-, raha- ja valuutta- jaoston edustajien kanssa. Hän oli kuitenkin sitä mieltä, että eurotalletusten mahdollisten poikkeamien hallinta kuuluu euroalueen ulkopuolisten maiden rahapoliittisten viranomaisten tehtäviin. C 157/68 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 4. 3. 2. Euroopan keskuspankki saattaa näet joutua ajamaan liian tiukkaa rahapolitiikkaa ja nostamaan korkotasoa vastatakseen rahoitusmarkkinoiden epäi- lyksiin, jotka kohdistuvat tiettyjen maiden hintavakaus- politiikkaan. Siirtymävaiheessa on siis vältettävä kaikkia Euroopan keskuspankin uskottavuutta heikentäviä te- kijöitä. 4. 4. Euroopan keskuspankkien nykyisinkin runsaat dollarivarannot saattavat osoittautua aivan liian suurik- si, koska dollarivarannon tarve vähenee euroon osallistu- vien valuuttojen kiinteän pariteettiarvon vuoksi ja toi- saalta muina kuin euroina merkityt kauppa- ja rahoitus- transaktiot vähenevät hyvin voimakkaasti, koska kaksi kolmasosaa kaupasta on yhteisön sisäistä. Euroa suosiva tuotto-riskisuhde, jota markki- 4. 4. 1. noiden likvidiyden kasvaminen vahvistaa, saa investoijat lisäämään eurosaataviaan. 4. 5. Euroopan keskuspankin rooli tulee siis olemaan ratkaiseva. Ei pidä myöskään aliarvioida euron liiallisen vahvistumisen vaaraa tai Euroopan keskuspankin mah- dollisia pyrkimyksiä vahvistaa euroa korkokantaa ko- rottamalla. 4. 6. Muita keinottelua mahdollisesti synnyttäviä ky- symyksiä ovat yhtenäisvaluutan tulevaan ulkoiseen ar- voon liittyvät epävarmuustekijät suhteessa muihin va- luuttoihin. Tämä arvo tulee riippumaan euroon osallis- tuvien maiden talouden kantokyvystä sekä sijoittajien luottamuksesta Euroopan keskuspankkiin. Kaikkiin uu- siin valuuttaryhmittymiin liittyy tuntemattomia teki- jöitä, jotka saattavat ilmetä korkeampina riskipree- mioina. 4. 7. Massiivinen keinotteluaalto häiriövaikutuksi- neen on varteenotettava vaara rahapolitiikasta vastaa- vien viranomaisten vakuutteluista ja tiettyjen arvoval- taisten finanssipiirien näkemyksistä huolimatta. Vaikka tilanne ei olekaan enää sama kuin syyskuussa 1992, rahatalousviranomaisten voi olla vaikeaa hillitä yhteen tai useampaan valuuttaan kohdistuva epänormaali paine. On arveluttavaa vertailla rahavirtoja ja -varanto- ja, mutta on myös muistettava, että valuuttamarkkinoi- den päivittäiset liikkeet arvioidaan noin 1 300 miljardiksi dollariksi. Tämä summa riippuu kuitenkin merkittävästi päivän tilanteesta, ja siihen on sovellettava korjauskerro- inta päivittäisten toimintojen huomioonottamiseksi. Summa on selvästi aliarvioitunakin huomattavasti suu- rempi kuin Euroopan keskuspankkien yhteenlaskettu valuuttavaranto, jonka kansainvälinen valuuttarahasto arvioi 350 miljardiksi dollariksi (1). Tapahtumien lu- kumäärä valuuttamarkkinoilla tulee pienenemään jäsen- valtioiden omien valuuttojen hävitessä euroalueelta, mutta dollaritransaktiot hallitsevat ja tulevat hallitse- maan valuuttamarkkinoilla vastaisuudessakin. Talouden tunnuslukujen lähentymisestä huoli- 4. 8. matta euroalue ei voi säästyä kansainvälisten valuutta- markkinoiden ajoittaisilta häiriöiltä. Dollarin heilahte- luiden johdosta Euroopan valuuttajärjestelmään kohdis- tuneet jännitteet siirtynevät euroon. Euroopan keskus- pankin kyky hallita häiriöitä paranee keskuspankkien nykyiseen kuulemis- ja keskinäisapujärjestelmään ver- rattuna, mutta valuuttakellutuksen häiriövaikutuksia voidaan tuskin kokonaan poistaa (2). 4. 9. Olisi varomatonta jättää huomiotta olettamus, jonka mukaan euron ja euroalueen ulkopuolelle jäävien Euroopan unionin valtioiden valuuttojen vaihtokurssit kehittyvät eri suuntiin. Lienee tarpeetonta muistuttaa kilpailuperusteisten devalvaatioiden vaarasta tässä yh- teydessä. 4. 10. Vaikka jo usean vuoden ajan on ollut havaitta- vissa, että keskuskurssit lähenevät toisiaan ja ovat entistä vakaampia, on otettava huomioon, että markkinoilla saattaa syntyä poikkeuksellisen voimakas paine, jota ei välttämättä kyetä hallitsemaan Euroopan keskuspankin ja jäsenvaltioiden keskuspankkien interventioin. Euroo- pan rahapoliittinen instituutti tietää tämän vaaran mutta uskoo pystyvänsä torjumaan sen korkokannan muutok- sin ja valuuttamarkkinainterventioin. 4. 11. Euroopan talous- ja rahaliiton yhtenäisyydelle tästä aiheutuvaa uhkaa ei pidä kuitenkaan aliarvioida. Liitto ei kestäisi sitä, että vaihtokurssien hallitsematto- mat korjaukset aiheuttaisivat maiden väliseen kilpailu- kykyyn suuria eroavuuksia. Talous- ja sosiaalikomitean mielestä asia vaatii lisätutkimusta. 4. 12. Vastaava selvitys olisi tehtävä myös euroalueen vaikutuksista Euroopan unionin itälaajentumissuunni- telmiin. On nimittäin vaikea kuvitella, että kyseiset maat voisivat liittyä myös euroalueeseen laajentumiselle asetetussa aikataulussa. (1) Ks. komission asiakirjan liite I. (2) Euroopan parlamentti totesi 13. tammikuuta 1998 tämän lausunnon kohteena olevasta komission asiakirjasta anta- massaan päätöslauselmassa, että ”euro saattaa välittömästi sen käyttöönoton jälkeen joutua kärsimään valuuttakurs- sien epävakaudesta [– –], jolloin on se vaara, että epävakaa kausi kestää huomattavan pitkään, sillä Euroopan sisäisten valuuttakurssien epävakaisuuden poistuminen korvautuu todennäköisesti suuremmalla euron valuuttakurssin epäva- kaisuudella”. 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/69 4. 12. 1. Lisäksi oletetaan, että kyseisten maiden va- luuttojen heikkous euroon nähden tulee olemaan kilpai- lun kannalta hyödyllistä. Myös tämä kysymys vaatii lisäselvityksiä. 4. 13. Komitea toimii talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirien, kansalaisten ja Euroopan unionin yritys- maailman tulkkina todetessaan, että rahatalousviran- omaisten on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin estääk- seen esitettyjen pessimististen hahmotelmien toteutumi- sen. On selvää, ettei näitä toimia tule julkistaa yksityis- ryhtyvät nopeasti kohtaisesti vastatoimiin). Riittää, kun markkinoilla tiedetään toi- mien olemassaolosta ja tehokkuudesta, mikäli niihin valitettavasti joudutaan turvautumaan. (valuuttakeinottelijat 5. 2. Komissio korostaa, että euron muuntokurssi tulee heijastamaan Emun toimivuutta pitkällä aikavä- lillä. Etenkin kilpailukyvyn vahvistamishaasteeseen on vastattava asianmukaisella rakennepolitiikalla. Ny- kyistä joustavammat työmarkkinat sekä verotuksen ja sosiaaliturvan uudistus (ottaen mallia tehokkaimmista järjestelmistä) auttavat Euroopan taloutta sopeutumaan maailmanlaajuisiin haasteisiin. Mikäli näitä uudistuksia jatketaan, Emu edistää osaltaan merkittävää rakenne- muutosta, jolla on viime kädessä myönteinen vaikutus työllisyyteen (1). 5. 2. 1. Talous- ja sosiaalikomitea toivoo, että näistä seurauksiltaan tärkeistä toimista tehtäisiin perusteelli- nen jatkotutkimus (2). 4. 14. On varmasti vaikeaa löytää sellaisia tehokkaita toimia, jotka eivät samalla rajoita pääoman vapaata liikkuvuutta tai (rahoitus)palveluiden vapaata tarjontaa. Näyttää myös mahdottomalta asettaa rajoituksia aino- astaan eurooppalaisille markkinoille, sillä se asettaisi ne heikompaan asemaan Euroopan ulkopuolisiin, kilpaile- viin markkinoihin nähden. Ainoat toteutettavissa olevat konkreettiset toimet liittyvät puhdasoppisen raha- ja budjettipolitiikan soveltamisen jatkamiseen Euroo- passa. Spekulointi pääsee yleensä valloilleen vain silloin, kun tiettyjen valtioiden raha-, budjetti- ja veropolitiikka on epätasapainoista, epäyhtenäistä tai ristiriitaista. Hyväksyttävillä toimilla pitäisi ennen kaikkea edistää jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten ja kansainvälis- ten keskuspankkien konkreettisia valvonta- ja yhteistyö- sitoumuksia, jotta välttämättömät toimet voidaan panna täytäntöön. 4. 15. Komitea suhtautuu erittäin myönteisesti neu- voston päätöksiin, joiden mukaan euroon osallistuvien maiden valuuttojen pariteettiarvot lyödään peruutta- mattomasti lukkoon toukokuussa 1998 ja toteaa, että vuoden 1997 lopun pariteetit eivät poikkea paljonkaan keskuskursseista. Vaihtokurssien etukäteen 4. 15. 1. vähentää epävarmuutta. Näin markkinoilla ja talous- elämän toimijoilla on käytössään tärkeää tietoa unionin taloudellisesta toiminnasta. ilmoittaminen 4. 15. 2. Vaihtokurssien ilmoittamisella täsmennetään myös, millaista raha- ja valuuttapolitiikkaa siirtymävai- heessa (toukokuusta joulukuuhun 1998) noudatetaan. 5. Talouspolitiikkojen vaikutukset euron muuntokurs- siin – Osa C 6. Osassa D määritetään puitteet Euroopan kansainvä- liselle kumppanuudelle Talous- ja rahaliitto johtaa välittömästi yhtenäi- 6. 1. seen vaihtokurssiin ja yhtenäiseen rahapolitiikkaan. 6. 2. Kysymys yhteisön kansainvälisestä edustuksesta koskee lähinnä kansainvälistä valuuttarahastoa. Luxem- burgissa joulukuussa 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmät ovat melko väljät, ja niissä korostetaan: ”Komissio osallistuu ulkoiseen edustukseen siinä määrin kuin perustamissopimuksen määräysten mukaisesti sille kuuluvien tehtävien hoitaminen edellyttää. ” Asian täsmentäminen on välttämätöntä. 7. Päätelmät 7. 1. Talous- ja sosiaalikomitea toivoo saavansa osal- listua täysipainoisesti keskusteluun, jota käydään talous- ja rahaliiton puitteissa käyttöönotettavan yhtenäisva- luutan ehdoista ja vaikutuksista. 7. 2. Tässä lausuntoluonnoksessa esitetyillä huomioil- la ja hahmotelmilla ei pyritä missään mielessä kyseena- laistamaan komitean talous- ja rahaliitolle antamaa tukea. Komitean tarkoituksena on osaltaan syventää yhtenäisvaluutan käytännön toteutusta. 5. 1. Budjettipolitiikan tervehdyttämisen ja työllisyys- tavoitteiden kannalta näyttää tällä hetkellä toivottaval- ta, että euroalueella toteutetaan suhteellisen väljää rahapolitiikkaa hintojen vakaustavoitetta kuitenkaan vaarantamatta. (1) Ks. komission asiakirjan kohta 22. (2) Ks. Kielissä sijaitsevan maailman talouden instituutin johtajan, Saksan hallituksen erityisasiantuntijan Horst Siebertin tai taloustutkimusinstituutin (DIW) pääekono- mistin Heiner Flassbeckin perusteelliset tutkimukset. C 157/70 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 7. 3. Komission yksiköiden laatiman työasiakirjan ”Talous- ja rahaliiton ulkoiset näkökohdat” sisältämä johon on paikallaan arviointi- ja pohdinta-aineisto, liittää tiedonanto aiheesta ”Euron käyttöönottoon liit- tyvät käytännön kysymykset”, on merkittävä lisä talous- ja rahaliitosta käytävään keskusteluun. Työasiakirjassa ei kuitenkaan anneta tyhjentäviä vastauksia problema- jonka seurannaisvaikutukset ovat mittavat tiikkaan, historiassa ennennäkemättömän kokeilun kitkattoman onnistumisen kannalta. 7. 4. Komission, Euroopan rahapoliittisen instituutin ja alan ammattipiirien tekemien tutkimusten perusteelli- suuden välillä on suuria eroja, jotka koskevat talous- ja rahaliiton toteutumisen teknisiä ehtoja ja toistaiseksi puutteellista selvitystä talous- ja rahaliiton talous- ja yhteiskuntavaikutuksista. 7. 5. Euroopan unionin ulkopuoliset kansainväliset järjestöt ja elimet (Kansainvälinen valuuttarahasto, YK, Kansainvälinen järjestelypankki, OECD jne. ) sekä jäsen- valtioiden omat taloustutkimuskeskukset ovat paradok- saalisesti tehneet tästä aiheesta kaikkein laajimmat tutkimukset, joista olisi tehtävä yhteenveto. On siis välttämätöntä, että komissio ilmaisee asiasta määrätie- toisesti oman näkemyksensä. 7. 6. Suurimmasta osasta mainittuja raportteja ja tutkimuksia heijastuu huolestuneisuus talous- ja rahalii- ton vaikutuksista talouskasvuun ja siten Euroopan työllisyyden kohentamisesta. Bryssel, 26. maaliskuuta 1998. 7. 7. Talous-, valuutta- ja finanssipolitiikan yhdenmu- kainen tiukentamisen, Maastrichtin kriteereiden paino- arvon lisäämisen sekä ”vakaus- ja kasvusopimuksen” hyväksymisen tarkoituksena on viime kädessä yhteisen kasvuväylän löytäminen, mutta seurauksena on kuiten- kin myös huolestuneisuutta. Talous- ja sosiaalikomitea ei katso tällä hetkellä 7. 8. kykenevänsä arvioimaan, kuinka paljon tällaiseen huo- leen on aihetta. Komitean mielestä on kuitenkin toivotta- vaa, että komissio ottaisi ne huomioon tutkimuksissaan. Tällainen lähestymistapa ei missään mielessä kyseena- laistaisi talous- ja rahaliittoa, mutta vähentäisi huolestu- neisuutta, jota saatetaan tuntea talous- ja rahaliiton sopivuudesta työttömyysasteen alentamiseen tähtääväs- sä määrätietoisessa toiminnassa ja pitkällä aikavälillä jopa talous- ja rahaliiton menestyksestä. 7. 9. Talous- ja sosiaalikomitea pyrkii osallistumaan entistä enemmän ja syvällisemmin perustavaa laatua olevaan keskusteluun talous- ja rahaliiton taloudellisista panoksista ja kuulemaan asian käsittelyn yhteydessä kansainvälisesti tunnettuja taloustieteilijöitä. Talous- ja sosiaalikomitea panee kiinnostunee- 7. 10. na ja tyytyväisenä merkille, että komitean lausunnossaan ilmaisemat huolenaiheet ovat samansuuntaiset Euroo- pan parlamentin 13. tammikuuta 1998 komission työ- asiakirjasta antaman päätöslauselman kanssa. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: Verordening (EG) nr. 673/98 van de Commissie van 26 maart 1998 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten in de wijnsector

eurovoc_concepts:
export licence
fruit product
viticulture
wine

formats: pdf print

text: 27. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 94/3 VERORDENING (EG) Nr. 673/98 VAN DE COMMISSIE van 26 maart 1998 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten in de wijnsector DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1685/95 van de Commissie van 11 juli 1995 tot instelling van een regeling voor de laat- afgifte van uitvoercertificaten in de wijnsector (1), stelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1354/97 (2), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in artikel 55, lid 7, van Verordening (EEG) nr. 822/87 van de Raad van 16 maart 1987 houdende een gemeenschappelijke ordening van de wijn- laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. markt (3), 2087/97 (4), is bepaald dat de uitvoerrestituties voor producten van de wijnsector worden toegekend voor maximaal de hoeveelheden en bedragen die bepaald zijn in de in het kader van de multilaterale handelsbespre- kingen van de Uruguay-ronde gesloten Overeenkomst inzake de landbouw; Overwegende dat in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1685/95 is bepaald onder welke voorwaarden de Commissie bijzondere maatregelen kan vaststellen om te voorkomen dat de in het kader van die overeenkomst toegestane hoeveelheden of uitgaven worden over- schreden; Overwegende dat volgens de gegevens betreffende de uitvoercertificaten waarover de Commissie op 25 maart 1998 beschikt, de in artikel 1 bis, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1685/95 bedoelde, voor de periode tot en met 30 april 1998 nog beschikbare hoeveelheid dreigt te worden overschreden indien de afgifte van uitvoercertificaten met vaststelling vooraf van de restitutie niet wordt beperkt; dat derhalve een uniform aanvaardingspercentage moet worden toegepast op de van 18 maart tot en met 24 maart 1998 ingediende aanvragen en de afgifte van certificaten voor de ingediende aanvragen, en de indiening van aanvragen moeten worden geschorst tot en met 30 april 1998, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. De uitvoercertificaten met vaststelling vooraf van de restitutie in de wijnsector waarvoor aanvragen op grond van Verordening (EG) nr. 1685/95 zijn ingediend van 18 maart tot en met 24 maart 1998, worden afgegeven voor 99,3 % van de aangevraagde hoeveelheden. Voor producten van de wijnsector wordt tot en met 2. 30 april 1998 de afgifte van uitvoercertificaten waarvoor aanvragen op 25 maart 1998 of later zijn ingediend, geschorst en wordt met ingang van 27 maart 1998 ook de indiening van uitvoercertificaataanvragen geschorst. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 27 maart 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 26 maart 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 161 van 12. 7. 1995, blz. 2. (2) PB L 186 van 16. 7. 1997, blz. 9. (3) PB L 84 van 27. 3. 1987, blz. 1. (4) PB L 292 van 25. 10. 1997, blz. 1


title: QUESTION ECRITE no 825/98 de Kirsten JENSEN à la Commission. PVC

eurovoc_concepts:
materials technology
motor car
plastics
producer's liability
substitute product
waste recycling

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 31/5 RØponse donnØe par M. de Silguy au nom de la Commission (12 mai 1998) La proposition de la Commission visant (cid:224) simplifier le systŁme Intrastat entend rØduire le nombre d(cid:146)ØlØments de donnØes collectØs afin d(cid:146)allØger la charge pesant sur les entreprises. La proposition s(cid:146)inscrit dans le cadre d(cid:146)un programme de simplification proposØ par la Commission et fondØ sur les recommandations de l(cid:146)Øquipe Slim/Intrastat. La proposition distingue deux types d(cid:146)ØlØments de donnØes: les ØlØments obligatoires et les ØlØments facultatifs. Ces deux types d(cid:146)ØlØments de donnØes existent Øgalement dans l(cid:146)actuel systŁme Intrastat. Les ØlØments obligatoires comprennent un ensemble commun d(cid:146)informations collectØes au niveau communautaire. Les ØlØments facultatifs peuvent Œtre collectØs au niveau national, mais dØpendent du pouvoir discrØtionnaire des (cid:201)tats membres. Aussi les diffØrences entre les (cid:201)tats membres continueront-elles d(cid:146)exister en ce qui concerne les exigences d(cid:146)information. Il convient de souligner qu(cid:146)un formulaire unique a ØtØ introduit en 1993 en mŒme temps que le nouveau systŁme Intrastat, comprenant tous les ØlØments de donnØes obligatoires et facultatifs (rŁglement (CEE) 3590/92 de la Commission du 11 dØcembre 1992 relatif aux supports de l(cid:146)information statistique de la statistique du commerce entre les (cid:201)tats membres (1)). Les redevables peuvent en principe utiliser ce formulaire ou le formulaire national disponible. Un formulaire Ølectronique dØveloppØ dans le cadre du projet Edicom est Øgalement (cid:224) la disposition des redevables dans le progiciel IDEP/CN8 utilisØ (cid:224) prØsent dans douze (cid:201)tats membres. La version rØvisØe de ce programme prØvue en 1999 inclut une option multinationale et multilingue destinØe, en particulier, aux entreprises opØrant dans plusieurs (cid:201)tats membres. (1) JO L 364 du 12. 12. 1992. (1999/C 31/006) QUESTION (cid:201)CRITE E-0825/98 posØe par Kirsten Jensen (PSE) (cid:224) la Commission (26 mars 1998) Objet: PVC Dans la rØcente proposition de directive du Conseil relative aux vØhicules hors d(cid:146)usage, la Commission ne propose pas l(cid:146)Ølimination progressive du PVC pour les voitures fabriquØes aprŁs le 1er janvier 2002 puisqu(cid:146)elle considŁre que le PVC est un matØriau prØsent dans de nombreux produits et que, de ce fait, il convient de rØgler le problŁme horizontalement. (cid:192) quelle date la Commission prØsentera-t-elle une proposition visant (cid:224) une solution horizontale de ce problŁme et comment le principe de la responsabilitØ du producteur pourra-t-il Œtre pris en compte? La Commission compte-t-elle prendre d(cid:146)autres initiatives pour assurer une rØduction significative des quantitØs de PVC dans les flux de dØchets? RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (20 juillet 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite P-1524/98 de Mme Riis-Jłrgensen (1). (1) Voir page 51


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 849/98 von Marco CELLAI Klage der Kommission beim Gerichtshof (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
infringement procedure (EU)
language teaching
university

text: C 370/2 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 12. 1999 (1999/C 370/002) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0837/98 von Esko Seppänen (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Inhalt von Fernsehsendungen und Pressefreiheit (26. März 1998) In Finnland gibt es vier selbständige Fernsehkanäle, die alle journalistisch unabhängig vom Staat sind. In einem dieser Kanäle (OY Yleisradio AB) ist mit journalistischen Mitteln ohne Sponsoren eine Sendereihe produziert worden, mit der der Absatz von in Finnland hergestellten Erzeugnissen gefördert werden sollte. Die Europäische Kommission hat dem finnischen Verkehrsministerium ein Schreiben gesandt, in dem die Produktion solcher Sendungen verboten wird. Damit verletzt die Kommission die Pressefreiheit und nimmt auf den Inhalt von Fernsehsendungen Einfluß. Betrachtet die Kommission das Vorgehen ihrer Beamten in dieser Angelegenheit als angebracht? Wenn das der Fall ist, mit welcher Bestimmung des Gemeinschaftsrechts begründet sie ihre Haltung? Ergänzende Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (8. Juli 1999) Die Kommission kann nun ergänzend zu ihrer Antwort vom 5. Juni 1998 (1) folgende Informationen vorlegen: Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage E-931/98 von Frau Myller und anderen (2) verwiesen. (1) ABl. C 310 vom 15. 12. 1998. (2) ABl. C 354 vom 19. 11. 1998, S. 42. (1999/C 370/003) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0849/98 von Marco Cellai (NI) an die Kommission (26. März 1998) Betrifft: Klage der Kommission beim Gerichtshof Pressemeldungen vom Dezember letzten Jahres zufolge soll die Kommission beschlossen haben, vor dem Gerichtshof im Hinblick auf die Einleitung eines Vertragsverletzungsverfahrens gegen die italienische Regierung zu klagen mit der Begründung, daß angeblich in dem Gesetz Nr. 236/95 eine Übergangs- regelung zum Schutz der erworbenen Ansprüche der linguistischen Mitarbeiter („collaboratori linguistici“, der früheren Fremdsprachenlektoren F „lettori di lingua straniera“), die bereits gemäß dem Dekret des Präsidenten Nr. 382/80 an italienischen Universitäten beschäftigt sind, fehle. Bei diesem Vorgehen wird die Bedeutung des Urteils des Gerichtshofs (Fünfte Kammer) vom 20. November 1997 nicht berücksichtigt. Die Erhebung der Klage basiert eindeutig auf absichtlichen Unklarheiten zwischen den Begriffen „lecturer“ und „lettore“. Die Kommission macht keinerlei Angaben dazu, in welcher Weise die italienische Regierung die „erworbenen Ansprüche“ nicht beachtet hätte, da die durch das Gesetz Nr. 236/95 eingeführte Regelung den Schutz der erworbenen Ansprüche der Betroffenen innerhalb des früheren Rechtsrahmens garantiert und deren Behandlung insgesamt verbessert. Die Kommission wird daher gebeten, mitzuteilen: 1. Ob und inwieweit ihr Beschluß durch Presseartikel oder Äußerungen europäischer Parlamentarier beeinflußt wurde; 2. Auf welche Rechtsgrundlagen sich die Klage stützt


title: Komission asetus (EY) N:o 680/98, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1998, asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

text: L 94/14 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 3. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 680/98, annettu 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoitetun ohran vienti(cid:132) koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa n(cid:148)ist(cid:132) toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), sen 7 artiklan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) kaikkiin kolmansiin maihin viet(cid:132)v(cid:132)n ohran vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1337/97 (5), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudat- taen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) tarjouskilpailun ratkaisematta j(cid:132)tt(cid:132)misest(cid:132), erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimm(cid:132)istukea tai v(cid:132)himm(cid:132)ismaksua, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Tarjouskilpailu j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 20 ja 26 p(cid:132)iv(cid:132)n maaliskuuta 1998 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoitettua ohran vientitukea tai vientimaksua koskevaa tarjouskilpailua. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 184, 12. 7. 1997, s. 1


title: QUESTION ECRITE no 928/98 de Concepció FERRER à la Commission. Le rôle des PME dans l'Union européenne

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Regional Development Fund
European social policy
aid to undertakings
job creation
small and medium-sized enterprises
social dialogue
social partners
workers' representation

text: C 323/96 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 21. 10. 98 (98/C 323/141) QUESTION E· CRITE E-0914/98 pose·e par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Les conserves de thon et de bonite dans les accords conclus avec des pays tiers La Commission peut-elle fournir des informations sur les engagements auxquels elle a souscrit ou envisage de souscrire en matie‘re d(cid:146)importations de conserves de thon et de bonite dans le cadre d(cid:146)accords de l(cid:146)UE avec des pays tiers, en indiquant les quantite·s importe·es pour chaque pays d(cid:146)origine? (98/C 323/142) QUESTION E· CRITE E-0915/98 pose·e par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Les semi-conserves d(cid:146)anchois sale·s et a‘ l(cid:146)huile dans les accords conclus avec des pays tiers La Commission peut-elle fournir des informations sur les engagements auxquels elle a souscrit ou envisage de souscrire en matie‘re d(cid:146)importations de semi-conserves d(cid:146)anchois sale·s et a‘ l(cid:146)huile dans le cadre d(cid:146)accords de l(cid:146)UE avec des pays tiers, en indiquant les quantite·s importe·es pour chaque pays d(cid:146)origine? Re·ponse commune aux questions e·crites E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 et E-0915/98 donne·e par Mme Bonino au nom de la Commission (30 avril 1998) En raison de l(cid:146)ampleur de la re·ponse, qui comporte de nombreux tableaux, la Commission la transmet directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. (98/C 323/143) QUESTION E· CRITE E-0928/98 pose·e par Concepcio· Ferrer (PPE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Le ro(cid:136)le des PME dans l(cid:146)Union europe·enne La Commission europe·enne a reconnu le ro(cid:136)le de·cisif des petites et moyennes entreprises dans la cre·ation d(cid:146)emplois. Le rapport annuel de 1996 de la Cour des comptes europe·enne e·value a‘ 1 200 millions d(cid:146)e·cus par an les fonds destine·s a‘ des actions en faveur des petites et moyennes entreprises dans le cadre du FEDER; ce montant e·leve· te·moigne de l(cid:146)importance que reve(cid:136)tent les PME dans l(cid:146)Union europe·enne. Ne·anmoins, la Commission, tout en reconnaissant l(cid:146)importance des petites et moyennes entreprises, n(cid:146)a pas associe· en son temps les repre·sentants des PME aux travaux de pre·paration des orientations en vue du Conseil europe·en extraordinaire sur l(cid:146)emploi. La Commission pense-t-elle ouvrir le dialogue social e·galement aux repre·sentants des petites et moyennes entreprises afin de lui donner plus de dynamisme et d(cid:146)adopter en de·finitive des mesures plus conformes a‘ la re·alite· et aux inte·re(cid:136)ts des citoyens de l(cid:146)Union europe·enne? Re·ponse donne·e par M. Papoutsis au nom de la Commission (14 mai 1998) L(cid:146)importance des petites et moyennes entreprises (PME) pour la croissance e·conomique et la cre·ation d(cid:146)emplois a e·te· re·affirme·e par le Conseil europe·en de Luxembourg. Les lignes directrices pour l(cid:146)emploi ont souligne· la ne·cessite· d(cid:146)ame·liorer l(cid:146)environnement des entreprises en faveur des PME et d(cid:146)associer les partenaires sociaux au processus de mise en (cid:156)uvre de ces lignes directrices


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 906/98 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA προς την Επ τροπή. Αλιεία ξιφία στον Ατλαντικό από σκάφη υπό σημαία ευκαιρίας

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
authorised catch
fisheries policy
fishing permit
fishing regulations
fishing rights
flag of convenience
restriction on competition
sea fishing

text: C 354/38 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 (98/C 354/71) GRAPTH ERVTHSH E-0905/98 ypobolh· : Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Ellei·ceiw sthn sh·mansh toy boei·oy kre·atow o·son afora· thn proe·leysh· toy Ton Apri·lio ua teuei· en isxy·i sta kra·th me·lh to basizo·meno se sxetiko· kanonismo· thw EE sy·sthma sh·manshw toy boei·oy kre·atow o·son afora· thn proe·leysh· toy. Entoy·toiw, fai·netai o·ti to en lo·gv sy·sthma den ua ei·nai te·leio dedome·noy o·ti h ypoxre·vsh sh·manshw den afora·, p. x. , to marinarisme·no kai karykeyme·no kre·aw. Shmeivte·on o·ti sthn Finlandi·a peri·poy to 15-20% toy temaxisme·noy se ky·boyw boei·oy kre·atow pvlei·tai ento·w karykeyme·noy zvmoy·. Kata· syne·peian, h sh·mansh ayth· ua enhmerv· nei ton katanalvth· gia thn proe·leysh toy kre·atow poy e·xei promhueyuei· mo·no ea·n ayto· ei·nai nvpo·. Gi(cid:146) ayto· kai ua h·uela na me enhmerv· sei h Eyrvpai¤kh· Epitroph· gia ta me·tra poy proti·uetai na la·bei prokeime·noy na diasfalisuei· h ychlh· poio·thta toy boei·oy kre·atow poy den ua ypa·getai sto sy·sthma ayto·. Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Mai(cid:143)oy 1998) To pedi·o toy kanonismoy· (EK) ariu. 820/97 toy Symboyli·oy gia thn ue·spish systh·matow anagnv· rishw kai katagrafh·w tvn booeidv· n kai thn epish·mansh toy boei·oy kre·atow kai tvn proi¤o·ntvn me ba·sh to bo·eio kre·aw (1) kaly·ptei to nvpo· kai to katecygme·no kre·aw booeidv· n, toyw sty·loyw diafra· gmatow kai to dia·fragma poy ypa·gontai stoyw kvdikoy·w syndyasme·nhw onomatologi·aw SO 0201, 0202, 0206 10 95 kai 0206 29 91. H pro·sueth shmei·vsh 6(a) toy kefalai·oy 2 thw syndyasme·nhw onomatologi·aw apoklei·ei to amagei·reyto karykeyme·no kre·aw apo· to kefa·laio 2. «To karykeyme·no kre·aw» ua ei·nai mh mageireyme·no kre·aw to opoi·o ua e·xei karykeyuei· ei·te se ba·uow ei·te se o·lh thn epifa·neia toy proi¤o·ntow me karykey·mata ta opoi·a ua ei·nai kai orata· me gymno· ma·ti kai ta opoi·a ua ei·nai dynato·n na diakriuoy·n safv· w me th gey·sh. Vw ek toy·toy, to karykeyme·no kre·aw den kaly·ptetai apo· ayto· ton kanonismo·. Oi synallasso·menoi ei·nai ako·mh se ue·sh na epiue·soyn etike·tew karykeyme·noy kre·atow alla· o·xi sy·mfvna me ton kanonismo· (EK) ariu. 820/97. To a·ruro 19 para·grafow 6 toy kanonismoy· ori·zei o·ti e·vw thn 1h Ianoyari·oy 2000 to Symboy·lio ua apofasi·sei gia thn endexo·menh para·tash toy pedi·oy toy en lo·gv kanonismoy·. (1) EE L 117 thw 07. 05. 1997 (98/C 354/72) GRAPTH ERVTHSH E-0906/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Aliei·a jifi·a ston Atlantiko· apo· ska·fh ypo· shmai·a eykairi·aw Eno·cei thw anhsyxhtikh·w ay·jhshw thw para·nomhw kai aneje·legkthw drasthrio·thtaw alieytikv· n skafv· n ypo· shmai·a eykairi·aw h· anh·konta se tri·tew xv· rew poy den diaue·toyn posostv· seiw thw ICCAT, estiazo·menh sthn aliei·a jifi·a idi·vw noti·vw tvn 5(cid:176) borei·oy pla·toyw, kaui·statai anagkai·a h a·mesh epe·mbash thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w v· ste na apofeyxuei· h mh anatre·cimh epidei·nvsh tvn po·rvn kai h sobarh· stre·blvsh tvn koinotikv· n agorv· n, stiw opoi·ew diaue·toyn ta aliey·mata· toyw, me ton synepago·meno aue·mito antagvnismo· eiw ba· row toy koinotikoy· sto·loy poy aliey·ei sthn i·dia perioxh· thrv· ntaw aysthra· ta me·tra kai tiw systa·seiw thw ICCAT. (cid:201)xei synei·dhsh h Epitroph· thw sobaro·thtaw thw kata·stashw thn opoi·a katagge·lloyme; Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei ti· me·tra ske·ptetai na la·bei gia thn antimetv· pish tvn sobarv· n synepeiv· n ayth·w thw kata·stashw; Ua h·tan h Epitroph· diateueime·nh na protei·nei sthn ICCAT me·tra kai emporike·w kyrv· seiw kata· tvn tri·tvn xvrv· n kai tvn shmaiv· n eykairi·aw tvn opoi·vn ta ska·fh epidi·dontai sthn aneje·legkth aliei·a jifi·a sthn en lo·gv perioxh·;


title: PREGUNTA ESCRITA n. 808/98 del Hedy d'ANCONA a la Comisión. Estudio titulado "Evaluación de las tecnologías de control político - estudio provisional" de la Unidad para la Evaluación de las Opciones Científicas y Tecnológicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166.499/Int.St)

eurovoc_concepts:
EU control
choice of technology
protection of privacy
scientific apparatus
scientific research
supervisory power
technology assessment

text: 21. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 323/77 (98/C 323/100) PREGUNTA ESCRITA E-0799/98 de Nuala Ahern (V) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: Dispersio·n de radiactividad procedente de la central nuclear de Dounreay (Escocia) al mar del Norte ¿Tiene la Comisio·n motivos para cambiar su respuesta a la pregunta H-0706/96 (1) de 17 de septiembre de 1996, en la que afirmaba que la dispersio·n de radiactividad procedente de la central nuclear de Dounreay (Escocia) al mar del Norte no ten(cid:14)·a repercusiones para Escandinavia, despue·s de que la direccio·n de la Autoridad de la Energ(cid:14)·a Ato·mica del Reino Unido reconociera el 2 de febrero de 1998 la existencia de un segundo almace·n/silo de residuos radiactivos en Dounreay cuya existencia se hab(cid:14)·a mantenido hasta entonces en secreto? ¿Cua·ndo tuvo conocimiento la Comisio·n de la existencia de dicho almace·n de residuos? (1) Debates del Parlamento Europeo 4-488 (septiembre de 1996). Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (5 de mayo de 1998) El art(cid:14)·culo de perio·dico a que hace referencia Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no contiene ninguna informacio·n nueva referida a los vertidos procedentes de Dounreay. Por lo tanto, no afecta a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta oral H-706/96 de la Sra. Eriksson, formulada durante el turno de preguntas de la sesio·n de septiembre de 1996 del Parlamento (1). El pozo «hasta ahora secreto» es en realidad una instalacio·n de almacenamiento in situ denominada «silo intermedio de residuos so·lidos». Esta· conectado con el sistema de evacuacio·n de efluentes de emplazamiento, por lo que cualquier vertido procedente del mismo forma parte de los vertidos autorizados del emplazamiento. La Comisio·n ha conocido la existencia de esta instalacio·n desde que el Reino Unido se convirtio· en signatario del Tratado Euratom. En este contexto, remitimos a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta escrita E-663/98 de la Sra. Bloch von Blottnitz (2). El Gobierno del Reino Unido tambie·n ha anunciado que tanto los residuos del pozo intermedio como del silo de Dounreay sera·n recuperados para someterlos a tratamiento. (1) Debates del Parlamento 4-488 (septiembre de 1996). (2) Ver pa·gina 62. (98/C 323/101) PREGUNTA ESCRITA E-0807/98 de Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio provisional de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St) ¿Tiene conocimiento la Comisio·n del estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio provisional» de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St. )? (98/C 323/102) PREGUNTA ESCRITA E-0808/98 de Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio provisional» de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St) Vistos, en particular, los esfuerzos del Parlamento Europeo para proporcionar garant(cid:14)·as con vistas a la proteccio·n de la intimidad de los ciudadanos, ¿que· consecuencias saca la Comisio·n en relacio·n con la amenaza de


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 837/98 van Esko SEPPÄNEN Inhoud van tv-programma's en vrijheid van meningsuiting (AANVULLEND ANTWOORD)

eurovoc_concepts:
European Commission
Finland
censorship
freedom of expression
national production
sale
television

text: C 370/2 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 12. 1999 (1999/C 370/002) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0837/98 van Esko Seppänen (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Inhoud van tv-programma’s en vrijheid van meningsuiting (26 maart 1998) In Finland zijn vier zelfstandige tv-zenders, die allemaal journalistiek onafhankelijk zijn van de staat. Een van deze zenders (Oy Yleisradio Ab) heeft met journalistieke doelstellingen en zonder sponsoring een serie programma’s gemaakt waarin werd gestreefd naar het bevorderen van de verkoop van in Finland vervaardigde producten. De Europese Commissie heeft aan het Finse Ministerie van Verkeer een brief gestuurd, waarin het produceren van dergelijke programma’s wordt verboden. Op deze wijze beperkt de Commissie de vrijheid van meningsuiting en bemoeit zich met de inhoud van tv-programma’s. Acht de Commissie de handelwijze van haar ambtenaren in deze kwestie juist en indien zij dit vindt, op welke communautair verdrag is dit standpunt dan gebaseerd? Aanvullend antwoord van de heer Monti namens de Commissie (8 juli 1999) In aanvulling op haar antwoord van 5 juni 1998 (1) kan de Commissie nu de volgende informatie verschaffen. De Commissie verwijst het geachte parlementslid naar haar antwoord op schriftelijke vraag E-931/98 van mevrouw Myller en anderen (2). (1) (2) PB C 310 van 15. 12. 1998. PB C 354 van 19. 11. 1998, blz. 42. (1999/C 370/003) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0849/98 van Marco Cellai (NI) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Door de Commissie aangespannen procedure bij het Hof van Justitie Volgens persberichten van afgelopen december heeft de Commissie besloten in beroep te gaan bij het Europese Hof van Justitie in een inbreukprocedure tegen de Italiaanse regering inzake „vermeend ontbreken in wet 236/95 van een overgangsregeling tot bescherming van de verworven rechten van assistenten in het universitaire talenonderwijs (eerst lectoren vreemde talen) die reeds in dienst zijn van een universiteit in de zin van presidentieel besluit 382/80”. De Commissie laat aldus de uitspraak van het Hof (Afdeling V) van 20 november 1997 grotendeels buiten beschouwing; tevens baseert zij dit beroep op bewuste verwarring tussen de begrippen „lecturer” en „lettore”. De Commissie heeft geenszins gemotiveerd op welke wijze de Italiaanse regering de „verworven rechten” niet zou hebben gerespecteerd, daar de bepalingen van wet 236/95 garanderen dat de door betrokkenen verworven rechten in het kader van de nieuwe wet behouden blijven en hun rechtspositie er over het algemeen op vooruit gaat. Kan de Commissie aangeven: 1. Is het besluit van de Commissie beïnvloed door bepaalde persberichten of door uitingen van Europarlementariërs, en zo ja, in welke mate? 2. Welke rechtsgrondslag is er voor dit beroep?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 908/98 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA an die Kommission. Einfuhr von Thunfischrücken aus Drittstaaten

eurovoc_concepts:
EU statistics
import
originating product
sea fish
third country
trade volume

text: 21. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 323/95 (98/C 323/135) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0908/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission Betrifft: Einfuhr von Thunfischru¤cken aus Drittstaaten (26. Ma¤rz 1998) Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von Thunfischru¤cken aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/136) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0909/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission Betrifft: Einfuhr von Sardinenkonserven aus Drittstaaten (26. Ma¤rz 1998) Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von Sardinenkonserven aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/137) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0910/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einfuhr von Sardellen-Halbkonserven in Lake und O¤ l aus Drittstaaten Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von Sardellen-Halbkonserven in Lake und O¤ l aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union, machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/138) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0911/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einfuhr von tiefgefrorenen Miesmuscheln und Miesmuschelkonserven aus Drittstaaten Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von tiefgefrorenen Miesmuscheln und Miesmuschel- konserven aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0912/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einfuhr von tiefgefrorenem Thunfisch und Bonito aus Drittstaaten Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von tiefgefrorenem Thunfisch und Bonito aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0913/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission Betrifft: Sardinenkonserven in den Abkommen mit Drittstaaten (26. Ma¤rz 1998) Ko¤nnte die Kommission mitteilen, welche Verpflichtungen sie hinsichtlich der Einfuhren von Sardinenkonser- ven in den Abkommen der EU mit Drittstaaten eingegangen ist, und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln?


title: WRITTEN QUESTION No. 880/98 by Nikitas KAKLAMANIS Freedom of movement in the EU to acquire medical specialization (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU Member State
doctor
freedom of movement
freedom to provide services
medical specialisation
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 370/3 Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama täydentävä vastaus (29. kesäkuuta 1999) Komissio voi nyt täydentää 5. kesäkuuta 1998 antamaansa vastausta (1) seuraavilla tiedoilla. Lehtiartikkelit eivät vaikuttaneet komission päätökseen viedä Italian yliopistoissa työskenteleviä kieltenopet- tajia koskeva asia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) perusteella. Komission päätös perustuu oikeudellisiin seikkoihin ja asiakirjatodisteisiin, jotka saatiin jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan tutkinnan yhteydessä. Oikeudellisesti komission päätös perustuu selviin todisteisiin, joiden mukaan kieltenopettajien saavutettuja etuja ei ole riittävästi turvattu kaikissa italialaisissa yliopistoissa. (1) EYVL C 310, 15. 12. 1998. (1999/C 370/004) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0870/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Laittomien maahanmuuttajien laillistaminen Euroopan unionin ihmisoikeustilannetta vuonna 1996 käsittelevä mietintö, joka hyväksyttiin helmikuun istuntojakson kuluessa, mainitsi joissa laittomasti valtion alueella oleskelleiden henkilöiden oleskeluoikeutta koskeva asema laillistetaan tietyn ajanjakson kuluttua. lukuisia jäsenvaltioita, Katsooko komissio, että näiden jäsenvaltioiden lähestymistapa on rikkoo unionin nykyistä lainsäädän- 1. töä? 2. Katsooko komissio, että näiden jäsenvaltioiden lähestymistapa rikkoo Schengenin säännöstöä? 3. Mitä komissio aikoo tehdä silmällä pitäen Schengenin säännöstön yhdentämistä yhteisöön ja tämänkaltaisia eroavaisuuksia? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama täydentävä vastaus (28. kesäkuuta 1999) Sitä, että jokin jäsenvaltio laillistaa laittomasti alueellaan oleskelevien henkilöiden aseman, ei estä yhteisö- oikeus eikä Schengenin säännöstö, joka on juuri sisällytetty osaksi Euroopan unionia. (1999/C 370/005) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0880/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Ongelmia vapaassa liikkuvuudessa hankittaessa lääkärin ammattitaitoa EU:ssa Direktiivi 93/16 (1) on synnyttänyt ongelmia, jotka liittyvät lääkärin ammattitaidon hankkimiseen EU:n jäsenvaltioissa. Ennen tämän direktiivin voimaantuloa (huhtikuussa 1993) Kreikassa oli mahdollista saada tunnustettua esim. Itävallassa suoritettu tutkinto, ja tämän jälkeen tällaisen tutkinnon suorittaja saattoi saada luvan ammatin harjoittamiseen suorittaakseen erikoistumisensa Kreikassa. Direktiivi kuitenkin


title: WRITTEN QUESTION No. 904/98 by Kenneth COATES to the Commission. Concessionary fuel allowances

eurovoc_concepts:
United Kingdom
miner
motor fuel
reduced price
retired person

text: 19. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 354/37 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (15 april 1998) Kommissionens fo¤rslag om att a¤ndra den gemensamma organisationen av marknaden fo¤r bananer kommer 1. att fortsa¤tta att diskuteras i r(cid:229)det och parlamentet. Syftet med dessa fo¤rslag a¤r att gemenskapslagstiftningen fr(cid:229)n och med den 1 januari 1999 skall vara fo¤renlig med gemenskapens internationella (cid:229)taganden. P(cid:229) den inre marknaden fo¤r bananer behandlas alla medlemsstater lika. Na¤r importerade bananer va¤l 2. o¤verg(cid:229)tt till fri omsa¤ttning kan de sa¤ljas och konsumeras o¤verallt i gemenskapen utan n(cid:229)gon begra¤nsning. Fo¤rslaget om en extra autonom tullkvot p(cid:229) 353 000 ton har lagts fram i syfte att kompensera fo¤r den o¤kade totalkonsumtionen i gemenskapen efter O¤ sterrikes, Finlands och Sveriges anslutning. (98/C 354/70) SKRIFTLIG FR¯GA E-0904/98 fr(cid:229)n Kenneth Coates (GUE/NGL) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Bidrag i form av bra¤nslerabatter Vilka beslut av kommissionen kra¤ver eventuellt att fo¤ra¤ndringar go¤rs betra¤ffande avtalen om rabatterat bra¤nsle fo¤r pensionerade gruvarbetare eller fo¤r a¤nkor efter gruvarbetare i Fo¤renade kungariket? Hur ser den korrespondens ut som kommissionen har fo¤rt med myndigheterna i Fo¤renade kungariket i detta a¤rende, om nu n(cid:229)gon dylik korrespondens har a¤gt rum? Ka¤nner kommissionen till att den brittiska regeringen fo¤rst info¤rde, och sedan avskaffade, restriktioner ang(cid:229)ende tillhandah(cid:229)llandet av bra¤nslefo¤rm(cid:229)ner fo¤r pensionerade gruvarbetare eller a¤nkor efter gruvarbetare, med ha¤nvisning till att detta var ett resultat av EU:s direktiv och att dessa eventuellt, om de genomfo¤rdes enligt nuvarande fo¤rslag, skulle medfo¤ra problem fo¤r personer som (cid:229)tnjuter bidrag i form av bra¤nslerabatter? Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 maj 1998) De a¤ndringar som genomfo¤rts av avtalen om rabatterat bra¤nsle har inte sin grund i n(cid:229)got kommissionesbeslut. Dessa fo¤ra¤ndringar a¤r ett resultat av att British Coals fo¤rpliktelser ga¤llande rabatterat bra¤nsle i mars 1995 o¤verfo¤rdes till det brittiska handels- och industridepartementet (DTI). DTI skall som offentlig kontraktspart sa¤kersta¤lla att fo¤rfarandet fo¤r inko¤p av rabatterat bra¤nsle o¤verenssta¤mmer med besta¤mmelserna i r(cid:229)dets direktiv 93/36/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av fo¤rfarandet vid offentlig upphandling av varor (1). Den underliggande gemenskapsprincipen fo¤r detta direktiv och kontrakt vid offentlig upphandling a¤r fo¤rbud mot diskriminerande och ora¤ttvis behandling. Kommissionen har inte f(cid:229)tt n(cid:229)gon information om den senaste utvecklingen. Den brittiska regeringens anbudsinfordran ro¤rande tillhandah(cid:229)llande och distribution av rabatterat ro¤kfritt bra¤nsle skulle endast vara fo¤rem(cid:229)l fo¤r ett formellt kommissionsbeslut om den ans(cid:229)gs strida mot gemenskapslagstiftningen. (1) EGT L 199, 9. 8. 1993


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 908/98 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA προς την Επ τροπή. Εισαγωγή φιλέτων τόννου προελεύσεως τρίτων χωρών

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/95 (98/C 323/135) GRAPTH ERVTHSH E-0908/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· file·tvn to·nnoy proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n file·tvn to·nnoy proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/136) GRAPTH ERVTHSH E-0909/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· konserbv· n sarde·law proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n konserbv· n sarde·law proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/137) GRAPTH ERVTHSH E-0910/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· hmi-konserbv· n antzoy·giaw se a· rmh kai se la·di proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n hmikonserbv· n antzoy·giaw se a·rmh kai se la·di proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/138) GRAPTH ERVTHSH E-0911/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· mydiv· n katecygme·nvn kai se konse·rba proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n mydiv· n katecygme·nvn kai se konse·rba proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/139) GRAPTH ERVTHSH E-0912/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· katecygme·noy to·nnoy kai palami·daw proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n katecygme·noy to·nnoy kai palami·daw proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/140) GRAPTH ERVTHSH E-0913/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvge·w konserbv· n sarde·law ba·sei symfvniv· n me tri·tew xv· rew Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ew desmey·seiw e·xoyn analhfuei· ba·sei tvn symfvniv· n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw me tri·tew xv· rew gia tiw eisagvge·w konserbv· n sarde·law, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw tiw anti·stoixew poso·thtew;


title: QUESTION ECRITE no 880/98 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Problèmes relatifs à la liberté de circulation pour l'acquisition d'une spécialité médicale dans l'Union européenne

eurovoc_concepts:
doctor
freedom to provide services
medical specialisation
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 817/98 von Giuseppe RAUTI an die Kommission. Skandalös niedrige Löhne in Osteuropa

eurovoc_concepts:
Norway
Romania
Sweden
furniture industry
international sanctions
low pay
transfer of businesses
wood industry
working conditions

text: C 354/28 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 (98/C 354/58) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0817/98 von Giuseppe Rauti (NI) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Skandalo¤s niedrige Lo¤hne in Osteuropa Kann die Kommission mitteilen, ob sie die Aktivita¤ten des norwegischen Forstarbeiterverbandes (NTIF) gebu¤hrend beachtet, der zum Boykott der Erzeugnisse des schwedischen Mo¤belriesen IKEA mit seinen Hunderten von Filialen im EU-Raum in allen La¤ndern Nordeuropas aufgerufen hat. Der NTIF ist (laut einer Meldung in Le Monde vom 25. 2. , S. 28) aktiv geworden, nachdem in der Sunday Times (vom 22. 2. ) eine Untersuchung u¤ber die Arbeitsbedingungen und Lo¤hne der IKEA-Lieferanten in Ruma¤nien vero¤ffentlicht worden war. Aus dieser Untersuchung geht hervor, da(cid:223) die 900 bei IKEA Bescha¤ftigten in Ruma¤nien nur 2,25 FF pro Stunde (etwa 0,70 DM) bezahlt bekommen, wa¤hrend bei IKEA Bescha¤ftigte in Schweden im gleichen Bereich mehr als 80 FF erhalten. Ein ruma¤nischer Bescha¤ftigter kostet IKEA also 35 Mal weniger als ein schwedischer (oder norwegischer, finnischer, oder allgemein europa¤ischer) Bescha¤ftigter. Dadurch wird auch erkla¤rt, warum IKEA seine Erzeugungssta¤tten (cid:132)verlagert(cid:147) und somit zu einem Ansteigen der Arbeitslosigkeit beitra¤gt. IKEA verkauft jedoch seine (cid:132)ruma¤nischen Erzeugnisse(cid:147) in Europa zu Preisen, die jene enormen Kostenunterschiede nicht widerspiegeln, und erzielt riesige Gewinne. Kann die Kommission daher mitteilen, ob sie einschreiten oder zumindest Ma(cid:223)nahmen zur Lo¤sung dieses Problems ergreifen wird, wie beispielsweise die Einfu¤hrung einer Sozialabgabe fu¤r die Einfuhr von Gu¤tern aus Drittla¤ndern, in denen die Arbeitskosten niedriger als in Europa sind, um mit diesen Einnahmen die Probleme der Arbeitslosigkeit zu bewa¤ltigen, die gerade durch derartige kapitalistische Auswu¤chse hervorgerufen und jeden Tag verschlimmert werden. Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (28. April 1998) Die Handelsbeziehungen zwischen Ruma¤nien und der Gemeinschaft richten sich zum einen nach dem Europa-Abkommen vom 1. Februar 1995 und zum anderen nach dem Allgemeinen Zoll- und Handelsabkommen (GATT). Ruma¤nien ist Mitglied der Welthandelsorganisation (WTO). Diese Bestimmungen gestatten nicht die Einfu¤hrung sozialer Ausgleichsabgaben auf Einfuhren aus Ruma¤nien. Allgemein gesehen stellt die Tatsache, da(cid:223) das Gehaltsniveau in einem Partnerstaat von dem in der Gemeinschaft vorhandenen abweicht, keinesfalls eine Rechtfertigung fu¤r protektionistische Ma(cid:223)nahmen dar. Im Gegenteil tragen die Entwicklung des Handels und die Verflechtung unserer Wirtschaften u¤ber Direktinvestitionen zur wirtschaftlichen Entwicklung auf beiden Seiten bei. Dies ist besonders im Falle von Ruma¤nien willkommen, das sich als Beitrittsland auf die Herausforderungen des Beitritts und seine Integration in den Gemeinschaftsmarkt vorbereitet und bei diesen Anstrengungen von der Gemeinschaft unterstu¤tzt wird. (98/C 354/59) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0824/98 von Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) an die Kommission (11. Ma¤rz 1998) Betrifft: Abzu¤ge steuerlichen Charakters, Doppelbesteuerung und Freizu¤gigkeit In der Antwort auf meine mu¤ndliche Anfrage H-0045/98 (1) hat die Kommission um weitere Informationen u¤ber die Abzu¤ge steuerlichen Charakters gebeten, die nicht in den Anwendungsbereich des Doppelbesteuerungsab- kommens fallen. In Finnland mu¤ssen 1998 folgende Krankenversicherungsbeitra¤ge gezahlt werden: auf alle Arbeitseinku¤nfte 1,5%, auf alle Renteneinku¤nfte au(cid:223)erdem 2,7% und auf den u¤ber 80. 000 FIM liegenden Betrag der Arbeitseinku¤nfte weitere 1,95%. Maximal ko¤nnen diese Abzu¤ge 6,05% betragen, und das wird bei den Abzu¤gen von der aus Schweden zu beziehenden Rente nicht beru¤cksichtigt. Ich habe zusammen mit Esko-Juhani Tennila¤, Mitglied des finnischen Parlaments, ein Schreiben an die Kommission gerichtet, in dem ich auf die Einschra¤nkung der Freizu¤gigkeit durch dieses Problem aufmerksam mache. Beabsichtigt die Kommission, sich mit dieser Angelegenheit zu bescha¤ftigen und Ma(cid:223)nahmen zur Beseitigung dieses echten Mobilita¤tshindernisses einzuleiten? (1) Verhandlung des Europa¤ischen Parlaments (Februar 1998)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 904/98 af Kenneth COATES til Kommissionen. Brændstof til fordelagtige priser

text: 19. 11. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 354/37 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. april 1998) Drłftelserne om Kommissionens forslag om (cid:230)ndring af den f(cid:230)lles markedsordning for bananer forts(cid:230)tter i 1. R(cid:229)det og Parlamentet. Form(cid:229)let med Kommissionens forslag er at bringe F(cid:230)llesskabets lovgivning i overensstemmelse med F(cid:230)llesskabets internationale forpligtelser fra den 1. januar 1999. I EF g(cid:230)lder der et f(cid:230)lles marked for bananer, og der er ingen forskelsbehandling af medlemsstaterne. N(cid:229)r 2. indfłrte bananer er overg(cid:229)et til fri oms(cid:230)tning, kan de s(cid:230)lges og konsumeres et hvilket som helst sted i EF uden restriktioner. Det supplerende autonome toldkontingent p(cid:229) 353 000 tons er blevet foresl(cid:229)et for at tage hensyn til det stłrre forbrug i F(cid:230)llesskabet som helhed efter (cid:216)strigs, Finlands og Sveriges tiltr(cid:230)delse. (98/C 354/70) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0904/98 af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Br(cid:230)ndstof til fordelagtige priser Hvilke af Kommissionens afgłrelser kr(cid:230)ver eventuelt, at der foretages (cid:230)ndringer i aftalerne om br(cid:230)ndstof til fordelagtige priser til pensionerede minearbejdere og deres enker i Det Forenede Kongerige? Har Kommissionen eventuelt fłrt korrespondance med de britiske myndigheder i denne sag? Har Kommissionen kendskab til, at den britiske regering fłrst indfłrte restriktioner for br(cid:230)ndstof til fordelagtige priser til pensionerede minearbejdere og deres enker og derefter oph(cid:230)vede dem med den begrundelse, at dette »er et resultat af de europ(cid:230)iske direktiver, og at det betyder, s(cid:229)fremt direktiverne gennemfłres, hvilket foresl(cid:229)s p(cid:229) indev(cid:230)rende tidspunkt, at der vil opst(cid:229) et problem for personer, som er omfattet af aftalerne om br(cid:230)ndstof til fordelagtige priser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (13. maj 1998) De (cid:230)ndringer, der er foretaget i aftalerne om br(cid:230)ndsel til fordelagtige priser, er ikke nogen direkte fłlge af Kommissionens afgłrelser. Disse (cid:230)ndringer opst(cid:229)r skyldes overflytningen til det britiske handels- og industriministerium (DTI) i marts 1995 af British Coals forpligtelser med hensyn til levering af br(cid:230)ndsel til fordelagtige priser. DTI skal som offentlig kontrahent sikre, at proceduren vedrłrende indkłb af br(cid:230)ndsel til fordelagtige priser stemmer overens med bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 93/36/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved offentlige indkłb (1). Det princip, F(cid:230)llesskabet l(cid:230)gger til grund for et s(cid:229)dant direktiv og offentlige indkłbskontrakter er et forbud mod forskelsbehandling og uretf(cid:230)rdig behandling. Kommissionen har ikke f(cid:229)et nogen underretning om den seneste situation. Den britiske regerings gennemfłrelse af udbudsproceduren vedrłrende levering og distribution af rłgsvagt br(cid:230)ndsel til fordelagtige priser, vil kun blive genstand for en formel afgłrelse fra Kommissionens side, hvis der var tale om overtr(cid:230)delse af F(cid:230)llesskabets lovgivning. (1) EFT L 199 af 9. 8. 1993, s. 1