title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 866/98 van Anita POLLACK aan de Commissie. Bananen

eurovoc_concepts:
International Labour Organisation
Latin America
World Trade Organisation
competition
environmental protection
export
generalised preferences
labour law
tariff preference
tropical fruit


title: Komission asetus (EY) N:o 683/98, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1998, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

formats: pdf print

text: L 94/18 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 3. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 683/98, annettu 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksi- tyiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) el(cid:132)inten ruokintaan k(cid:132)ytett(cid:132)viin viljapohjaisiin rehuseoksiin sovellettavan tuonti- ja vienti- j(cid:132)rjestelm(cid:132)n osalta sek(cid:132) vilja- ja riisialan tuonti- ja vienti- todistusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista erityisist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetun asetuksen (EY) N:o 1162/95 muuttamisesta 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1517/95 (3) 2 artik- lassa m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n n(cid:132)iden tuotteiden tuen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet, laskemisessa on otettava huomioon my(cid:148)s viljatuotepitoi- suus; yksinkertaisuuden vuoksi tukea olisi maksettava kahdelle ”viljatuotteiden” luokalle, eli maissille, jota k(cid:132)yte- t(cid:132)(cid:132)n yleisimmin vientiin tarkoitettujen rehuseosten valmistuksessa, ja maissipohjaisille tuotteille, sek(cid:132) ”muille viljoille”, jotka muodostuvat tukeen oikeutetuista viljatuot- teista, lukuun ottamatta maissia ja maissipohjaisia tuot- teita; tukea on my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) rehuseosten sis(cid:132)lt(cid:132)m(cid:132)n vilja- tuotteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan, tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ss(cid:132) on lis(cid:132)ksi otettava huomioon kyseisten tuotteiden myyntimahdollisuudet ja -edellytykset maail- manmarkkinoilla, tarve v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) h(cid:132)iri(cid:148)it(cid:132) yhteis(cid:148)n markki- noilla ja viennin taloudelliset seikat, tuen laskemisen perusteena olisi t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) kuitenkin suotavaa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) rehuseoksissa yleisesti k(cid:132)ytettyjen raaka- aineiden hinnoissa yhteis(cid:148)n markkinoilla ja maailman- markkinoilla todettua eroa, mik(cid:132) mahdollistaa mainittujen tuotteiden viennin taloudellisten edellytysten selke(cid:132)mm(cid:132)n huomioon ottamisen, tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sit(cid:132) voidaan muuttaa muuna aikana, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallinto- komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (EY) N:o 1517/95 sovelta- misalaan kuuluvien rehuseosten vientituet vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukaisesti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 51 27. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 94/19 LIITE viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 annettuun komission asetukseen Vientitukea saavan tuotteen koodi (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Viljatuotteet (2) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (2) (ecua/tonni) Maissi ja maissipohjaiset tuotteet CN-koodit 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1104 23, 1904 10 10 1104 19 50, 1103 29 40, Viljatuotteet (2), lukuun ottamatta maissia ja maissi- pohjaisia tuotteita 23,01 8,81 (1) Tuotekoodit m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 5 jaksossa. (2) Tukea varten otetaan huomioon ainoastaan viljatuotteista l(cid:132)ht(cid:148)isin oleva t(cid:132)rkkelys. Viljatuotteina pidet(cid:132)(cid:132)n yhdistetyn nimikkeist(cid:148)n alanimikkeiden 0709 90 60 ja 0712 90 19, 10 ryhm(cid:132)n, nimikkeiden 1101, 1102, 1103 ja 1104 tuotteita, lukuun ottamatta alanimikkeen 1104 30 tuotteita ja alanimikkeisiin 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvien viljatuotteiden sis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132). Yhdistetyn nimikkeist(cid:148)n alanimikkeiden 1904 10 10 ja 1904 10 90 viljatuotesis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) suurena kuin valmiiden tuotteiden painoa. Tukea ei my(cid:148)nnet(cid:132) viljoille, joiden t(cid:132)rkkelyksen alkuper(cid:132)(cid:132) ei voida selv(cid:132)sti m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) analyyseiss(cid:132)


title: WRITTEN QUESTION No. 837/98 by Esko SEPPÄNEN The content of television programmes and freedom of expression (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
European Commission
Finland
censorship
freedom of expression
national production
sale
television

formats: html pdf print

text: C 370/2 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 12. 1999 (1999/C 370/002) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0837/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Televisio-ohjelmien sisältö ja sananvapaus Suomessa on neljä itsenäistä televisiokanavaa, jotka kaikki ovat journalistisesti riippumattomia valtioval- lasta. Yhdellä näistä kanavista (Oy Yleisradio Ab) on tehty journalistisin tavoittein ilman sponsorointia ohjelmasarjaa, jonka avulla on haluttu edistää Suomessa valmistettujen tuotteiden myyntiä. EU:n komissio on osoittanut Suomen liikenneministeriölle kirjeen, jossa kielletään tällaisten ohjelmien tekeminen. Tällä tavalla komissio loukkaa journalistista vapautta ja puuttuu televisio-ohjelmien sisältöön. Pitääkö komissio virkamiestensä toimintaa tässä asiassa asianmukaisena ja jos pitää, mihin EU:n sopimukseen se perustaa kantansa? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama täydentävä vastaus (8. heinäkuuta 1999) Komissio voi nyt täydentää 5. kesäkuuta 1998 antamaansa vastausta (1) seuraavasti. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Myllerin jne. tekemään kirjalliseen kysymykseen E-931/98 (2). (1) (2) EYVL C 310, 15. 12. 1998. EYVL C 354, 19. 11. 1998, s. 42. (1999/C 370/003) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0849/98 esittäjä(t): Marco Cellai (NI) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Komission kanne tuomioistuimelle Viime joulukuussa julkaistujen lehtitietojen mukaan komissio on päättänyt esittää kanteen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle aloittaakseen rikkomusmenettelyn Italian hallitusta vastaan lain 236/95 nou- dattamatta jättämisestä. Laissa säädetään saavutettujen oikeuksien väliaikaisesta säilyttämisestä Italian yliopistoissa presidentin antaman säädöksen 382/80 mukaisesti yhteistyössä toimivien kielten opettajien (”collaboratori linguistici”) osalta, joita aikaisemmin kutsuttiin vieraan kielen lehtoreiksi (”lettori di lingua straniera”). Näin toimittaessa ei ole otettu huomioon tuomioistuimen 20. marraskuuta 1997 antamaa päätöstä (V osa). Myös tämän kanteen esittäminen perustuu termien ”lecturer” ja ”lettore” sekoittamiseen. Komissio ei ole millään tavoin selvittänyt Italian hallitukselle, miten se on rikkonut ”saavutettuja oikeuksia” vastaan, sillä lailla 236/95 varmistetaan saavutettujen oikeuksien säilyminen niillä, joilla oikeudet olivat aikaisemman lainsäädännön mukaisesti, ja parannetaan kyseisten oikeuksien järjestelmää kokonaisuudes- saan. 1. Voiko komissio sanoa, ovatko lehtitiedot tai Euroopan parlamentin jäsenten lausunnot vaikuttaneet komission päätökseen, ja jos ovat, niin missä määrin? 2. Mitkä ovat kanteen juridiset perusteet?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 895/98 von Daniela RASCHHOFER an die Kommission. Studie über die sozioökonomische Auswirkung der Kohäsionsfonds

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Investment Bank
cost-benefit analysis
costing
economic and social cohesion
environmental protection
impact study
transport infrastructure

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1004/98 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. Σχέδια της Επιτροπής σχετικά με την ατομική ενέργεια στις υποψήφιες χώρες για ένταξη της Ανατολικής Ευρώπης

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU financing
EU programme
accession to the European Union
decommissioning of power stations
energy policy
environmental protection
nuclear energy
nuclear safety
soft energy


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 934/98 von Elena MARINUCCI an die Kommission. LIFE-Programm

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU programme
commitment of expenditure
environmental protection
implementation of the budget
payment appropriation


title: WRITTEN QUESTION No. 884/98 by Bill MILLER to the Commission. Length of time to reply to correspondence

eurovoc_concepts:
European official
Member of the European Parliament
access to EU information
administrative procedure
correspondence
interinstitutional relations
translation
written question

text: C 310/144 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 (98/C 310/195) SKRIFTLIG FR¯GA E-0882/98 fr(cid:229)n Bill Miller (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Antal p(cid:229)minnelser Hur m(cid:229)nga p(cid:229)minnelser skickas det i genomsnitt ut till kommissionens tja¤nstema¤n innan fr(cid:229)gor sta¤llda av parlamentets ledamo¤ter blir besvarade? (98/C 310/196) SKRIFTLIG FR¯GA E-0883/98 fr(cid:229)n Bill Miller (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: A¤ mne: 2000-talet och ny teknologi Mot bakgrund av den teknologiska utvecklingen och att vi snart na¤rmar oss 2000-talet, finns det n(cid:229)gon risk fo¤r att jag kommer att f(cid:229) svar p(cid:229) mina tidigare skrivelser till kommissionen? (98/C 310/197) SKRIFTLIG FR¯GA E-0884/98 fr(cid:229)n Bill Miller (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Den tid det tar att svara p(cid:229) en skrivelse Hur l(cid:229)ng tid tar det i genomsnitt fo¤r kommissionens tja¤nstema¤n att svara p(cid:229) en skrivelse fr(cid:229)n en ledamot av parlamentet? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-0882/98, E-0883/98 och E-0884/98 ingivna av Jacques Santer fo¤r kommissionen (14 april 1998) Kommissionen vinnla¤gger sig om att besvara alla skrivelser med s(cid:229) kort tidsfrist som mo¤jligt. La¤ngden p(cid:229) denna frist beror till stor del p(cid:229) om svaret eventuellt kra¤ver en o¤versa¤ttning, p(cid:229) samordningen av olika tja¤nster vid redigeringen eller p(cid:229) de bero¤rda a¤mnenas tekniska karakta¤r. Fo¤r att uppn(cid:229) ett gott samarbete mellan institutionerna a¤r den normala fristen fo¤r svaret p(cid:229) en skrivelse fr(cid:229)n en parlamentsledamot emellertid faststa¤lld till tre veckor. Om kontoret fo¤r kommissionens posthantering vid generalsekretariatet har diariefo¤rt en skrivelse fr(cid:229)n en parlamentsledamot, garanteras en uppfo¤ljning genom att en p(cid:229)minnelse skickas till de bero¤rda tja¤nstegrenarna om inget svar inkommit inom denna tidsfrist. Detta fo¤rfarande bero¤rs inte av problemen i samband med millennieskiftet. (98/C 310/198) SKRIFTLIG FR¯GA E-0885/98 fr(cid:229)n Bill Miller (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Tillg(cid:229)ng till handlingar Accepterar kommissionen fo¤rstainstansra¤ttens beslut av den 6 februari 1998 (m(cid:229)l T-124/96) om tillg(cid:229)ng till handlingar? Kommer kommissionen i s(cid:229) fall att leva upp till punkt 6 i beslutet, som faststa¤ller en uppfo¤randekod? Accepterar kommissionen a¤ven att allma¤nheten skall kunna f(cid:229) tillg(cid:229)ng till kommissionens och r(cid:229)dets handlingar i s(cid:229) stor utstra¤ckning som mo¤jligt, vilket anges i punkt 6 i beslutet? Handlingar omfattar i detta avseende all text som inneh(cid:229)ller information, som fo¤rvaras av kommissionen och r(cid:229)det, fr(cid:229)n vilken ka¤lla den a¤n kommer


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 931/98 tων βουλετών Riitta MYLLER , Reino PAASILINNA , Pertti PAASIO , Joern DONNER Επιτροπή και ελευθερία έκφρασης (Συμπληρωματ κή απάντηση)

eurovoc_concepts:
European Commission
Finland
advertising
common commercial policy
freedom of expression
national production
non-tariff barrier


title: Sdělení Komise členským státům o vazbách mezi regionální politikou a politikou hospodářské soutěže POSÍLENÍ SOUSTŘEDĚNÍ A VZÁJEMNÉHO SOULADU (98/C 90/03)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
competition policy
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy

text: 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 249 31998Y0326(01) C 90/3 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 26. 3. 1998 Sdělení Komise členským státům o vazbách mezi regionální politikou a politikou hospodářské soutěže POSĺLENĺ SOUSTŘEDĚNĺ A VZÁJEMNÉHO SOULADU (98/C 90/03) svou první V roce 1996 vypracovala Komise zprávu o hospodářské a sociální soudržnosti v Unii. Tato zpráva pouka- zuje na to, že zaměření zdrojů do problémových oblastí, známé jako „soustředění“, je klíčovou zásadou podepírající účinnost poli- tiky soudržnosti (kapitola 6 odstavec 2), a zejména činí závěr, že „v souvislosti se soustředěním zdrojů do nejvíce znevýhodněných regionů je třeba, aby členské státy a Komise partnersky řešily nesrovnalosti mezi regiony podporovanými v rámci vnitrostát- ních regionálních politik a regiony podporovanými v rámci regio- nální politiky Unie. Způsobilost pro poskytování regionální pod- pory Unie by se měla v budoucnu stát jedním z kritérií pro povolování podpor v rámci vlastních regionálních politik člen- ských států“ (kapitola 7). Komise v dokumentu nazvaném Agenda 2000, který přijala v čer- venci 1997, znovu zdůraznila potřebu zvýšit zeměpisné soustředění strukturální pomoci s cílem učinit je viditelnějším, účinnějším a také více sladěným s politikou Unie v oblasti hospodářské soutěže (1). V témž dokumentu Komise oznámila, že zeměpisný rozsah oblastí pokrytých regionálními podporami bude snížen. Ve svém akčním plánu jednotného trhu Komise dále uvedla, že vypracuje nové pokyny pro státní regionální podpory, které se zaměří na snížení rozdílů pomocí soustředění podpor. 1. Stav problému Soustředění Přes pokrok dosažený od zahájení provádění regionální politiky Společenství stále ještě v Unii existují významné strukturální roz- díly a jedním z jejích základních cílů je i nadále zvyšování hospodářské a sociální soudržnosti, požadované článkem 130a Smlouvy o ES. Je nutné, aby Unie byla s to pokračovat v posky- tování své pomoci k vytváření a rozvíjení výrobních činností v regionech zaostávajících ve vývoji a v těch regionech, v nichž (1) „To povede k takovému rozvržení regionů, které bude méně roz- ptýlené a co nejvíce shodné s rozložením oblastí podporovaných členskými státy podle čl. 92 odst. 3 písm. c) Smlouvy. “ probíhá hospodářská a sociální transformace. Zkušenosti ukazují, že tato pomoc, má-li být účinná z hlediska regionálního rozvoje, by neměla být řídce rozptýlena do příliš velkých nebo rozdrobe- ných oblastí. K dosažení kriticky významného účinku je třeba zvýšit soustředění spolufinancování Společenství, což zahrnuje mimo jiné identifikaci nejvíce postižených regionů v Unii. Soustředění je stejně důležitým cílem i v souvislosti s politikou hospodářské soutěže Společenství, stanovenou články 92 až 94 Smlouvy, protože soustředění by umožnilo omezit zeměpisnou oblast deformací způsobovaných režimy vnitrostátní regionální podpory při současném zaměření se na podporu regionů zaos- távajících ve vývoji. Vzájemný soulad Systém rozhodování v Unii zahrnuje několik činitelů, kteří mají různé institucionální pravomoci. To se vztahuje zejména na regio- nální politiku. Například Komise má výlučnou odpovědnost za přezkoumání slučitelnosti vnitrostátních režimů podpor (a rov- něž všech souvisejících seznamů určených oblastí), které ozna- mují členské státy podle čl. 93 odst. 3 Smlouvy, s cíli Smlouvy. Za úkoly zajišťování pomoci pro méně prosperující regionální ekonomiky zodpovídají hlavně regionální a vnitrostátní orgány, přičemž Unie k tomu přispívá podpůrně svou politikou struktu- rální pomoci. Strukturální fondy poskytují tuto podporu mimo jiné spolufinancováním programů na podporu výrobních inves- tic, které jsou navrhovány a prováděny na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni. Pomoc strukturálních fondů tvoří jen malou část celkových výdajů členských států na regionální podpory. Z toho logicky vyplývá, že Evropský fond pro regionální rozvoj by měl poskytovat tuto podporu jen v oblastech, kde členské státy samy poskytují regionální podpory, ačkoli jim to nebrání v posky- tování podpor také jiným regionům, jestliže si to přejí. Režimy vnitrostátní regionální podpory však musí být předem povoleny podle politiky Unie v oblasti státních podpor, aby tak oblasti způ- sobilé pro podpory ze strukturálních fondů byly zahrnuty i do vnitrostátních režimů podpor. Vzhledem k tomu, že existuje cíli několik různých činitelů s odlišnými pravomocemi, 250 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 a časovými rozvrhy, ukazuje se, že je obtížné koordinovat tyto dvě politiky. Tato situace byla dotyčnými činiteli kritizována, např. regionálními a místními orgány a Evropským parlamentem. z roku 1979. Komise, podle své výhradní odpovědnosti za přezkoumávání režimů státních podpor, schvaluje určení uvnitř každého členského státu na základě návrhu dotyčného členského státu. Například v oblastech, které jsou v současnosti způsobilé podle strukturálních fondů, avšak nejsou způsobilé pro regionální režimy státní podpory podle výjimek uvedených v čl. 92 odst. 3 písm. a) a čl. 92 odst. 3 písm. c), je stále ještě možné spolufinan- covat režimy podpor malých podniků a režimy podpor zaměřené na životní prostředí nebo výzkum, při nižších mírách intenzity, než jaké jsou povoleny v oblastech způsobilých podle čl. 92 odst. 3 písm. a) a čl. 92 odst. 3 písm. c). Strukturální fondy nej- sou schopny dosáhnout toho, aby v těchto oblastech investovaly velké podniky, i když by to bylo z hlediska regionálního rozvoje velmi žádoucí, protože by to působilo jako impuls a otevřelo by to přístup ke světovým trhům. Tato nesrovnalost by neměla být dále tolerována jak z politických, tak z hospodářských důvodů. Při přezkoumání nařízení strukturálních fondů v roce 1993 se Komise pokusila zavést větší soulad. Později, když se Komise a členské státy dohodly na seznamech určených oblastí, zvláště podle cíle 2, a také podle cíle 5b, Komise je opětovně vybízela, aby navrhly způsobilé oblasti, které jsou slučitelné s jejich urče- ními pro státní podpory. Nyní je nutné stanovit soubor zásad a najít způsoby dosažení rozhodného pokroku v této oblasti v době před začátkem příští etapy programu v rámci strukturál- ních fondů (2000–2006). Soulad, o který se usiluje, by zajistil, aby ty regiony v každém členském státě, které jsou způsobilé podle strukturálních fondů, mohly být zahrnuty také do režimu vnitrostátní regionální pod- pory. Pokud jde o podpory ze strukturálních fondů, v současné době existují čtyři regionálně založené cíle, a to cíle 1, 2, 5b a 6. Regiony cíle 1 byly dosud určovány jednomyslně Radou na návrh Komise. Teoreticky jde o regiony NUTS II, u nichž hrubý domácí produkt na hlavu (v paritě kupní síly) je nižší než 75 % průměru Společenství. Jak je však zmíněno v kapitole 6 odstavci 2 zprávy o soudržnosti, „v roce 1993 byly v důsledku politického kompro- misu zahrnuty pod cíl 1 regiony s 7,4 mil. obyvatel nebo 8 % cel- kového počtu způsobilých obyvatel žijících v regionech s HDP na hlavu vyšším než 75 % průměru Unie“. Oblasti cíle 6, tj. oblasti s hustotou obyvatelstva nižší než 8 oby- vatel na 1 km2, byly určeny v roce 1995 aktem o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska. Podle pravidel stanovených Radou, Komise určila oblasti cílů 2 a 5b na základě sociálně ekonomických kritérií Společenství a rovněž národních kritérií v úzké spolupráci s členskými státy. Ty předložily Komisi své návrhy, které pak byly předmětem jed- nání mezi nimi a Komisí. Jak již bylo zmíněno, počet různých činitelů, z nichž každý má své pravomoci a různé časové rozvrhy provádění, brzdí pokusy o další snížení nesrovnalostí během posledního období programu, ačkoli by to mělo být v tomto směru ideální příležitostí. 2. Přehled současného stavu 2. 2 Statistické údaje 2. 1 Vzájemný soulad jako úkol sdílený Komisí, Radou a členskými státy V historii vývoje politiky Společenství to byly oblasti způsobilé podle politiky hospodářské soutěže, které byly jako první určeny jako způsobilé pomocí metody zveřejněné Komisí v roce 1988 (Úř. věst. C 212, 12. 8. 1988), ačkoli Komise již předtím ujasnila a doplnila základní zásady pro koordinaci regionálních podpor V letech 1994–1999 celkem 50,6 % obyvatel Unie (evropské patnáctky) žilo v regionech způsobilých pro strukturální podpory Společenství, zatímco 46,7 % žilo v oblastech způsobilých pro udělení výjimky podle čl. 92 odst. 3 písm. c). Jak z těchto čísel vyplývá, některé regiony, které jsou způsobilé podle strukturál- ních fondů, nemohou pobírat současně i státní podpory pro regionální účely. Stupeň překrývání těchto dvou souborů určení ukazují následující dvě tabulky. Je však nutno zdůraznit, že níže uvedená čísla jsou jen přibližným vodítkem, protože jde o sou- hrny za celé Společenství a v oblastech zahrnutých během sou- časného období programu dochází k určitému posunu. 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 251 SOULAD MEZI URČENÝMI OBLASTMI PODLE STRUKTURÁLNÍCH FONDŮ A PODLE PROGRAMŮ STÁTNÍCH PODPOR Tabulka 1 (procenta obyvatel Společenství) Regiony způsobilé podle struk- turálních fondů Regiony nezpůsobilé podle strukturálních fondů Oblasti, v nichž je vnitrostátní regionální podpora povolena (čl. 92 odst. 3) Oblasti, v nichž vnitrostátní regionální podpora není povo- lena Celkem 44,0 6,6 50,6 2,7 46,7 49,4 Celkem 46,7 53,3 100 Tato čísla ukazují, že 6,6 % obyvatel Společenství žije v regionech, které jsou způsobilé podle strukturálních fondů, kde politika hospodářské soutěže nepovoluje poskytování regionálních podpor. Naproti tomu 2,7 % obyvatel Společenství žije v regionech, které jsou zahrnuty do režimu vnitrostátní regionální podpory, ale nejsou způsobilé podle strukturálních fondů. To není zvláštní problém. Naopak, napomáhá to podpoře souladu mezi politikou režimů regionálních podpor a pomocí Společenství v rámci strukturálních fondů, protože to znamená, že členské státy mají manévrovací prostor pro sledování cílů regionální politiky, které jsou pro jejich situaci specifické, vedle oblastí určených společně pro účely regionální politiky Společenství. Tabulka 2 Procenta obyvatel členských zemí v regionech způsobilých podle strukturálních fondů, ne však podle režimů vnitrostátních regionálních podpor B 0 D 5,3 DK 0 E 8,9 EL 0 F IRL I L NL A 9,6 0 7,5 6,4 10,4 5,9 P 0 S FIN UK 8,7 12,6 9,0 EU 6,6 Plná shoda existuje již v pěti zemích: v Belgii, Dánsku a ve třech členských státech, jejichž celé území je zařazeno pod cíl 1. Naproti tomu ostatní členské státy vykazují značné rozdíly. 3. Návrh koordinovaného přístupu 3. 1 Lepší určení odpovědností Dosažení souladu mezi oběma soubory určení předpokládá mít k dispozici celkový obraz jednotlivých příslušných nástrojů, které by bylo možno zaměřit na tento společný cíl na základě časového rozvrhu, který zajistí jeho účinnou realizaci. Komise, Rada, Evropský parlament a členské státy mají svůj díl odpovědnosti při usilování o lepší soulad: — Komise, která má výlučnou odpovědnost za státní podpory a sdílí s členskými státy a Radou odpovědnost za strukturální politiku, zdůraznila nutnost souladu a většího zeměpisného dne soustředění. svém rozhodnutí Proto ve ze 252 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 16. prosince 1997 o pokynech pro státní podpory změnila pravidla pro režimy regionálních podpor a navrhne, aby Rada upravila správní předpisy a prováděcí opatření pro struktu- rální fondy. Komise je přirozeně dobře uzpůsobena k zajišťo- vání celkového koordinovaného přístupu, celkový soulad v celé Unii. Oba systémy určování tak budou představovat dva soustředné kruhy na úrovni celé Unie. Bude nutné zajistit, aby se tento vztah odrážel také v každém členském státě, a zejména, aby se určené regiony cíle 2 kryly s oblastmi určenými podle čl. 92 odst. 3 písm. c). — Rada a Evropský parlament musí brát při přijímání nových předpisů o strukturálních fondech v úvahu nutnost souladu a soustředění, — vnitrostátní orgány odpovědné za regionální politiku musí přijmout svoji zodpovědnost v úsilí o dosažení souladu a soustředění a podílet se na tomto úsilí v oblasti své působ- nosti. Je důležité, aby rozhodnutí o určení regionů, jak podle režimů vnitrostátních regionálních podpor, tak podle strukturálních fondů, byla přijata včas, aby mohla vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2000. V případě vnitrostátních režimů spočívá toto břemeno především na Komisi, vzhledem k jejím zvláštním pra- vomocem, a v druhém případě na Komisi, Radě, Evropském parlamentu a na členských státech. Jak se poukazuje v Agendě 2000, zvláštní situace nejvzdálenějších regionů znamená, že je lze zařadit jako zvláštní případ pod cíl 1. Jako se zvláštním případem by se mělo zacházet rovněž s nejse- verněji položenými regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva, které jsou v současnosti způsobilé podle cíle 6, které by však nebyly způsobilé podle cíle 1. Regiony zaostávající ve vývoji (tj. způsobilé podle cíle 1) mají být určeny pomocí přísného uplat- nění kritéria 75 % HDP na hlavu, aby se rovnaly regionům způ- sobilým pro udělení výjimky podle čl. 92 odst. 3 písm. a), jinak bude zeměpisné soustředění, o které se usiluje podle strukturálních fondů. Seznam regionů cíle 1 má být dokončen počátkem roku 1999 na základě nejnovějších údajů, dostupných počátkem posledního čtvrtletí 1998. zpochybněn celkový soulad a rovněž Pokud jde o nový cíl 2, je nutno zajistit soulad s čl. 92 odst. 3 písm. c), který musí zahrnout regiony srovnatelné s regiony cíle 1 nebo regiony, pro které platí zvláštní režimy, ale které nejsou způ- sobilé pro udělení výjimky podle čl. 92 odst. 3 písm. a). Komise ve svém rozhodnutí, kterým se stanoví stropy podpor, uvádí míru pokrytí pro každou zemi, která v souhrnu (tj. za čl. 92 odst. 3 písm. a) a čl. 92 odst. 3 písm. c) celkem) tvoří výši 42,7 %. Tato čísla by měla zajistit, aby seznam cíle 2 za každou zemi byl v mezích seznamu podle čl. 92 odst. 3 písm. c). 3. 2 Navržená metoda a časový rozvrh V Agendě 2000 Komise objasnila, že podíl obyvatel Evropské unie, kteří jsou způsobilí pro poskytování strukturálních podpor podle budoucích cílů 1 a 2, by se měl snížit z dnešních 51 % na úroveň 35–40 %, a že celkový podíl bude muset být menší než podíl obyvatel regionů způsobilých podle čl. 92 odst. 3 písm. a) a čl. 92 odst. 3 písm. c) (sečteno dohromady). Komise také uvedla, že míru pokrytí režimy vnitrostátních regionálních podpor bylo nutno snížit. Pokud doporučení Komise přísně se řídit kritériem 75 % při výběru regionů zaostávajících ve vývoji (tj. cíl 1) nebude dodr- žováno, bude nevyhnutelným výsledkem nesoulad nejen mezi čl. 92 odst. 3 a cílem 1, ale také mezi čl. 92 odst. 3 písm. c) a cílem 2, vzhledem k celkovém stropu 42,7 % a různým vnitros- tátním stropům. Po těchto sděleních Komise ve svém rozhodnutí ze dne 16. pro- since 1997 o stropech pro státní podpory stanovila celkovou míru pokrytí obyvatelstva na programované období 2000–2006 podle čl. 92 odst. 3 písm. a) a čl. 92 odst. 3 písm. c) ve výši 42,7 %, což znamená oproti současné míře pokrytí (46,7 %) sní- žení o čtyři procentní body. V poslední době Komise navrhla členským státům opatření, která bude třeba přijmout podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy k zavedení nového režimu regionálních podpor do požadovaného data podle nových pravidel pro státní regio- nální podpory, která Komise právě přijala. Míra 42,7 % je vyšší než rozpětí 35–40 %, stanovené v Agendě 2000 pro podíl způ- sobilého obyvatelstva podle budoucích cílů 1 a 2, což umožňuje Komise nepřijme region podle nového cíle 2, pokud se dotyčný členský stát nezaváže, že jej zařadí na seznam podporovaných oblastí, který byl Komisi oznámen podle čl. 92 odst. 3 písm. c). V řádně zdůvodněných případech by však Komise mohla zařadit jiné regiony do nového cíle 2 jako výjimky. To by se omezilo 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 253 u každého členského státu na maximum 2 % jeho obyvatelstva nespadajícího pod cíl 1 a provádělo by se to v souladu s obecným cílem zeměpisného soustředění (tj. cíle 1 a 2 celkem by měly pokrýt 35–40 % obyvatelstva evropské patnáctky). mezi oběma uvedenými seznamy určení regionů od roku 2000. Tímto sdělením by chtěla Komise vyzvat vlády členských států, aby zde odvedly svůj díl práce, jak samostatně, tak společně, v příslušných orgánech Rady. Současný stav je, že v Agendě 2000 se navrhuje vypracovat seznam oblastí cíle 2 na základě kritérií dohodnutých ve Spole- čenství ve spolupráci s členskými státy a s přihlédnutím k jejich regionálním prioritám. Metoda výběru bude definována v nových nařízeních strukturálních fondů. Aby oba seznamy určení regionů mohly vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2000, požádá Komise členské státy, aby své návrhy na regiony, kterým mají být posky- továny podpory ze strukturálních fondů, podaly bezprostředně po přijetí nových nařízení strukturálních fondů, nejpozději do 31. března 1999. Komise žádá Radu a členské státy, aby přijaly veškerá nezbytná opatření k zajištění včasného přijetí těchto roz- hodnutí. Pokud jde o regiony zahrnuté do státních režimů regionálních podpor, Komise v poslední době navrhla členským státům, aby svá oznámení zaslaly co nejdříve, nejpozději však do 31. března 1999. Komise rozhodne o seznamech regionálních podpor v souladu s příslušnými postupy a termíny, tentokrát nej- později do 31. prosince 1999. Komise navrhuje tento postup: a) v nových nařízeních strukturálních fondů by měla Rada určit regiony zaostávající ve vývoji při přísném uplatňování stropu 75 % HDP na hlavu, aby tak byly tyto regiony stejné jako regiony způsobilé pro udělení výjimky podle čl. 92 odst. 3 písm. a), a tím zabránit následným nesrovnalostem mezi regiony uvedenými v seznamu cíle 2 a regiony určenými podle čl. 92 odst. 3 písm. c); V tomto okamžiku nemůže Komise říci, jaká bude míra pokrytí obyvatelstva způsobilých oblastí cíle 2 v každé zemi, protože metoda určování těchto oblastí vstoupí v platnost teprve po přijetí nových nařízení strukturálních fondů. Bude třeba použít poslední sociálně ekonomické údaje dostupné v tomto okamžiku. b) z hlediska pokynů pro režimy vnitrostátních regionálních podpor, které přijala Komise dne 16. prosince 1997, Komise žádá členské státy, aby jí oznámily podle čl. 92 odst. 3 písm. c) všechny regiony, s nimiž zacházejí jako s regiony cíle 1 nebo jako s regiony způsobilými pro zvláštní režim; 3. 3 Přechodná opatření c) Komise nyní prohlašuje, že v rámci budoucích nařízení struk- turálních fondů nepřijme region jako způsobilý podle nového cíle 2, pokud se dotyčný členský stát nezaváže, že jej zařadí na seznam podporovaných regionů, který byl Komisi oznámen podle čl. 92 odst. 3 písm. c). V důsledku úsilí zaměřeného na soustředění během každého z obou postupů určení regionů ztratí řada regionů Unie po roce 2000 své současné postavení. Způsob, jakým má být toto „postupné utlumení“ provedeno, se bude lišit v závislosti na tom, o kterou politiku z obou uvedených půjde. Soulad mezi nimi však bude zajištěn, jak je zmíněno v Agendě 2000, tak, že „opatření pro regiony, které budou využívat přechodnou podporu ze struk- turálních fondů, musí být v souladu s pravidly hospodářské sou- těže pro státní podpory. “ V řádně zdůvodněných případech by Komise mohla zařadit jiné regiony do nového cíle 2 jako výjimky. To by se omezilo u každého členského státu na maximum 2 % jeho obyvatel- stva nespadajícího pod cíl 1 a provádělo by se to v souladu s obecným cílem zeměpisného soustředění (tj. cíle 1 a 2 cel- kem by měly pokrýt 35–40 % obyvatelstva evropské patnáctky); d) Komise zdůrazňuje, že podle pokynů pro režimy regionálních podpor je způsobilost podle strukturálních fondů důležitým výběrovým kritériem, za podmínky, že bude dodržen stano- vený strop a regiony způsobilé podle fondů nebudou určeny později než seznam regionů způsobilých pro poskytnutí státní regionální podpory; 4. Závěry Je třeba projít několika zbývajícími etapami a zde působí různí činitelé, Komise však položila své základy pro zajištění souladu e) Komise zajistí, aby proces určení regionů podle obou typů způsobilosti, podle příslušných postupů, byl zahájen a ukon- čen včas, aby bylo zaručeno, že oba seznamy určení mohou 254 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2000. Pokud jde o struktu- rální fondy, tento proces bude zahájen bezprostředně po přijetí nových nařízení, k čemuž také musí dojít včas, aby člen- ské státy mohly své návrhy na určené regiony postoupit Komisi nejpozději do 31. března 1999. Pokud jde o regionální režimy státní podpory, návrhy členských států musí být ozná- meny Komisi co nejdříve, nejpozději však do 31. března 1999; f) Komise připomíná, že strop pro pokrytí všech obyvatel Spo- lečenství v regionech Unie (evropské patnáctky) vybraných podle čl. 92 odst. 3 písm. a) a čl. 92 odst. 3 písm. c) na období 2000–2006 bude činit 42,7 %; g) Komise zašle toto sdělení členským státům a zveřejní je v Úředním věstníku Evropských společenství. V Bruselu dne 17. března 1998. Za Komisi Monika WULF-MATHIES členka Komise


title: Regulamento (CE) nº 677/98 da Comissão de 26 de Março de 1998 que fixa a restituição máxima à exportação de aveia no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 27. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 94/11 REGULAMENTO (CE) Nº 677/98 DA COMISS(cid:212)O de 26 de Mar(cid:135)o de 1998 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de aveia no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1773/97 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1773/97 da Comiss(cid:209)o, de 12 de Setembro de 1997, relativo a uma medida especial de interven(cid:135)(cid:209)o para os cereais produzidos na Finl(cid:131)ndia e na Su(cid:130)cia (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 661/98 (6), e, nomeadamente, o seu artigo 8º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 1773/97, foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de aveia, produzida na Finl(cid:131)ndia e na Su(cid:130)cia, destes Estados- -membros para todos os pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que o artigo 8º do Regulamento (CE) nº 1773/97 prev(cid:136) que a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o, tendo em conta os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95; que, neste caso, ser(cid:145)(ser(cid:209)o) declarado(s) adjudicat(cid:145)rio(s) o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um n(cid:146)vel igual ou inferior ao da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios acima refe- ridos (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual dos mercados do cereal em quest(cid:209)o leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o no montante referido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No que diz respeito (cid:133)s propostas comunicadas de 20 a 26 de Mar(cid:135)o de 1998 no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1773/97 a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de aveia (cid:130) fixada em 33,95 ecus por tonelada. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 27 de Mar(cid:135)o de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 26 de Mar(cid:135)o de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 250 de 13. 9. 1997, p. 1. (6) JO L 90 de 25. 3. 1998, p. 38


title: PREGUNTA ESCRITA n. 923/98 del Mihail PAPAYANNAKIS a la Comisión. Envasado del queso feta

eurovoc_concepts:
Greece
designation of origin
packaging product
plastics
preparation for market
product quality
sheep's milk cheese
wood product

text: C 354/40 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 11. 98 (98/C 354/74) PREGUNTA ESCRITA E-0923/98 de Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Envasado del queso feta Segu·n el Co·digo griego de alimentos y bebidas, el tradicional queso feta, de amplio consumo, debe ser envasado y transportado exclusivamente en barriles de madera o en recipientes meta·licos. Sin embargo, proliferan los casos en los que, por el contrario, el feta se mete en contenedores de pla·stico, tanto en el mercado nacional como en las exportaciones a otros pa(cid:14)·ses, especialmente a Estados miembros de la Unio·n Europea. Adema·s de la infraccio·n de la ley, existe, evidentemente, la cuestio·n de la proteccio·n esencial de los consumidores y de la sanidad pu·blica. An(cid:152)ado adema·s que el uso ilegal de contenedores de pla·stico tiene repercusiones negativas para los productores de barriles de madera, un sector tradicional que hab(cid:14)·a sido fomentado y que hab(cid:14)·a suscitado esperanzas para el futuro del mismo basadas en las disposiciones de dicho Co·digo. ¿Podr(cid:14)·a la Comisio·n investigar esta cuestio·n y averiguar si con la utilizacio·n de contenedores de pla·stico para el feta se infringe tambie·n la legislacio·n comunitaria y la pol(cid:14)·tica de proteccio·n del consumidor? De ser as(cid:14)·, ¿podr(cid:14)·a la Comisio·n intervenir, por ejemplo apelando al Gobierno griego para que lleve efectivamente a la pra·ctica las disposiciones mencionadas del Co·digo griego de alimentos y bebidas? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (13 de mayo de 1998) La denominacio·n «Feta» consta en el registro comunitario como denominacio·n de origen protegida, en virtud del Reglamento (CE) no 1107/96 de la Comisio·n de la Comisio·n de 12 de junio de 1996, relativo al registro de las indicaciones geogra·ficas y de las denominaciones de origen con arreglo al procedimiento establecido en el art(cid:14)·culo 17 del Reglamento (CEE) no 2081/92 del Consejo (1). Este registro significa la aprobacio·n a escala comunitaria del pliego de condiciones obligatorio correspondiente a este queso, establecido en la Orden Ministerial griega no 313025 de 11 de enero de 1994. Ahora bien, en virtud del apartado 6 del art(cid:14)·culo 3 de dicha Orden, la comercializacio·n de queso con la denominacio·n «Feta» exige el acondicionamiento de e·ste en toneles de madera, recipientes meta·licos, u otros materiales aptos para entrar en contacto con productos alimenticios. Por consiguiente, la Comisio·n no puede formular objeciones respecto a la utilizacio·n de los recipientes de pla·stico, a que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, si aque·llos responden a los criterios fijados en la Directiva de base 97/48/CE, de 29 de julio de 1997 (2), relativa a los materiales destinados a entrar en contacto con los productos alimenticios, y la Directiva 96/11/CE de la Comisio·n, de 5 de marzo de 1996, por la que se modifica la Directiva 90/128/CEE relativa a los materiales y objetos pla·sticos destinados a entrar en contacto con productos alimenticios (3). (1) DO L 148 de 21. 6. 1996. (2) DO L 222 de 12. 8. 1997. (3) DO L 61 de 12. 3. 1996. (98/C 354/75) PREGUNTA ESCRITA E-0930/98 de Concepcio· Ferrer (PPE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Pagos de las acciones en favor de las pequen(cid:152)as y medianas empresas Teniendo en cuenta que a finales de 1997, de los 910 millones de ecus previstos para la iniciativa comunitaria de pequen(cid:152)as y medianas empresas solamente se hab(cid:14)·a procedido a efectuar el pago de 140 millones de ecus, ¿podr(cid:14)·a decir la Comisio·n si estos datos se corresponden con la realidad? ¿Podr(cid:14)·a explicar la Comisio·n cua·les son los motivos que explican este desfase entre los compromisos y los pagos? ¿Que· medidas tomara· la Comisio·n para corregir este desajuste entre los compromisos y los pagos realizados en las acciones comunitarias para las pequen(cid:152)as y medianas empresas? ¿Podr(cid:14)·a la Comisio·n hacer una relacio·n de las cantidades pagadas a cada Estado miembro para cada una de las acciones destinadas a las pequen(cid:152)as y medianas empresas?


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre o «Livro Branco sobre os sectores e actividades excluídos da directiva relativa ao tempo de trabalho»

eurovoc_concepts:
EU action
application of EU law
arrangement of working time
occupational health
working time

text: C 157/74 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 Parecer do Comité Econo´mico e Social sobre o «Livro Branco sobre os sectores e actividades excluı´dos da directiva relativa ao tempo de trabalho» (98/C 157/18) Em 17 de Julho de 1997, a Comissa˜o decidiu, ao abrigo do artigo 1984 do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre o «Livro Branco sobre os sectores e actividades excluı´dos da directiva relativa ao tempo de trabalho». A Secça˜o de Assuntos Sociais, Famı´lia, Educaça˜o e Cultura, incumbida da preparaça˜o dos trabalhos do Comité sobre esta matéria, emitiu parecer em 12 de Março de 1998 (relator: J. Konz). Na 3531 reunia˜o plena´ria de 25 e 26 de Março de 1998 (sessa˜o de 26 de Março), o Comité Econo´ mico e Social aprovou por 101 votos a favor, 6 votos contra e 7 abstenço˜ es o parecer que se segue. 1. Introduça˜o 1. 1. O presente Livro Branco tem por objectivo procurar os meios mais eficazes para garantir a protecça˜o da sau´ de e da segurança, em funça˜o do tempo de trabalho, para os trabalhadores actualmente excluı´dos da directiva 93/104/CE do Conselho, relativa a determi- nados aspectos da organizaça˜o do tempo de trabalho. A` luz de ana´lises e avaliaço˜es sectoriais e a pedido do Parlamento Europeu, a Comissa˜o considera que existe um problema por resolver, isto é, que em todos os sectores e em todas as actividades excluı´dos ha´ trabalha- dores que na˜o beneficiam de qualquer protecça˜o contra uma duraça˜o excessiva do trabalho, nem da garantia de descanso suficiente. Além do mais, a ausência de medidas adequadas poderia levar a distorço˜es da concorrência no mercado interno e entre diferentes modos de transporte. Podem considerar-se quatro abordagens gerais ao pro- blema: 1) abordagem na˜o-vinculativa; 2) abordagem puramente sectorial; 3) abordagem diferenciada; 4) abordagem puramente horizontal. Sob reserva do exame dos comenta´rios formulados sobre o presente Livro Branco, a Comissa˜o propo˜e que se proceda com base na opça˜o n4 3, isto é, que se adopte uma abordagem diferenciada. Esta opça˜o consiste em estabelecer uma distinça˜o entre as actividades susceptı´- veis de serem cobertas pela Directiva 93/104/CE do Conselho relativa ao tempo de trabalho e as que necessitam de medidas especı´ficas. Tratar-se-ia de: — tornar as disposiço˜es da citada directiva integral- mente extensivas a todos os trabalhadores «na˜o- -mo´veis». Proceder-se-ia a um ajustamento apro- priado das derrogaço˜es existentes, atendendo à necessidade de continuidade de serviço e a outras contingências de funcionamento; — tornar extensivas a todos os trabalhadores «mo´ veis» ou com «outras actividades no mar» as disposiço˜ es da citada directiva relativas: • às quatro semanas de férias anuais remuneradas; • aos exames de sau´ de para os trabalhadores noc- turnos; • à garantia de perı´odos de descanso adequados; • aos perı´odos ma´ximos anuais de trabalho; — para cada sector ou actividade, adoptar ou modificar legislaça˜o especı´fica em matéria de tempo de trabalho e de perı´odos de descanso dos trabalhadores «mo´veis» ou com «outras actividades no mar». Relativamente às disposiço˜ es sectoriais, a Comissa˜o espera que seja possı´vel os parceiros sociais chegarem a um acordo. A Directiva 93/104/CE relativa a alguns aspectos 1. 2. da organizaça˜o do tempo de trabalho foi adoptada pelo Conselho apenas em 23 de Novembro de 1993, enquanto que a proposta da Comissa˜o (1) era ja´ de 20 de Setembro de 1990. O acordo no Conselho «Assuntos Sociais» apenas foi alcançado apo´ s muitas tergiversaço˜ es polı´ticas que chegaram até ao «opting out» condicional da Gra˜-Bretanha no que se refere à duraça˜o semanal do trabalho, à extensa˜o generalizada a todos os quadros dirigentes das derrogaço˜ es demasiado extensas constan- tes do artigo 174 e à exclusa˜o do âmbito de aplicaça˜o de muitos sectores e actividades. Por u´ltimo, em 12 de Novembro de 1996 um 1. 3. aco´rda˜o do Tribunal de Justiça Europeu rejeitava um recurso da Gra˜-Bretanha contra o Conselho, afirmando que a Directiva 93/104/CE na˜o ultrapassava o que era necessa´rio para se alcançar o objectivo de protecça˜o da sau´ de e da segurança dos trabalhadores. A Directiva 93/104/CE tem, por conseguinte, força de lei em todos os Estados-Membros e deveria ter sido transposta para o direito nacional até 23 de Novembro de 1996. (1) COM(90) 317 final — SYN 295 — JO C 254 de 9. 10. 1990. 25. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 157/75 A referida directiva baseia-se no artigo 1184-A 1. 4. do Tratado que institui a Comunidade Europeia, nos termos do qual os Estados-Membros «empenham-se em promover a melhoria, nomeadamente das condiço˜ es de trabalho, para protegerem a segurança e a sau´de dos trabalhadores. ». Nos considerandos 4 e 5, a directiva retoma, pois, os para´grafos-chave 7, 8 e 19 da «Carta Comunita´ria dos Direitos Sociais Fundamentais dos Trabalhadores» (1) e o princı´pio segundo o qual «a melhoria da segurança, da higiene e da sau´ de dos trabalhadores, durante o trabalho, constitui um objec- tivo que na˜o pode ser subordinado a consideraço˜ es de cara´cter puramente econo´ mico». 1. 5. Para o bom funcionamento do mercado interno, é indispensa´vel a introduça˜o de normas mı´nimas em matéria de protecça˜o da sau´de e da segurança dos trabalhadores. 2. Observaço˜es gerais 2. 1. Em 18 de Dezembro de 1990, o Comité Econo´ - mico e Social (CES) adoptou, por larga maioria, um parecer (2) sobre a referida proposta de directiva (3) que, naquela altura, na˜o continha as excluso˜es que agora esta˜o na origem no Livro Branco em ana´lise. Enta˜o, o Comité aprovou as propostas da Comissa˜o, embora pretendendo reforça´-las ao referir-se, por va´rias vezes, às normas da OIT (Organizaça˜o Internacional do Trabalho — Genebra) sobre esta matéria. Na˜o foi preconizada a exclusa˜o de qualquer sector ou actividade, dado que a citada proposta de directiva apenas pretendia regulamentar aspectos limitados da organizaça˜o do tempo de trabalho e as possibilidades de derrogaça˜o, embora sujeitas a algumas normas, encontravam-se ja´ no pro´prio texto. Nessa altura, o CES era de opinia˜o que a citada proposta de directiva: — na˜o restringiria a flexibilidade do tempo de trabalho e dos hora´rios de funcionamento das instalaço˜ es; — na˜o reduziria o tempo de trabalho total; — na˜o alvejava a harmonizaça˜o do trabalho por turnos nem do trabalho nocturno em toda a Comunidade. Três anos mais tarde, porém, o Conselho conside- 2. 2. rou que na˜o era oportuno seguir a Comissa˜o e o CES. Decidiu, por sua pro´pria iniciativa, excluir muitos sectores e actividades do âmbito de aplicaça˜o da direc- tiva, o que, para o mundo do trabalho, era tanto mais incompreensı´vel quanto a proposta de directiva previa muitas disposiço˜es para uma aplicaça˜o flexı´vel dos princı´pios que enunciava a situaço˜ es especı´ficas. Assim, era permitido derrogar todas as principais disposiço˜ es, com excepça˜o das férias remuneradas, num amplo leque de circunstâncias, nomeadamente «para as actividades caracterizadas por um afastamento entre o local de trabalho e o local de residência do trabalhador ou por um afastamento entre diferentes locais de trabalho do trabalhador». 2. 3. Quanto ao CES, tinha notado que a decisa˜o do Conselho baseava estas excluso˜es na natureza especı´fica de algumas actividades sem que a necessidade de prote- cça˜o social dos trabalhadores em causa fosse contestada. O 164 considerando da directiva adoptada reflecte bem esse estado de alma e a vontade polı´tica de solucionar o problema de outra forma, nos seguintes termos: «considerando que, dada a natureza especı´fica do trabalho, pode ser necessa´rio tomar medidas separa- das no que respeita à organizaça˜o do tempo de tra- balho em determinados sectores ou actividades excluı´dos do âmbito de aplicaça˜o da presente direc- tiva». 2. 4. O CES tomou também conhecimento da decla- raça˜o da Comissa˜o, feita no pro´prio dia da adopça˜o da directiva e nos seguintes termos: «a Comissa˜o reserva-se o direito de apresentar, num prazo conveniente, propostas apropriadas aos secto- res e actividades excluı´dos, tendo em conta as particu- laridades de cada um desses sectores e de cada uma dessas actividades». 2. 5. O CES seguiu depois, com interesse, as diferentes iniciativas da Comissa˜o e do Parlamento Europeu. Este u´ltimo, por exemplo, exprimiu-se da seguinte forma aquando do debate sobre o programa de acça˜o 1995- -2000. da Comissa˜o, relativo à polı´tica comum de trans- portes: «. considera necessa´rio que sejam apresentadas pro- postas legislativas sobre o tempo de trabalho nos transportes, nomeadamente nos sectores onde os par- ceiros sociais na˜o consigam chegar a acordo». 2. 6. Com base neste estado de coisas, o CES partilha das constataço˜es da Comissa˜o no Livro Branco em ana´- lise: — nenhuma raza˜o objectiva justifica a exclusa˜o total de qualquer sector; — na˜o existe nenhum motivo para tratar os trabalhado- res «na˜o-mo´veis» de forma diferente dos outros tra- balhadores ja´ abrangidos pela directiva; — a fim de garantir uma protecça˜o mı´nima da sau´ de e da segurança, os princı´pios-base da directiva devem ser aplicados a todos os trabalhadores; — os trabalhadores devem ser protegidos de forma ade- quada contra os efeitos adversos causados por uma organizaça˜o irregular do trabalho e pelo trabalho prestado durante a noite; — os acordos entre os parceiros sociais constituem a melhor soluça˜o. 3. Observaço˜es sectoriais 3. 1. Transportes (1) Conselho Europeu de Estrasburgo, de 9. 12. 1989. (2) JO C 60 de 8. 3. 1991, p. 26. (3) JO C 254 de 9. 10. 1990. 3. 1. 1. O CES esta´ de acordo com a Comissa˜o quando esta declara abertamente que, em 1993, muitos trabalha- C 157/76 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 dores, nomeadamente os «na˜o-mo´ veis» dos sectores dos transportes rodovia´rios e ferrovia´rios, de navegaça˜o interna, marı´timos e aéreos, foram excluı´dos sem qual- quer raza˜o objectiva e que esses mesmos trabalhadores devem ser integrados na Directiva 93/104/CE. Efectivamente, trata-se de pessoal que exerce actividades equivalentes às de outras indu´strias actualmente integra- das na directiva. Este ponto é extremamente importante, pois esses trabalhadores constituem a grande maioria dos excluı´dos. 3. 1. 2. Neste contexto, o CES lamenta que o Livro Branco da Comissa˜o, publicado quatro anos apo´ s a exclusa˜o destes trabalhadores, na˜o seja acompanhado de uma proposta de directiva ad hoc. 3. 1. 3. Relativamente aos trabalhadores «mo´ veis» do sector dos transportes terrestres, o CES na˜o pode deixar de constatar que a falta de uma directiva ja´ condicionou mudanças importantes nos diversos modos de transporte e que o atraso em legislar, por diferentes razo˜es, deteriorou consideravelmente uma situaça˜o muitas vezes conflituosa. Se uma tal directiva tivesse sido aprovada em tempo devido, esta evoluça˜o negativa poderia ter sido evitada ou, pelo menos, despoletada. 3. 1. 4. O CES esta´ convicto de que, no sector dos transportes rodovia´rios, é necessa´rio resolver rapida- mente os problemas pendentes. Isto para evitar o aumento das distorço˜es da concorrência neste modo de transporte e entre os diferentes modos de transporte e a ra´pida degradaça˜o das condiço˜ es de trabalho dos rodovia´rios por conta de condutores assalariados outrém, que sa˜o cerca de 1,2 milho˜ es no transporte de passageiros e 2,1 milho˜es no de mercadorias. É grande o risco desta situaça˜o malsa˜ vir a ser a causa de importantes conflitos sociais e de um «dumping» social inaceita´vel no transporte rodovia´rio de mercado- rias, sector vital para a economia europeia. A Comunidade Europeia deve, pois, proteger-se contra a concorrência desleal decorrente do «dumping» social praticado pelas empresas de transporte rodovia´rio de paı´ses terceiros com um baixo nı´vel social. É necessa´rio ainda assinalar, neste contexto, que a directiva 93/104/CE ja´ se aplica automaticamente ao transporte rodovia´rio por conta pro´pria (essencialmente produtos quı´micos, petrolı´feros e agro-alimentares, construça˜o e comércio por grosso e a retalho). Neste sector, trabalham entre 3 e 3,5 milho˜es de motoristas remunerados. O CES chama a atença˜o para a existência de uma regulamentaça˜o comunita´ria — também aplica´vel aos trabalhadores independentes —, o Regulamento (CEE) n4 3820/85, que estabelece os tempos ma´ximos de viagem e de descanso sem, no entanto, regulamentar o tempo de trabalho na sua globalidade. 3. 1. 5. O CES congratula-se com o facto de, no sector dos transportes ferrovia´rios, os parceiros sociais terem chegado a um acordo, em 18 de Novembro de 1996, no âmbito do «Comité Parita´rio dos Caminhos-de-Ferro». Esse acordo podia perfeitamente servir de modelo aos outros sectores e à Comissa˜o para as necessa´rias propostas de directiva do Conselho. 3. 1. 6. O CES congratula-se ainda mais com o acordo a que também chegaram os parceiros sociais do sector de transportes marı´timos, no âmbito do respectivo «Comité Parita´rio», o qual devera´ ser finalizado proxi- mamente. Juntamente com a Comissa˜o, o CES espera que os Estados-Membros ratifiquem, a breve trecho, a Con- vença˜o OIT n4 180 (1996) sobre os hora´rios de trabalho dos transportes marı´timos, adoptada pela Organizaça˜o Internacional do Trabalho em Genebra, em Outubro de 1996. De acordo com uma declaraça˜o recente do Conselho «Transportes», existe uma plataforma polı´tica para uma ra´pida ratificaça˜o, o que constitui uma condiça˜o prévia para os parceiros sociais neste sector aberto à concorrên- cia mundial. 3. 1. 7. Mas o CES manifesta o seu desagrado por na˜o ter sido ainda alcançado um acordo entre os parceiros sociais dos transportes fluviais e lacustres no âmbito do «Comité Parita´rio da Navegaça˜o Interna», devido ao facto de alguns empregadores argumentarem na˜o terem mandato para o concluir. 3. 1. 8. O CES aguarda com impaciência a conclusa˜o de um acordo nos transportes aéreos, sector em que falta apenas estabelecer a «Flying Time Limitation» por um grupo de trabalho eventual. 3. 2. Pesca marı´tima 3. 2. 1. O CES reconhece de bom grado que, no domı´nio da pesca marı´tima, as condiço˜ es e a natureza do trabalho efectuado sa˜o muito especı´ficas e heterogéneas, nomeadamente devido ao tipo e aos métodos de pesca, ao tamanho dos navios e ao elevado nu´mero de independentes. No entanto, o CES trabalhadores sublinha que o facto de na˜o se ter tratado a tempo o problema do hora´rio de trabalho neste sector em fase de mudança pode ter implicaço˜ es graves ao nı´vel da aplicaça˜o dos programas comunita´rios de pesca marı´tima, cuja importância todos conhecem. 3. 2. 2. O CES é, pois, de opinia˜o que aquele sector, cujo nu´mero de mortes e acidentes durante o trabalho é o mais importante de todas as indu´strias, deve ser coberto, mais ainda do que os outros sectores, por um 25. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 157/77 regime de protecça˜o adequado em matéria de sau´ de e de segurança dos trabalhadores, visto estar bem estabelecido o nexo entre cansaço e acidente. Este princı´pio na˜o pode ser posto em causa nem por pra´ticas antigas cujo interesse merece ser analisado, nem por razo˜es econo´ micas, conforme o refere claramente o aco´rda˜o do Tribunal Europeu de Justiça (1). 3. 2. 3. Por isso, o CES incentiva os parceiros sociais a regressarem à mesa das negociaço˜es para alcançarem um acordo no âmbito do respectivo «Comité Parita´rio». Se na˜o for possı´vel alcançar esse acordo, as partes envolvidas devera˜o apresentar as suas propostas à Comissa˜o para que esta, com base nos princı´pios gerais consignados na Directiva 93/104/CE, possa propor ao Conselho um texto que reflicta uma visa˜o industrial do sector. 3. 3. Outras actividades no mar 3. 3. 1. Examinado o Livro Branco, o CES expressa a sua preocupaça˜o por na˜o ver nenhuma proposta que exprima os interesses recı´procos dos parceiros sociais implicados neste sector. Tal situaça˜o é devida, segundo parece, ao facto de uma das partes se recusar a tornar pu´blicas as suas aspiraço˜ es. O CES recomenda que a Comissa˜o crie um «grupo parita´rio eventual», cuja missa˜o sera´ definir o que devera´ ser a legislaça˜o sobre o tempo de trabalho neste domı´nio. Segundo o CES, esse «grupo parita´rio eventual» 3. 3. 2. devera´ basear-se, especialmente, nas legislaço˜ es, nas convenço˜es colectivas e nos acordos existentes na grande maioria dos paı´ses onde existem actividades «offshore». Dado que este tipo de actividade pode conhecer novos desenvolvimentos no futuro, é da maior importância, no entender do CES, que o sector disponha de legislaça˜o apropriada. 3. 4. Médicos em formaça˜o 3. 4. 1. O CES declara com veemência que na˜o existe qualquer motivo va´lido para excluir os médicos em formaça˜o inicial ou de especializaça˜o, visto a) na˜o serem trabalhadores «mo´veis» e b) exercerem as mesmas pra´ticas que os seus colegas assalariados «na˜o em formaça˜o», que sa˜o, por definiça˜o, abrangidos pelo âmbito de aplicaça˜o da Directiva 93/104/CE do Con- selho. A este propo´sito, o CES lamenta que o Livro Branco da Comissa˜o na˜o seja acompanhado de uma proposta de directiva ad hoc. (1) Aco´ rda˜o de 12. 11. 1996 sobre o recurso interposto pela Gra˜-Bretanha contra o Conselho. 3. 4. 2. O CES assinala que as grandes diferenças existentes neste sector muito especial (inclusive no mesmo paı´s) po˜em em perigo, a curto e a médio prazo, na˜o apenas a sau´de fı´sica e psı´quica do pessoal considerado mas também, em consequência de perı´odos excessivos de trabalho ou de um descanso insuficiente, a qualidade dos tratamentos dispensados a toda a comunidade pelos quais esse mesmo pessoal é respon- sa´vel. 3. 4. 3. Se a Comissa˜o considera que o problema do «serviço de vela» (ver ponto 66 do Livro Branco) dos médicos em formaça˜o deve ser regulado ao nı´vel nacional, o CES, por seu turno, considera ser seu dever recordar à Comissa˜o que os perı´odos especı´ficos de prevença˜o (serviços de vela e de emergência), natural- mente muito diferentes, devem ser limitados dentro do respeito pelos princı´pios gerais, nomeadamente os relativos aos perı´odos de descanso consecutivos plasmados na Directiva 93/104/CE do Conselho. Importa tomar desde ja´ disposiço˜es preventivas nos hospitais incriminados para evitar a deterioraça˜o da qualidade dos cuidados de sau´de prestados aos doentes. 4. Concluso˜es 4. 1. O CES apoia a adopça˜o, pela Comissa˜o, de uma abordagem pragma´tica que garanta, ao nı´vel comunita´rio, a protecça˜o da sau´ de e da segurança, no que diz respeito ao tempo de trabalho, dos trabalhadores dos sectores e actividades actualmente excluı´dos da Directiva 93/104/CE do Conselho relativa a alguns aspectos da organizaça˜o do tempo de trabalho. 4. 2. O CES também é favora´vel à Opça˜o n4 3, que preconiza uma abordagem diferenciada em três pontos: 1) 2) tornar as disposiço˜ es da Directiva 93/104/CE inte- gralmente extensivas a todos os trabalhadores «na˜o- -mo´veis»; tornar extensivas a todos os trabalhadores «mo´ veis» (incluindo os pescadores marı´timos) ou com «outras actividades no mar» as disposiço˜es da directiva relativas: — às 4 semanas de férias anuais remuneradas; — aos exames de sau´ de dos trabalhadores noc- turnos; — à garantia de um perı´odo de descanso adequado; — aos perı´odos ma´ximos anuais de trabalho; 3) para cada sector ou actividade, adoptar legislaça˜o especı´fica em matéria de tempo de trabalho e de perı´odos de descanso dos trabalhadores «mo´veis» e, mutatis mutandis, dos trabalhadores da «pesca marı´tima» ou com «outras actividades no mar». C 157/78 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 4. 3. Tal como a Comissa˜o, o CES continua a esperar que, nos sectores dos transportes e da pesca marı´tima, os parceiros sociais cheguem a acordo. Para tanto, o CES exorta a Comissa˜o a persistir na sua diligência de responsabilizar os parceiros sociais, precisando que as novas regulamentaço˜es a aplicar: — tera˜o o cara´cter vinculativo de uma directiva; — sera˜o aplicadas a todos os trabalhadores abrangidos; — na˜o constituira˜o uma justificaça˜o va´lida para fazer regredir as actuais condiço˜ es de trabalho (ver n4 3 do artigo 184 da Directiva 93/104/CE); — retomara˜o as disposiço˜es da Directiva 93/104/CE relativas às derrogaço˜es possı´veis e necessa´rias; — respeitara˜o o princı´pio da subsidiariedade, pelo que as citadas derrogaço˜es podera˜o ser negociadas, à luz desse mesmo princı´pio, nas instâncias e pelas vias utilizadas anteriormente pelos diferentes Estados- -Membros; — entrara˜o em vigor simultaneamente, a fim de evitar uma concorrência intermodal ruinosa resultante da aplicaça˜o de normas diferentes em matéria de protecça˜o da sau´ de e da segurança dos trabalhadores; Bruxelas, 26 de Março de 1998. — realçara˜o as vantagens de que a populaça˜o em geral beneficiara´, ja´ que, como é sabido, a fadiga resultante de hora´rios de trabalho excessivos constitui um risco real e directo para o bem-estar e a segurança de outrém. 4. 4. Os acordos alcançados pelos parceiros sociais, no âmbito dos respectivos «comités parita´rios», sobre a aplicaça˜o aos seus sectores dos pontos enumerados na alı´nea 2) do ponto 4. 2, devem obviamente ser integrados na legislaça˜o sectorial prevista na alı´nea 3) do mesmo ponto. 4. 5. O CES preconiza, por u´ltimo, um prazo razoavel- mente curto para a conclusa˜o das negociaço˜es entre os parceiros sociais. Tendo em conta os resultados das citadas negociaço˜es, cabera´ enta˜o à Comissa˜o apresentar sem demora ao Conselho propostas concretas que garantam uma protecça˜o eficaz, em funça˜o do tempo de trabalho, da sau´ de e da segurança dos trabalhadores dos sectores e actividades excluı´dos, preservando uma flexibilidade suficiente que dê às empresas uma margem de manobra adequada. O CES faz questa˜o de insistir nas suas prerrogativas em matéria de consulta sobre este tema. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 869/98 του Hilde HAWLICEK προς την Επ τροπή. Ευρωπαiκή συνεργασία στον τομέα της εκπαίδευσης στη Νοτιοανατολική Ευρώπη

eurovoc_concepts:
EU programme
EU relations
Western Balkans
democracy
higher education
peacekeeping
vocational training

text: C 310/142 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 Ta apotele·smata ayth·w thw eje·tashw ua ei·nai diaue·sima sto eggy·w me·llon. Vw me·row ayth·w thw ana·lyshw, mi·a e·reyna toy Eyrvbaro·metroy e·xei ajiologh·sei to epi·pedo thw zh·thshw gia mpana· new «uemitoy· empori·oy». Ta apotele·smata ayth·w thw e·reynaw, poy bohuoy·n ekei·noyw oi opoi·oi epiuymoy·n na provuh·soyn proi¤o·nta «uemitoy· empori·oy», dei·xnoyn o·ti ypa·rxei shmantikh· zh·thsh apo· katanalvte·w thw Koino·thtaw. (98/C 310/192) GRAPTH ERVTHSH E-0869/98 ypobolh· : Hilde Hawlicek (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eyrvpa(cid:14)¤kh· synergasi·a ston tome·a thw ekpai·deyshw sth Notioanatolikh· Eyrv· ph H Notioanatolikh· Eyrv· ph, ta «Balka·nia», ei·nai mia perife·reia idiai·tera eyai·suhth apo· thn a·poch thw politikh·w asfa·leiaw. H synergasi·a ston tome·a thw ekpai·deyshw mporei· na enisxy·sei kai na beltiv· sei tiw proy¤poue·seiw gia thn eirh·nh, th stauero·thta kai th dhmokrati·a alla· den mporei· be·baia na ly·sei ta problh·mata thw politikh·w. Epeidh· h EE ei·nai a·mesow gei·tonaw thw en lo·gv perife·reiaw h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh e·xei mi·a idiai·terh eyuy·nh e·nanti tvn xvrv· n thw Notioanatolikh·w Eyrv· phw. Lamba·nontaw ypo·ch thn en lo·gv eyuy·nh ua epiuymoy·sa na ypoba·lv tiw ka·tvui ervth·seiw: 1. Xrhsimopoiei· h Epitroph· thn eyrvpai¤kh· synergasi·a ston tome·a thw ekpai·deyshw vw shmantiko· me·so gia thn epi·teyjh me·trvn dhmioyrgi·aw empistosy·nhw sth Notioanatolikh· Eyrv· ph; Yph·rxan h· programmati·zontai ek me·royw thw Epitroph·w dra·seiw, diaske·ceiw h· paro·moia me·tra gia to en lo·gv ue·ma; 2. Ypa·rxei syntonismo·w tvn dia·forvn Genikv· n Dieyuy·nsevn se sxe·sh me mi·a koinh· antimetv· pish toy ue·matow thw synergasi·aw ston tome·a thw ekpai·deyshw (p. x. GD XXII me Socrates kai Leonardo• PHARE me thn kataskeyh· sxolei·vn kai paro·moiew ene·rgeiew kauv· w kai me to pro·gramma ECHO klp. ); Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (30 Aprili·oy 1998) H Epitroph· pistey·ei sth spoydaio·thta thw ekpai·deyshw kai thw epaggelmatikh·w kata·rtishw sto o·ti 1. symba·lloyn sthn amoibai·a synergasi·a, sthn eirh·nh kai sthn stauero·thta sthn perioxh·. Gia to skopo· ayto·, h Epitroph·, me to pro·gramma Phare, pare·xei xrhmatodotikh· sth·rijh sto pro·gramma metarry·umishw thw anvta·thw ekpai·deyshw Tempus, kauv· w kai sthn epaggelmatikh· kata·rtish me·sv toy progra·mmatow epaggelmatikh·w ekpai·deyshw kai kata·rtishw. H efarmogh· toy dey·teroy progra·mmatow ypa·getai sthn armodio·thta toy Eyrvpai¤koy· Idry·matow Kata·rtishw sto Tori·no se synergasi·a me thn Epitroph·. Sth Bosni·a kai sthn Albani·a e·xoyn efarmostei· dia·fora sxe·dia apokata·stashw sxolei·vn. Apo· to 1995, e·xoyn h·dh xorhghuei· oi po·roi gia thn anvta·th ekpai·deysh toy Tempus sthn Albani·a (1995-1999) (5 ekat. ecu e·xoyn h·dh xorhghuei· kai h·dh ektamieyuei·• proble·pontai a·lla 700. 000 ecu gia to 1998), sth Bosni·a (1996-1998) (4 ekat. ecu ek tvn opoi·vn ta 1. 5 ekat. ecu prin to Tempus), kai sthn prv· hn Gioygkoslabikh· Dhmokrati·a thw Makedoni·aw FYROM (1996-1997) (4 ekat. ecu). O geniko·w sto·xow toy Tempus ei·nai na symba·lei sthn anadia·rurvsh toy systh·matow anvta·thw ekpai·deyshw aytv· n tvn xvrv· n pra·gma poy shmai·nei o·ti ua epanejetastei· h didasko·menh y·lh kai ua metarryumistei· h diaxei·rish tvn idryma·tvn anvta·thw ekpai·deyshw. To pro·gramma Tempus epanejeta·zei prow to paro·n thn prose·ggish· toy v· ste na prosdiori·sei ton kaly·tero dynato· tro·po xrhsimopoi·hshw thw anvta·thw ekpai·deyshw vw to me·so antimetv· pishw tvn gevpolitikv· n kai koinvniko-oikonomikv· n dyskoliv· n poy ypa·rxoyn sthn perioxh·. Sxetika· me thn epaggelmatikh· ekpai·deysh kai kata·rtish, e·xoyn diateuei· oi po·roi apo· to pro·gramma Phare gia thn Albani·a (700,000 ecu gia e·na sxe·dio poy pro·ketai na lh·jei sto te·low toy Mai(cid:143)oy 1998), th Bosni·a (sxe·dio 3,5 ekat. ecu poy bri·sketai sto sta·dio eje·tashw) kai th FYROM (sxe·dio 2. 8 ekat. ecu poy bri·sketai epi·shw sto sta·dio eje·tashw). Ayto· to pro·gramma epikentrv· netai sthn deyteroba·umia epaggelmatikh· ekpai·deysh kai kata·rtish kai anapty·ssei strathgikh· h opoi·a anabaumi·zei to sy·sthma kata· te·toio tro·po v· ste oi foithte·w proetoima·zontai kaly·tera gia tiw dieunei·w kai eunike·w agore·w. Eisa·gei mi·a perifereiakh· prose·ggish sto sy·sthma kai enisxy·ei toyw desmoy·w metajy· tvn ekpaideytikv· n idryma· tvn kai tvn topikv· n koinoth·tvn kai epixeirh·sevn. Ypa·rxei steno·w syntonismo·w sto esvteriko· thw Epitroph·w sth sy·llhch kai sthn efarmogh· ekpaideytikv· n 2. programma·tvn sthn perioxh·


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 883/98 von Bill MILLER an die Kommission. Jahrtausendwende und neue Technologie

text: C 310/144 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 9. 10. 98 (98/C 310/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0882/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Anzahl von Mahnschreiben Wie viele Mahnschreiben mu(cid:223) ein Kommissionsbeamter durchschnittlich erhalten haben, bis mit einer Antwort auf eine Anfrage eines Mitglieds des Europa¤ischen Parlaments gerechnet werden darf? (98/C 310/196) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0883/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Jahrtausendwende und neue Technologie Mu(cid:223) ich bei dem Fortschritt in den neuen Technologien und mit dem Herannahen der Jahrtausendwende wirklich befu¤rchten, eine Antwort auf fru¤here Schreiben an die Kommission zu erhalten? (98/C 310/197) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0884/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Frist bis zur Beantwortung von Schreiben Wie viel Zeit beno¤tigt ein Kommissionsbeamter durchschnittlich, um auf ein Schreiben eines Mitglieds des Europa¤ischen Parlaments zu antworten? Gemeinsame Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0882/98, E-0883/98 und E-0884/98 (14. April 1998) Die Kommission setzt alles daran, damit die an sie gerichtete Post zu¤gig beantwortet wird. Wie rasch eine Antwort ergeht, ha¤ngt allerdings zum gro(cid:223)en Teil davon ab, ob sie u¤bersetzt werden mu(cid:223), eine redaktionelle Koordinierung mehrerer Dienststellen erfordert oder aber ein ganz spezifisches Thema zum Gegenstand hat. Im Interesse einer guten Zusammenarbeit zwischen den Organen wurde indessen bestimmt, da(cid:223) Anfragen von Parlamentsmitgliedern normalerweise innerhalb von drei Wochen zu beantworten sind. Sofern die Post von Parlamentsmitgliedern bei der Dienststelle (cid:132)Post der Kommission(cid:147) des Generalsekretariats registriert wird, sorgt diese Dienststelle auch fu¤r die Beantwortung und u¤bermittelt den jeweils zusta¤ndigen Dienststellen bei Fristu¤berschreitung eine Mahnung. Bei diesem Verfahren wird der bevorstehenden Jahrtausendwende nicht Rechnung getragen. (98/C 310/198) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0885/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Zugang zur Dokumentation Erkennt die Kommission das Urteil des Gerichts erster Instanz vom 6. Februar 1998 (Rechtssache T-124/96) betreffend den Zugang zur Dokumentation an? Wenn ja, beabsichtigt die Kommission, sich an Punkt 6 dieses Urteils zu halten, der einen Verhaltenskodex aufstellt? Falls ja, teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) Punkt 6 feststellt, da(cid:223) die O¤ ffentlichkeit mo¤glichst breiten Zugang zu Dokumenten bei Kommission und Rat erhalten soll? Dabei gilt als Dokument in diesem Zusammenhang jeder › in welchem Medium auch immer › geschriebene Text, der Daten entha¤lt und von Kommission oder Rat verwahrt wird?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 812/98 dell'on. Hilde HAWLICEK alla Commissione. Creazione dei cosiddetti "culture-desks" negli Stati membri

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
artistic profession
candidate
cultural policy
culture
dissemination of EU information
information network
technical cooperation

text: C 323/78 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 21. 10. 98 delle nuove tecnologie, di cui nella relazione «An appraisal of technologies of political control-interim study» elaborata dal Scientific and Technological Options Assessment (STOA) del Parlamento europeo (PE 166. 499/Int. St. )? (98/C 323/103) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0809/98 di Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Relazione d(cid:146)inchiesta intitolata «An appraisal of technologies of political control- interim study» del Scientific and Technological Options Assessment (STOA) del Parlamento europeo (PE 166. 499/ Int. St. ) Quale seguito dara‘ la Commissione alle raccomandazioni, in particolare quelle riguardanti le (nuove) tecniche di interrogatorio e di tortura, di cui nella relazione «An appraisal of technologies of political control-interim study» elaborata dal Scientific and Technological Options Assessment (STOA) del Parlamento europeo (PE 166. 499/Int. St. )? Risposta comune data dal Sig. Santer in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-0807/98, E-0808/98 e E-0809/98 (7 maggio 1998) La Commissione ritiene di non essere competente per intervenire nel caso in questione. (98/C 323/104) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0812/98 di Hilde Hawlicek (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Creazione dei cosiddetti «culture-desks» negli Stati membri Gli artisti fanno spesso riferimento a problemi di comunicazione con la Commissione. Ad esempio, per via delle formulazioni nebulose nei formulari di domanda, si pongono problemi cui la Commissione, nonostante i ripetuti solleciti, non e‘ in grado di rispondere. Sembrerebbe che la Commissione europea voglia ora creare negli Stati membri degli sportelli di informazione, i cosiddetti «culture-desks», per porre rimedio a questi problemi di comunicazione. La creazione di tali sportelli di informazione e‘ senz(cid:146)altro meritevole di plauso. Affinche· tali sportelli possano operare proficuamente, sarebbe opportuno coinvolgere anche i deputati europei, i quali si sono gia‘ prodigati ampiamente sul piano dell(cid:146)informazione. Perche· sia possibile fornire congiuntamente informazioni complete agli artisti, puo‘ la Commissione far sapere: 1. In base a quale strategia operano i «culture-desks», quali sono le loro competenze (ad esempio: selezione preliminare dei progetti in base a criteri formali) e quali sono i loro compiti concreti? 2. Qual e‘ la dotazione finanziaria dei «culture-desks»? 3. Quale ruolo tocchera‘ svolgere ai «culture-desks» durante la fase di riorientamento della promozione della cultura da parte dell(cid:146)UE? 4. Quale sara‘ il ruolo dei «culture-desks» nell(cid:146)ambito del nuovo programma Cultura? Risposta data dal Sig. Oreja a nome della Commissione (15 maggio 1998) La Commissione compie gia‘ un grande sforzo di informazione nei confronti del pubblico per quanto concerne i suoi programmi e per ciascuno di essi pubblica regolarmente, insieme ai formulari, dei vademecum contenenti tutte le istruzioni per la presentazione delle domande di sovvenzione


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 851/98 von Jonas SJÖSTEDT an die Kommission. Politik der EU im Bereich der Saatgutsorten

eurovoc_concepts:
Community certification
EU law
EU policy
marketing
seed
trade restriction
vegetable

text: C 323/84 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 21. 10. 98 Mitgliedstaaten der EU forderte. Ein solcher Schritt wird als dringend erforderlich erachtet, um den Zugang zur Bildung fu¤r geho¤rlose Menschen sicherzustellen und ihnen gleichzeitig das Gefu¤hl zu geben, da(cid:223) sie nicht aus dem o¤ffentlichen Leben der Mitgliedstaaten, in denen sie wohnen, ausgeschlossen sind. Kann die Europa¤ische Kommission mitteilen, in welchen Mitgliedstaaten der EU die Zeichensprache fu¤r Geho¤rlose offiziell anerkannt ist, und was sie zu unternehmen gedenkt, um dieses fu¤r die Betroffenen unerla¤(cid:223)liche Versta¤ndigungsmittel zu fo¤rdern? (1) ABl. C 187 vom 18. 7. 1988, S. 236. Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (20. April 1998) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage P-137/98 Frau Graenitz (1) verwiesen. (1) ABl. C 304 vom 2. 10. 1998, S. 37. (98/C 323/112) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0850/98 von Johanna Maij-Weggen (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einfu¤hrung einer Grenzlandpru¤fung bei allen nationalen Rechtvorschriften Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) aus Berichten der Euregios hervorgeht, da(cid:223) die Mitgliedsstaaten regelma¤(cid:223)ig Rechtsvorschriften erlassen, die im Gegensatz zu den Rechtsvorschriften von Nachbarla¤ndern stehen, so da(cid:223) Bu¤rger und Unternehmen in den Grenzregionen in eine schwierige Situation geraten und die positiven Auswirkungen der offenen Grenzen in der Europa¤ischen Union beeintra¤chtigt oder aufgehoben werden? Was ha¤lt die Kommission von der Idee, eine Gemeinschaftsrichtlinie auszuarbeiten, durch die den Mitglied- staaten die Auflage erteilt wird, bei allen relevanten nationalen Rechtsvorschriften eine (cid:132)Grenzlandpru¤fung(cid:147) einzufu¤hren, damit negative Auswirkungen dieser Art vermieden werden? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (5. Juni 1998) Die Kommission pru¤ft zur Zeit das von der Frau Abgeordneten angesprochene Problem und wird ihr ihre Schlu(cid:223)folgerungen so bald wie mo¤glich mitteilen. (98/C 323/113) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0851/98 von Jonas Sjo¤stedt (GUE/NGL) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Politik der EU im Bereich der Saatgutsorten Die Rechtsvorschriften der EU fu¤r bestimmte Saatgutsorten haben fu¤r die kleineren Verkaufsbetriebe schwerwiegende Probleme mit sich gebracht, weil bestimmte Saatgu¤ter nur verkauft werden du¤rfen, wenn sie vorher registriert wurden. Die Kosten einer solchen Registrierung u¤bersteigen jedoch bei weniger ga¤ngigen Saatgutsorten ha¤ufig ihren Marktwert: Das bedeutet wiederum, da(cid:223) viele Ha¤ndler, die bestimmte, weniger verbreitete aber traditionelle Saatgutsorten anbieten, vo¤llig vom Markt ausgeschlossen werden. Dies ist sehr ha¤ufig der Fall bei den traditionellen Gemu¤sesorten, die speziell an bestimmte Klimaverha¤ltnisse angepa(cid:223)t sind


title: WRITTEN QUESTION No. 809/98 by Hedy d'ANCONA to the Commission. Report entitled 'An appraisal of technologies of political control - interim study', drawn up by STOA (the European Parliament's Scientific and Technological Options SInt.St.)

eurovoc_concepts:
EU control
choice of technology
political violence
scientific apparatus
scientific research
supervisory power
technology assessment
torture

text: C 323/78 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 21. 10. 98 tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaavan jaoston va¤liaikaisessa tutkimusrapor- tissa (cid:148)An appraisal of technologies of political control › interim study(cid:148) (PE 166. 499/Int. St. ) todetuilla uusien tekniikoiden (cid:148)nopean horisontaalisen levia¤misen(cid:148) uhilla olevan? (98/C 323/103) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0809/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaavan jaoston va¤liaikainen tutkimusraportti (cid:148)An appraisal of technologies of political control › interim study(cid:148) (PE 166. 499/Int. St. ) Mihin toimiin komissio aikoo ryhtya¤ sen vuoksi, etta¤ Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaavan jaoston va¤liaikaisessa tutkimusraportissa (cid:148)An appraisal of technologies of political control › interim study(cid:148) (PE 166. 499/Int. St. ) annetaan suosituksia erityisesti (uusista) kuulustelu- ja kidutustekniikoista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0807/98, E-0808/98 ja E-0809/98 (7. toukokuuta 1998) Komissio on sita¤ mielta¤, etta¤ silla¤ ei ole toimivaltaa ta¤ssa¤ kysymyksessa¤. (98/C 323/104) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0812/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hilde Hawlicek (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: (cid:148)Culture deskien(cid:148) ja¤rjesta¤minen ja¤senvaltioissa Taiteilijat va¤itta¤va¤t usein, etta¤ heida¤n ja komission va¤lisessa¤ tiedotuksessa on ongelmia. Esimerkiksi epa¤selva¤t hakulomakkeet tuovat esiin kysymyksia¤, joihin komissio ei ole pystynyt vastaamaan useista kyselyista¤ huolimatta. Olen kuullut, etta¤ Euroopan komissio aikoo perustaa ja¤senvaltioihin niin sanottuja (cid:148)culture deskeja¤(cid:148), jotka toimivat infopisteina¤ tiedotusongelmien va¤henta¤miseksi. Suhtaudun eritta¤in myo¤nteisesti ta¤llaisten infopisteiden ja¤rjesta¤miseen. Infopisteiden mahdollisimman tehokkaan toiminnan vuoksi Euroopan parlamentin ja¤senet, jotka tekeva¤t jo paljon tiedotustyo¤ta¤ tulisi ottaa mukaan hankkeeseen. Jotta taiteilijoille voitaisiin tarjota yhdessa¤ riitta¤va¤sti tietoja, haluaisin kysya¤: 1. Minka¤laiseen ideaan (cid:148)culture deskien(cid:148) toiminta perustuu, minka¤lainen toimivalta niilla¤ on (esim. valita hankkeet ennakkoon virallisten kriteerien mukaan) ja mitka¤ ovat niiden tarkat tehta¤va¤t? 2. Kuinka paljon ma¤a¤ra¤rahoja (cid:148)culture deskeille(cid:148) tullaan myo¤nta¤ma¤a¤n? 3. Mika¤ osuus (cid:148)culture deskeilla¤(cid:148) on EU:n kulttuurinedista¤misen uudelleensuuntautumisvaiheen aikana? 4. Mika¤ tulisi (cid:148)culture deskien(cid:148) roolin olla uudessa kulttuuriohjelmassa? Komission ja¤senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Komissio tiedottaa jo nyt monin tavoin yleiso¤lle ohjelmistaan. Hakijat saavat lisa¤ksi tarkat ohjeet ohjelmien hakemuslomakkeiden mukana