title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 503/98 dell'on. Dominique SOUCHET alla Commissione. Divieto di utilizzare le reti a strascico

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Baltic Sea
UN resolution
anti-discriminatory measure
fishing area
fishing net
fishing regulations
fishing rights
fishing vessel
sea fishing

text: 11. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 386/21 Pertanto, al fine di aumentare l(cid:146)efficacia, la visibilit(cid:224) e il carattere innovativo delle iniziative comunitarie future, nella sua proposta di regolamento generale per il prossimo periodo di programmazione dei fondi strutturali (1) la Commissione prevede, di limitare l(cid:146)intervento a tre tematiche di interesse comune › cooperazione transfronta- liera, transnazionale e interregionale; sviluppo rurale; risorse umane nel contesto delle pari opportunit(cid:224) › cui verr(cid:224) destinato fino ad un massimo del 5 % della dotazione dei fondi. Nonostante la diminuzione relativa della quota destinata alle iniziative comunitarie, l(cid:146)aumento del bilancio dei fondi strutturali dovrebbe consentire di condurre azioni di livello qualitativamente piø elevato. Pur riducendo il numero delle tematiche, la Commissione Ł tuttavia consapevole che occorre salvaguardare la qualit(cid:224) del metodo e l(cid:146)impostazione delle iniziative comunitarie, al fine di mantenere e se possibile potenziare il carattere innovativo e il valore aggiunto comunitario delle azioni, nonchØ l(cid:146)entit(cid:224) dei partenariati istituiti. (1) COM(98) 131 def. (98/C 386/025) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0503/98 di Dominique Souchet (I-EDN) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Divieto di utilizzare le reti a strascico La risoluzione delle Nazioni Unite del 22 dicembre 1989 pone chiaramente un principio cautelativo inteso a vietare le «grandi reti a strascico» in alto mare in qualsiasi regione o fondale di pesca. La Comunit(cid:224) ha gi(cid:224) risolto la questione della definizione della «grande rete a strascico» fissandone il limite inferiore a 2,5 km nell(cid:146)Atlantico e nel Mediterraneo con il regolamento del 27 gennaio 1992 basato sull(cid:146)applicazione di detta risoluzione. Quali sono le ragioni che inducono la Commissione a vietare l(cid:146)utilizzazione delle reti a strascico nell(cid:146)Atlantico, gi(cid:224) limitate a 2,5, km mentre tollera la pesca con reti a strascico di 21 km nel Mar Baltico? Pensa la Commissione che questa misura sia equa, non discriminatoria e giusta? (98/C 386/026) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0505/98 di Dominique Souchet (I-EDN) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Divieto di utilizzare le reti a strascico Secondo le ultime proposte della Commissione, l(cid:146)impiego delle reti a strascico sarebbe vietato in alto mare nell(cid:146)Atlantico e sarebbe tuttora autorizzato nella fascia costiera. In questo modo la rete a strascico sarebbe vietata ai pescatori francesi che pescano il tonno bianco presente in alto mare (filone delle Azzorre), ma autorizzata per i soli pescatori spagnoli poichØ una delle vie di migrazione di questa specie passa lungo le coste cantabriche spagnole (filone iberico). In altri termini la rete a strascico sarebbe un «buono strumento» (vale a dire selettivo, che non reca danno alla navigazione nØ alle migrazioni naturali di tonno, ecc. ) al di sotto delle 12 miglia e un «cattivo strumento» di pesca al di l(cid:224) di tale limite, nelle zone internazionali situate ad oltre 500 km dalle coste. E(cid:146) in grado la Commissione di spiegare la logica scientifica, ecologica o tecnica che giustifica una tale discrepanza di regimi senza che i pescatori francesi pensino che ci(cid:242) favorisce la Spagna e il Portogallo a loro svantaggio?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 524/98 do Deputado Susan WADDINGTON à Comissão. Promoção de certos géneros alimentícios

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
fruit
meat
milk product
olive oil
public health
sales promotion
vegetable

formats: html pdf print

text: C 304/126 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 10. 98 (98/C 304/190) PERGUNTA ESCRITA E-0524/98 apresentada por Susan Waddington (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Promo(cid:231)a(cid:152)o de certos ge·neros aliment(cid:14)·cios As tende(cid:136)ncias diete·ticas actuais aconselham-nos a reduzir o consumo de carne, leite, gorduras e a(cid:231)u·car e a aumentar o consumo de fruta e produtos hort(cid:14)·colas. Not(cid:14)·cias recentemente divulgadas pela imprensa no Reino Unido revelaram que uma parte do or(cid:231)amento da PAC estaria a ser usada para promover o consumo de carne e de lactic(cid:14)·nios e na(cid:152)o para promover o consumo de fruta e vegetais frescos. Segundo as referidas not(cid:14)·cias a PAC na(cid:152)o promove um regime alimentar equilibrado. Considera a Comissa(cid:152)o que estas not(cid:14)·cias esta(cid:152)o correctas e, em caso afirmativo, que medidas tenciona tomar para promover o consumo de fruta e produtos hort(cid:14)·colas frescos no futuro? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (12 de Mar(cid:231)o de 1998) A Comissa(cid:152)o informa o Senhor deputado que o or(cid:231)amento comunita·rio consagrado a‘ promo(cid:231)a(cid:152)o dos produtos agr(cid:14)·colas abrange, nomeadamente, o incentivo do consumo de determinados frutos e produtos hort(cid:14)·colas. Deste modo, foram adoptadas pelo Conselho medidas de promo(cid:231)a(cid:152)o relativamente a‘s ma(cid:231)a(cid:152)s, aos citrinos, a‘s uvas secas e a‘s frutas de casca rija pelos Regulamentos (CEE) no 1195/90 (1), (CEE) no 1201/90 (2), (CE) no 399/94 (3) e (CE) no 2200/96 (artigo 54o) (4), respectivamente. Ale·m disso, desde a reforma do sector das frutas e produtos hort(cid:14)·colas pelo Regulamento (CE) no 2200/96, a Comissa(cid:152)o concede uma ajuda financeira aos programas operacionais das organiza(cid:231)o(cid:152)es de produtores, que podem incluir ac(cid:231)o(cid:152)es de promo(cid:231)a(cid:152)o. Uma parte significativa do or(cid:231)amento comunita·rio consagrado a‘ promo(cid:231)a(cid:152)o dos produtos agr(cid:14)·colas destina-se, portanto, a promover a fruta e os produtos hort(cid:14)·colas. As campanhas de promo(cid:231)a(cid:152)o comportam, frequentemente, ac(cid:231)o(cid:152)es que real(cid:231)am os benef(cid:14)·cios para a sau·de resultantes do consumo destes produtos; e· o caso, igualmente, da promo(cid:231)a(cid:152)o do consumo de azeite, no a(cid:136)mbito da qual e· difundida uma mensagem nutricional centrada no regime alimentar mediterra(cid:136)nico, em que o azeite, tal como a fruta e os produtos hort(cid:14)·colas, desempenha um papel importante. (1) (2) (3) (4) JO L 119 de 11. 5. 1990. JO L 119 de 11. 5. 1990. JO L 54 de 25. 2. 1994. JO L 297 de 21. 11. 1996. (98/C 304/191) PERGUNTA ESCRITA E-0531/98 apresentada por Concepcio· Ferrer (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Programa Raphae¤l A Comissa(cid:152)o seleccionou 92 dos 841 projectos apresentados para a salvaguarda do patrimo·nio cultural no quadro do Programa Raphae¤l, aos quais foi destinado um total de 9,2 milho(cid:152)es de ecus. Tendo em conta que estes 92 projectos foram divididos em cinco ac(cid:231)o(cid:152)es distintas, poderia a Comissa(cid:152)o indicar, dentro de cada uma destas ac(cid:231)o(cid:152)es, que projectos foram aprovados para cada Estado-membro, qual a organiza(cid:231)a(cid:152)o a que foi concedida a ajuda e qual o montante que recebeu, bem como a finalidade do mesmo? Resposta dada por Marcelino Oreja em nome da Comissa(cid:152)o (14 de Abril de1998) A Comissa(cid:152)o gostaria de informar a Senhora Deputada que a implementa(cid:231)a(cid:152)o do Programa Rafael para 1997 inclu(cid:14)·a a selec(cid:231)a(cid:152)o de 92 projectos divididos pelas suas cinco ac(cid:231)o(cid:152)es. O nu·mero de projectos e a dota(cid:231)a(cid:152)o or(cid:231)amental por ac(cid:231)a(cid:152)o sa(cid:152)o os seguintes: › Ac(cid:231)a(cid:152)o I › Ac(cid:231)o(cid:152)es e iniciativas de divulga(cid:231)a(cid:152)o de dimensa(cid:152)o europeia a favor da preserva(cid:231)a(cid:152)o e do aumento de sensibiliza(cid:231)a(cid:152)o para o patrimo·nio cultural europeu: de 511 projectos apresentados, foram seleccionados 43, com uma dota(cid:231)a(cid:152)o or(cid:231)amental de 1,80 MECU; › Ac(cid:231)a(cid:152)o II › Coopera(cid:231)a(cid:152)o para o desenvolvimento de redes tema·ticas entre museus europeus: de 103 projectos apresentados, foram seleccionados 13, com uma dota(cid:231)a(cid:152)o or(cid:231)amental de 2,55 MECU;


title: WRITTEN QUESTION No. 497/98 by Carmen FRAGA ESTÉVEZ to the Commission. EU-ACP fisheries trade balance

eurovoc_concepts:
ACP countries
European Commission
European Union
exchange of information
export
fishery product
import
originating product
trade balance

text: C 323/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 10. 98 (98/C 323/53) SKRIFTLIG FR¯GA E-0497/98 fr(cid:229)n Carmen Fraga Este·vez (PPE) till kommissionen (2 mars 1998) A¤mne: Handelsbalans fo¤r fisket EU-AVS Europeiska unionen har ett stort intresse av att fra¤mja fiskets utvecklingen i AVS-la¤nderna och att verka fo¤r en o¤kning av exporten fr(cid:229)n dessa la¤nder till EU. Kan kommissionen informera om balansen fo¤r handeln med fiskeprodukter mellan AVS-la¤nderna och EU med angivande av b(cid:229)de volym och va¤rde fo¤r export och import? › fiskexporten fr(cid:229)n varje enskilt AVS-land till varje enskilt EU-land › exporten av olika fiskarter fr(cid:229)n varje enskilt AVS-land till varje enskilt EU-land › export av fiskeprodukter fr(cid:229)n EU till varje enskilt AVS-land med angivande av produkternas ursprungsland › export av olika fiskarter fr(cid:229)n EU till varje enskilt AVS-land med angivande av produkternas ursprungsland Svar fr(cid:229)n Emma Bonino p(cid:229) kommissionens va¤gnar (6 april 1998) Handelsbalansen na¤r det ga¤ller export och import av fiskeprodukter mellan gemenskapen och Afrika, Va¤stindien och Stillahavsomr(cid:229)det (AVS-la¤nderna) a¤r mycket ogynnsam fo¤r gemenskapen. Under 1996 var gemenskapens export till AVS-la¤nderna 331 000 ton till ett va¤rde av 185 miljoner ecu, medan importen med ursprung i dessa la¤nder var 378 000 ton till ett va¤rde av 1 093 miljoner ecu. Va¤rdet av gemenskapens export av fiskeprodukter till AVS-la¤nderna uppg(cid:229)r s(cid:229)lunda endast till 17 % av importva¤rdet. P(cid:229) grund av uppgifternas mycket stora omfattning o¤versa¤nder kommissionen till parlamentsledamoten och Europaparlamentets generalsekreterare en sammanfattning i tabellform av de uppgifter som efterfr(cid:229)gas. (98/C 323/54) SKRIFTLIG FR¯GA E-0499/98 fr(cid:229)n Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till r(cid:229)det (27 februari 1998) A¤mne: Fo¤renta staternas avlyssning av telefon-, telefax- och e-postkommunikation i Europa Ka¤nner r(cid:229)det till att medlemsstaterna bedriver en storskalig inbo¤rdes avlyssningsverksamhet inom 1. Europeiska unionen? Om s(cid:229) a¤r fallet, vad avser r(cid:229)det att go¤ra mot detta? 2. Anser r(cid:229)det att den befintliga lagstiftningen i unionen erbjuder tillra¤ckliga mo¤jligheter fo¤r att fo¤rhindra att Fo¤renta staterna eller n(cid:229)got annat land, medlemsstaterna inbegripna, med hja¤lp av modern teknik p(cid:229) olovligt sa¤tt inkra¤ktar p(cid:229) de europeiska medborgarnas privatliv och fo¤rtrolig information? 3. Om s(cid:229) inte a¤r fallet, har r(cid:229)det fo¤r avsikt att uppmana kommissionen att la¤gga fram fo¤rslag om lagstiftning i EU och i internationella sammanhang fo¤r att motverka missbruk av ny teknik fo¤r information och kommunikation? Svar (13(cid:150)14 juli 1998) R(cid:229)det a¤r medvetet om att de fr(cid:229)gor som den a¤rade parlamentsledamoten ha¤nvisar till i punkt 1 i sin fr(cid:229)ga har tagits upp i massmedia men har ingen information na¤r det ga¤ller s(cid:229)dan verksamhet


title: Kommissionens tillkännagivande om begreppet berörda företag enligt rådets förordning nr 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer

eurovoc_concepts:
economic concentration
joint venture
merger
merger control
shareholding

text: C 66/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE om begreppet berörda företag enligt rådets förordning nr 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer (98/C 66/03) (Text av betydelse för EES) I. INLEDNING II. BEGREPPET BERÖRT FÖRETAG III. IDENTIFIERING AV BERÖRDA FÖRETAG I OLIKA TYPER AV TRANSAKTIONER 1. Fusioner 2. Förvärv av ensam kontroll 2. 1 Förvärv av ensam kontroll över hela företaget 2. 2 Förvärv av ensam kontroll över en del av företaget 2. 3 Förvärv av ensam kontroll efter nedskärning eller utvidgning av målföretaget 2. 4 Förvärv av ensam kontroll genom en koncerns dotterbolag 3. Förvärv av gemensam kontroll 3. 1 Förvärv av gemensam kontroll över ett nybildat företag 3. 2 Förvärv av gemensam kontroll över ett befintligt företag 3. 3 Förvärv av kontroll i syfte att omedelbart uppdela tillgångarna 4. Gemensamma företags förvärv av kontroll 5. Övergång från gemensam kontroll till ensam kontroll 6. Förändring av aktieägarstrukturen vid gemensam kontroll över ett befintligt gemensamt företag 6. 1 En minskning av antalet aktieägare som medför en övergång från gemensam kontroll till ensam kontroll 6. 2 En minskning av antalet aktieägare som inte medför en övergång från gemensam kontroll till ensam kontroll 6. 3 Andra förändringar av aktieägarstrukturen 7. Upplösning av koncentrationer och uppdelning av företag 8. Utväxling av tillgångar 9. Privatpersoners förvärv av kontroll 10. Ledningens uppköp av företag 11. Offentliga företags förvärv av kontroll 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/15 I. INLEDNING II. BEGREPPET BERÖRT FÖRETAG 1. 2. 3. Syftet med detta tillkännagivande är att klargöra kommissionens tolkning av begreppet ”berörda företag” enligt artiklarna 1 och 5 i rådets förord- ning (EEG) nr 4064/89 (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1310/97 (2) (nedan benämnd ”koncentrationsförordningen”) och att underlätta identifieringen av de berörda företagen i de mest typiska situationer som förekommit i de ärenden som kommissionen hittills har handlagt. Princi- perna i detta tillkännagivande kommer att tilläm- pas och ytterligare utvecklas genom kommissionens beslutspraxis. Detta tillkännagivande ersätter det tidigare tillkän- nagivandet om begreppet berörda företag (3). Koncentrationsförordningen är enligt dess artikel 1 endast tillämplig på transaktioner som uppfyller två villkor. För det första skall antingen flera företag slås samman eller ett eller flera företag förvärva kontroll över andra företag eller delar därav genom den föreslagna transaktionen, som måste utgöra en koncentration enligt definitionen i artikel 3 i förordningen. För det andra skall dessa företag uppnå de tröskelvärden för omsättning som definieras i artikel 1. När det gäller att fastställa behörigheten är de berörda företagen allmänt sett de aktörer som genom transaktionen sammanförs, förvärvar eller blir förvärvade. Dessutom är deras samlade eko- nomiska betydelse uttryckt i omsättning avgörande för bedömningen av om tröskelvärdena uppnås. 4. Kommissionens tolkning av begreppet berörda företag enligt artiklarna 1 och 5 föregriper inte den tolkning som Europeiska gemenskapernas domstol eller förstainstansrätt kan komma att göra. (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1, Rättad version i EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13 (rätselse). (2) EGT L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EGT C 385, 31. 12. 1994, s. 12. 5. Berörda företag är de företag som direkt deltar i en fusion eller ett förvärv av kontroll. I detta avseende föreskrivs följande i artikel 3. 1 i förordningen. ”En koncentration skall anses föreligga om a) två eller flera tidigare självständiga företag slås samman, eller b) — en eller flera personer som redan kontrolle- rar minst ett företag, eller — ett eller flera företag antingen genom förvärv av värdepapper eller tillgångar, genom avtal eller på annat sätt direkt eller indirekt får kontroll över ett eller flera andra företag eller delar därav. ” 6. Vid en fusion är de berörda företagen de företag som slås samman. 7. 8. I övriga fall är det begreppet ”förvärv av kontroll” som är avgörande för vilka som är de berörda företagen. På den förvärvande partens sida kan det finnas ett eller flera företag som ensamt eller gemensamt förvärvar kontroll. På den förvärvade partens sida kan det finnas ett eller flera företag i sin helhet eller delar därav, om transaktionen endast rör ett av deras dotterbolag eller vissa av deras tillgångar. Allmänt sett är vart och ett av dessa företag ett berört företag i förordningens mening. Vissa transaktioners särprägel gör dock att det är nödvändigt att nyansera denna princip, vilket kommer att framgå av analysen av olika möjliga situationer. Vid andra koncentrationer än fusioner eller upprät- tande av gemensamma företag, dvs. när det gäller ensamma eller gemensamma förvärv av befintliga företag eller delar av företag, finns det en viktig part i det avtal som ger upphov till transaktionen som inte skall beaktas bland de berörda företagen, nämligen säljaren. Även om det är uppenbart att transaktionen inte kan genomföras utan säljarens samtycke är dennes roll avslutad när transaktionen har genomförts eftersom dennes band till företaget per definition försvinner när kontrollen över före- taget överförs. Om säljaren behåller gemensam kontroll tillsammans med det (de) förvärvande C 66/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 företaget (företagen) betraktas denne dock som ett av de berörda företagen. trots att de förblir separata rättsliga enheter, för att skapa en ekonomisk enhet. Som nämnts ovan är vart och ett av de företag som går samman berörda företag. 9. När det har fastställts vilka de berörda företagen i en given transaktion är skall deras omsättning beräknas i enlighet med de regler som anges i artikel 5 i förordningen i syfte att fastställa behö- righeten (4). En av de viktigaste bestämmelserna i denna artikel är att om det berörda företaget tillhör en företagsgrupp skall hela koncernens omsättning inkluderas vid beräkningen. Den om- sättning för de berörda företagen som åsyftas i artikel 1 är således omsättningen för hela deras respektive företagsgrupp. 10. Detta gäller även i samband med den materiella bedömningen av en koncentrations påverkan på marknaden. När det i artikel 2 i förordningen föreskrivs att kommissionen tar hänsyn till ”de berörda företagens marknadsställning och deras ekonomiska och finansiella styrka” gäller detta även för de koncerner som företagen tillhör. 11. Det är viktigt att begreppet berörda företag enligt artiklarna 1 och 5 inte förväxlas med de andra termer som används i koncentrationsförordningen och i kommissionens förordning (EG) nr 447/98 av den 1 mars 1998 om anmälningar, tidsfrister och förhör enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (i det följande ”tillämpningsförordningen”) (5) för att indikera vilka olika företag som kan vara inblandade i ett förfarande. Det är i det senare fallet fråga om anmälande parter, andra berörda parter, tredje man och parter som kan åläggas böter eller vite. Dessa parter samt deras rättigheter och skyldigheter definieras i kapitel III i tillämp- ningsförordningen. III. IDENTIFIERING AV BERÖRDA FÖRETAG I OLIKA TYPER AV TRANSAKTIONER 1. Fusioner 2. Förvärv av ensam kontroll 2. 1 Förvärv av ensam kontroll över hela företa- get 13. Förvärv av ensam kontroll över hela företaget är den enklaste formen att förvärva kontroll. De berörda företagen är det förvärvande företaget och det förvärvade företaget (målföretaget). 2. 2 Förvärv av ensam kontroll över en del av företaget 14. I artikel 5. 2 första stycket i koncentrationsförord- ningen anges att om transaktionen består av för- värv av delar av ett eller flera företag skall i fråga om säljaren endast den omsättning som härrör från de delar som är föremål för transaktionen tas med i beräkningen. Begreppet ”delar” skall tolkas som en eller flera separata rättsliga enheter (t. ex. dot- terbolag), interna underavdelningar hos säljaren (t. ex. en avdelning eller en enhet) eller specifika tillgångar som i sig kan utgöra en verksamhet (t. ex. i vissa fall varumärken och licenser) för vilka det tydligt går att fastställa en omsättning. De berörda företagen är i detta fall det förvärvande företaget och den eller de förvärvade delarna av målföretaget. 15. Artikel 5. 2 andra stycket innehåller en särskild bestämmelse om successiva transaktioner eller transaktioner som följer på andra transaktioner. Två eller flera transaktioner bestående av förvärv av delar av ett företag som äger rum inom en tvåårsperiod mellan samma köpare och samma säljare skall betraktas som endast en koncentra- tion, som uppkommer vid tidpunkten för den sista transaktionen. I detta fall är de berörda företagen det förvärvande företaget och de olika förvärvade delarna av målföretaget tillsammans. 12. Vid en fusion går flera tidigare självständiga före- tag samman för att skapa ett nytt företag eller, 2. 3 Förvärv av ensam kontroll efter nedskärning eller utvidgning av målföretaget (4) Reglerna om beräkning av omsättningen i enlighet med artikel 5 förklaras i detalj i kommissionens tillkännagivande om beräkning av omsättning. (5) EGT 61, 2. 3. 1998, s. 1. 16. De berörda företagen är det förvärvande företaget och det eller de företag som förvärvas, i den form det (de) har vid tidpunkten för transaktionen. 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/17 17. Kommissionen utgår från den form de berörda företagen har vid den tidpunkt då den händelse som utlöser anmälningsskyldigheten enligt artikel 4. 1 i förordningen inträffar, nämligen avtalets ingående, offentliggörandet av budet om överta- gande eller förvärvet av ett bestämmande infly- tande. Om målföretaget har avyttrat en enhet eller lagt ned en verksamhet före den tidpunkt då den händelse som utlöser anmälningsskyldigheten in- träffar eller om avyttringen eller nedläggningen är en förutsättning för transaktionen (6), skall den del av försäljningen som hänför sig till den avyttrade enheten eller den nedlagda verksamheten inte beak- tas vid beräkningen av omsättningen. Om målföre- taget däremot har förvärvat en enhet före den tidpunkt då den händelse som utlöser anmälnings- skyldigheten inträffar, skall försäljningen för denna enhet beaktas (7). 2. 4 Förvärv av ensam kontroll genom en kon- cerns dotterbolag 18. Om målföretaget förvärvas av en koncern genom ett av dess dotterbolag är de berörda företagen med hänsyn till beräkningen av omsättningen, mål- företaget och det förvärvande dotterbolaget. An- mälan kan dock ha gjorts av antingen det berörda dotterbolaget eller dess moderbolag. 19. Alla företag som ingår i en koncern (moderbolag, dotterbolag osv. ) utgör en enda ekonomisk enhet, varför det endast kan finnas ett berört företag inom en och samma koncern. Dotterbolaget och moderbolaget kan alltså inte betraktas som skilda berörda företag, varken om syftet är att uppnå tröskelvärdena för omsättning (t. ex. om målföreta- get inte uppnår en omsättning inom gemenskapen på 250 miljoner ecu) eller om syftet är att inte uppnå dem (t. ex. om koncernen är uppdelad i två olika företag som vart och ett har en omsättning inom gemenskapen som understiger 250 miljoner ecu). 20. Även om det endast kan finnas ett berört företag inom en koncern föreskrivs emellertid i artikel 5. 4 i förordningen att det är omsättningen för hela den företagsgrupp som det berörda företaget tillhör som skall beaktas vid beräkningen av tröskelvär- dena för omsättning (8). 3. Förvärv av gemensam kontroll 3. 1 Förvärv av gemensam kontroll över ett nybil- dat företag 21. Vid förvärv av gemensam kontroll över ett nybildat företag är de berörda företagen vart och ett av de företag som förvärvar kontroll över det nybildade gemensamma företaget (vilket, eftersom det ännu inte existerar, inte kan betraktas som ett berört företag och som inte heller har någon egen omsätt- ning ännu). 3. 2 Förvärv av gemensam kontroll över ett befintligt företag 22. Vid förvärv av gemensam kontroll över ett befint- ligt företag eller en befintlig verksamhet (9) är de berörda företagen å ena sidan vart och ett av de företag som gemensamt förvärvar kontroll och å andra sidan det förvärvade befintliga företaget eller verksamheten. 23. Om emellertid det befintliga företaget kontrolle- rades ensamt av ett företag och en eller flera nya aktieägare förvärvar gemensam kontroll över före- taget tillsammans med det ursprungliga moderbola- get är de berörda företagen vart och ett av de företag som utövar gemensam kontroll (inbegripet den ursprungliga aktieägaren). Målföretaget är i detta fall inte ett berört företag och dess omsätt- ning utgör del av det ursprungliga moderbolagets. (6) Se förstainstansrättens dom i mål T-3/93, Air France mot kommissionen, av den 24 mars 1994, REG 1994 II, s. 21. (7) Beräkningen av omsättning i samband med förvärv eller överlåtelser som äger rum efter tidpunkten för upprättandet av de senaste reviderade boksluten behandlas i kommissio- nens tillkännagivande om beräkning av omsättning (punkt 27). (8) Beräkningen av omsättningen i samband med företagskoncer- ner behandlas i kommissionens tillkännagivande om beräk- ning av omsättning (punkterna 36—42). (9) Två eller flera företag (företag A, B osv. ) förvärvar ett befintligt företag (företag X). Vad gäller ändringar i aktie- ägarstrukturen vid gemensam kontroll över ett befintligt gemensamt företag hänvisas till avsnitt III. 6. C 66/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 3. 3 Förvärv av kontroll i syfte att omedelbart uppdela tillgångarna joner ecu, kan frågan om vilka de berörda företa- gen är vara avgörande för behörighetsfrågan (10). I en sådan situation undersöker kommissionen de faktiska ekonomiska förhållandena kring transak- tionen för att identifiera de berörda företagen. 24. När flera företag samordnar sig i det enda syftet att förvärva ett annat företag och överenskommer att omedelbart efter det att transaktionen har genomförts fördela de tillgångar som därigenom förvärvats enligt en i förväg upprättad plan sker inte någon faktisk koncentration av den eko- nomiska kontrollen mellan köparna och målföreta- get, eftersom de förvärvade tillgångarna innehas och kontrolleras gemensamt endast under ett ”rättsligt ögonblick”. I praktiken betraktas denna typ av förvärv där syftet är att omedelbart dela upp tillgångarna som flera olika transaktioner där vart och ett av de förvärvande företagen förvärvar den del av målföretaget som tillfaller det företaget. För var och en av dessa transaktioner är de berörda företagen följaktligen det förvärvande företaget och den del av målföretaget som det förvärvar (på exakt samma sätt som vid förvärv av ensam kontroll av en del av ett företag). 25. Denna situation behandlas i det tjugofjärde stycket i ingressen, beaktandemeningen oräknad, till för- ordning (EEG) 4064/89, där det anges att förord- ningen är tillämplig på avtal som har som enda syfte att fördela tillgångarna omedelbart efter för- värvet. 4. Gemensamma företags förvärv av kontroll 27. Om förvärvet görs av ett självständigt fungerande gemensamt företag, dvs. ett gemensamt företag som har tillräckliga ekonomiska och andra resurser för att på varaktig basis bedriva sin verksam- het (11), vilket redan är verksamt på en marknad anser kommissionen normalt att det är själva det gemensamma företaget och målföretaget som är de berörda företagen (och inte det gemensamma före- tagets moderbolag). 28. Om det gemensamma företaget kan betraktas som ett instrument som används av moderbolagen vid ett förvärv anser kommissionen att de berörda företagen är vart och ett av moderbolagen, och inte det gemensamma företaget i fråga, samt målföreta- get. Detta gäller särskilt om det gemensamma företaget har upprättats särskilt för att förvärva målföretaget, om det gemensamma företaget ännu inte utövar verksamhet, om ett befintligt gemen- samt företag inte är en juridisk person eller inte är självständigt fungerande eller om det gemensamma företaget är en företagssammanslutning. Detsamma gäller när det av omständigheterna framgår att moderbolagen i praktiken är de faktiska aktörerna bakom transaktionen. Sådana omständigheter kan vara att moderbolagen aktivt tar initiativ till samt organiserar och finansierar transaktionen. Om för- värvet vidare leder till en betydande diversifiering av det gemensamma företagets verksamhet kan 26. Vid transaktioner där ett gemensamt företag för- värvar kontroll över ett annat företag uppstår frågan om det gemensamma företaget utifrån det förvärvande företagets synpunkt bör betraktas som ett enda berört företag (vars omsättning omfattar moderbolagens omsättning) eller om vart och ett av moderbolagen bör betraktas som ett berört företag. Frågan är med andra ord om man skall lyfta på den slöja som utgörs av det företag som fungerar som mellanhand (instrumentföretaget). Generellt är det berörda företaget det som deltar direkt i förvärvet av kontroll. Det kan dock inträffa att företag upprättar skalbolag med liten eller ingen egen omsättning eller använder ett gemensamt företag som är verksamt på en annan marknad än målföretaget för att genomföra för- värv för moderbolagens räkning. Om det förvär- vade företaget, eller målföretaget, har en omsätt- ning inom gemenskapen som understiger 250 mil- (10) Den åsyftade hypotesen är den där ett målföretag har en samlad omsättning inom gemenskapen som understiger 250 miljoner ecu och de förvärvande parterna är två (eller flera) företag som vart och ett har en omsättning inom gemenska- pen som överstiger 250 miljoner ecu. Om målföretaget förvärvas av ett skalbolag som upprättats av de förvärvande företagen skulle det bara finnas ett företag (skalbolaget) som har en omsättning inom gemenskapen som överstiger 250 miljoner ecu och därmed skulle ett av de kumulativa omsätt- ningskriterier som avgör gemenskapens behörighet inte vara uppfyllt (nämligen förekomsten av minst två företag med en omsättning inom gemenskapen som överstiger 250 miljoner ecu). Om företagen däremot, i stället för att agera genom ett skalbolag som mellanhand, förvärvade målföretaget själva, skulle omsättningströskeln uppnås och koncentrationsförord- ningen skulle vara tillämplig på transaktionen. Liknande överväganden gäller för de tröskelvärden för nationell omsättning som avses i artikel 1. 3 i förordningen. (11) Kriterierna för att fastställa ett gemensamt företags autonomi finns i kommissionens tillkännagivande om begreppet själv- ständigt fungerande gemensamma företag. 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/19 detta också tyda på att moderbolagen är faktiska aktörer i transaktionen. Detta är normalt fallet när det gemensamma företaget förvärvar ett företag som är verksamhet på en annan produktmarknad. I dessa fall betraktas moderbolagen som berörda företag. 29. I ärende TNT (12) skulle kontrollen över ett gemen- samt företag (JVC) förvärvas gemensamt av ett företag (GD NET BV), som bildats gemensamt av fem postverk och ett annat företag (TNT Ltd), se nedan. Kommissionen ansåg i detta ärende att det gemensamma företaget GD NET BV endast var ett instrument som bildats av dess moderbolag (de fem postverken) för att dessa skulle kunna delta i det nya gemensamma företaget (JVC) och för att underlätta beslutsfattandet mellan moderbolagen och säkerställa att de kom att uppträda och uttala sig som ett enda företag. Denna struktur skulle ge dem möjlighet att tillsammans med den andra köparen, TNT, utöva ett bestämmande inflytande på det nya gemensamma företaget, JVC, och und- vika situationen att den andra köparen skulle kunna utöva ensam kontroll på grund av att post- verken inte var i stånd att nå enighet om de beslut som skulle fattas. Canada Post DBP Postdienst La Poste PTT Post Sweden Post Det gemensamma företaget GD NET BV TNT Ltd Det gemensamma företaget JVC 5. Övergång från gemensam kontroll till ensam 32. kontroll 30. Vid en övergång från gemensam kontroll till ensam kontroll förvärvar en enda aktieägare de andelar som tidigare ägdes av den andra aktieägaren (de andra aktieägarna). Om det finns två aktieägare utövar var och en av dem gemensam kontroll över hela det gemensamma företaget och inte ensam kontroll över 50 % av detta. Att den ena aktieäga- ren säljer samtliga sina andelar i det gemensamma företaget till den andre betyder alltså inte att den enda kvarvarande aktieägaren i stället för ensam kontroll över 50 % nu får ensam kontroll över 100 % av det gemensamma företaget, utan i stället att det sker en övergång från gemensam kontroll till ensam kontroll över hela företaget (som efter transaktionen upphör att vara ett gemensamt före- tag). 31. I detta fall är de berörda företagen den kvarva- rande aktieägaren (köparen) och det gemensamma företaget. Den ”utträdande” aktieägaren är i likhet med alla andra säljare inte ett berört företag. I ärende ICI/Tioxide (13) var det fråga om en övergång från gemensam kontroll (50/50) till ensam kontroll. Kommissionen ansåg att ”ett bestämmande inflytande som utövas ensamt skiljer sig betydligt från ett bestämmande inflytande som utövas gemensamt, eftersom det senare utövas under hänsynstagande till de potentiellt olika intressen som den eller de berörda parterna kan ha [. ] Genom att ändra karaktären på ICI:s bestäm- mande inflytande över Tioxide kommer transaktio- nen att medföra en varaktig förändring i de berörda parternas struktur [. ]”. I detta fall betraktades ICI (i egenskap av förvärvande part) och Tioxide som helhet (i egenskap av förvärvad part) som berörda företag, men inte säljaren, Cookson. 6. Förändring av aktieägarstrukturen vid gemen- sam kontroll över ett befintligt gemensamt företag 33. Vid bedömningen av förändringar som påverkar ett företags aktieägarstruktur är det avgörande om transaktionen leder till en ändring av kontrollens karaktär. Kommissionen bedömer varje transak- (12) Ärende nr IV/M. 102 — TNT/Canada Post, DBP Postdienst, La Poste, PTT Post och Sweden Post av den 2 december 1991. (13) Ärende nr IV/M. 023 — ICI/Tioxide av den 28 november 1990. C 66/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 tion för sig men vid vissa omständigheter föreligger en presumtion för att en given transaktion medför, eller inte medför, en förändring av kontrollens karaktär och att den därmed utgör eller inte utgör en koncentration som skall anmälas. 34. En åtskillnad måste göras allt efter omständighe- terna kring förändringen av aktieägarstrukturen. För det första kan en eller flera aktieägare utträda, för det andra kan en eller flera aktieägare till- komma och för det tredje kan en eller flera befint- liga aktieägare bytas ut mot en eller flera nya aktieägare. 6. 1 En minskning av antalet aktieägare som medför en övergång från gemensam kontroll till ensam kontroll 35. Det är inte minskningen av antalet aktieägare i sig som är viktig utan den omständigheten att om vissa aktieägare säljer sina aktier i ett gemensamt företag förvärvas dessa aktier av andra aktieägare (nya eller befintliga) och förvärvet av dessa aktier eller ytterligare avtalsenliga rättigheter kan således leda till ett förvärv av kontroll eller en förstärkning av en redan existerande kontroll (ytterligare rösträttigheter eller vetorätt, flera styrelseledamöter osv. ). 36. Om antalet aktieägare minskas kan det ske en övergång från gemensam kontroll till ensam kon- troll [se även avsnitt III. 5], genom att den kvarva- rande aktieägaren förvärvar ensam kontroll över företaget. De berörda företagen är den kvarva- rande aktieägaren (köparen) och det förvärvade företaget (det f. d. gemensamma företaget). 37. Förutom den aktieägare som utövar ensam kon- troll över företaget kan det finnas andra aktie- ägare, såsom t. ex. minoritetsaktieägare, som dock inte har ett kontrollerande intresse i företaget. Sådana aktieägare är inte berörda företag, eftersom de inte utövar kontroll. till ensam kontroll och utan att det förekommer tillträden eller utbyten av aktieägare som förvärvar kontroll [se avsnitt III. 6. 3], anses den föreslagna transaktionen normalt inte leda till en förändring av kontrollens karaktär och utgör därmed inte en koncentration som måste anmälas. Detta är t. ex. fallet när fem aktieägare ursprungligen innehar lika stora andelar på 20 % var och en aktieägare utträ- der efter transaktionen, varefter de kvarvarande fyra aktieägarna innehar lika stora andelar på 25 %. 39. Situationen är dock annorlunda när det sker en betydande förändring av kontrollens karaktär, sär- skilt om minskningen av antalet aktieägare skulle ge de kvarvarande aktieägarna ytterligare vetorätt eller flera styrelseledamöter, vilket medför ett nytt förvärv av kontroll för minst en aktieägare, antingen genom ett existerande aktieägaravtal eller genom ett nytt aktieägaravtal. I detta fall är de berörda företagen var och en av de kvarvarande aktieägare som utövar gemensam kontroll samt det gemensamma företaget. I ärende Avesta II (14) min- skades antalet majoritetsaktieägare från fyra till tre, vilket möjliggjorde för en av de kvarvarande aktieägarna att förvärva negativ vetorätt (vilket han inte hade haft tidigare) med stöd av bestäm- melser i det aktieägaravtal som alltjämt var i kraft (15). Kommissionen betraktade detta förvärv av full vetorätt som en förändring av kontrollens karaktär. 6. 3 Andra förändringar av aktieägarstrukturen 40. När, slutligen, en eller flera aktieägare förvärvar kontroll över företaget till följd av förändringar av aktieägarstrukturen, måste transaktionen anmälas, eftersom det finns anledning att anta att transak- tionen normalt leder till en förändring av kontrol- lens karaktär. 6. 2 En minskning av antalet aktieägare som inte medför en övergång från gemensam kontroll till ensam kontroll 38. Om transaktionen medför en minskning av antalet aktieägare som utövar gemensam kontroll, utan att det leder till en övergång från gemensam kontroll 41. Oavsett om antalet aktieägare minskar, ökar eller förblir oförändrat efter transaktionen kan förvär- vet av kontroll ske på något av följande sätt: (14) Ärende nr IV/M. 452 — Avesta II av den 9 juni 1994. (15) I detta ärende sålde en aktieägare som var part i aktieägarav- talet sin andel på ca 7 %. Eftersom denna utträdande aktie- ägare hade delat sin vetorätt med en kvarvarande aktieägare, och eftersom aktieägaravtalet förblev oförändrat, erhöll den kvarvarande aktieägaren full vetorätt. 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/21 — En eller flera nya aktieägare tillkommer (över- gång från ensam kontroll till gemensam kon- troll eller gemensam kontroll både före och efter transaktionen). — En eller flera minoritetsaktieägare förvärvar en kontrollerande andel (övergång från ensam kontroll till gemensam kontroll eller gemensam kontroll både före och efter transaktionen). — En eller flera aktieägare byts ut (gemensam kontroll både före och efter transaktionen). 42. Frågan är huruvida de berörda företagen är det gemensamma företaget och den eller de nya aktie- ägare som tillsammans förvärvar kontroll över ett befintligt företag eller om samtliga aktieägare (be- fintliga och nya) skall betraktas som berörda före- tag som förvärvar kontroll över ett nytt gemensamt företag. Frågan är särskilt relevant när det inte finns något uttryckligt avtal mellan en (eller flera) av de befintliga aktieägarna och den (eller de) nya aktieägaren (aktieägarna), som kanske endast har haft ett avtal med den eller de aktieägare som utträder, dvs. säljaren (säljarna). 43. En förändring av aktieägarstrukturen genom att aktieägare tillkommer eller byts ut anses till sin natur förändra kontrollens karaktär. Att ett nytt moderbolag inträder eller att ett moderbolag ersätts med ett annat är inte jämförbart med ett enkelt förvärv av en del av verksamheten, eftersom det innebär en förändring av typ och karaktär för kontrollen över hela det gemensamma företaget, även om ett visst antal aktieägare utövar gemen- sam kontroll både före och efter transaktionen. 44. Kommissionen anser därför att de berörda företa- gen i fall där det sker förändringar av aktieägar- strukturen är de aktieägare (befintliga och nya) som utövar gemensam kontroll och själva det gemensamma företaget. Som nämnts tidigare är aktieägare som inte utövar kontroll inte berörda företag. 45. Som exempel kan nämnas ärende Synthomer/Yule Catto (16), där ett av de två moderbolag som gemensamt kontrollerade det befintliga gemen- (16) Ärende nr IV/M. 376 — Synthomer/Yule Catto av den 22 samma företaget ersattes av ett nytt företag. Vart och ett av de två moderbolagen som utövade gemensam kontroll (det befintliga och det nya) och det gemensamma företaget betraktades som be- rörda företag. 7. Upplösning av koncentrationer och uppdelning av företag 46. När två företag går samman eller upprättar ett gemensamt företag och därefter upplöser koncen- trationen eller delar upp det gemensamma företa- get, och tillgångarna (17) fördelas mellan parterna, särskilt på ett sätt som avviker från det ursprung- liga, är det normalt fråga om flera förvärv av kontroll (se bilaga). 47. Som exempel kan nämnas att företagen A och B slås samman och därefter upplöser fusionen med en ny fördelning av tillgångarna. Transaktionen innebär att företaget A förvärvar olika tillgångar (tillgångar som tidigare kan ha ägts av A eller som dittills ägts av företaget B, samt tillgångar som förvärvats gemensamt av den enhet som uppstod vid fusionen) och att företaget B gör liknande förvärv. På samma sätt kan en uppdelning av ett gemensamt företag betraktas som en övergång från gemensam kontroll över det gemensamma företa- gets samlade tillgångar till ensam kontroll över de fördelade tillgångarna (18) 48. En uppdelning av detta slag är asymmetrisk. I detta fall är de berörda företagen (för varje uppdelnings- transaktion) å ena sidan de ursprungliga parterna i koncentrationen och å andra sidan de tillgångar som var och en av dessa parter förvärvat. När ett gemensamt företag delas upp är de berörda företa- gen (för varje uppdelningstransaktion) å ena sidan de ursprungliga parterna i det gemensamma företa- get, var och en i egenskap av förvärvande part, och å andra sidan den del av det gemensamma företa- get som förvärvats av var och en av de ursprung- liga parterna. 8. Utväxling av tillgångar 49. Vid transaktioner där två (eller flera) företag utväxlar tillgångar, oavsett om dessa tillgångar utgör rättsliga enheter eller inte, utgör varje för- (17) Med tillgångar avses vissa typer av tillgångar som i sig kan utgöra en verksamhet (ett dotterbolag, en avdelning inom ett företag och, i vissa fall, varumärken eller licenser osv. ) för vilka det går att fastställa en omsättning. (18) Ärende nr IV/M. 197 — Solvay-Laporte/Interox av den 30 oktober 1993. april 1992. C 66/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 värv av kontroll en självständig koncentration. Även om det förhåller sig så att parterna normalt betraktar de två tillgångsöverföringar som sker i samband med en utväxling som inbördes beroende av varandra, att de ofta avtalas i en enda handling och att de till och med kan äga rum samtidigt, är syftet med koncentrationsförordningen att bedöma verkningarna av det förvärv av kontroll som görs av vart och ett av företagen. De rättsliga och ekonomiska banden mellan dessa transaktioner är inte tillräckliga för att de skall kunna betraktas som en och samma koncentration. 50. För varje överföring av egendom är de berörda företagen därför de förvärvande företagen och de företag eller de tillgångar som förvärvas. 9. Privatpersoners förvärv av kontroll 51. I artikel 3. 1 i koncentrationsförordningen före- skrivs att en koncentration skall anses föreligga om bland annat ”en eller flera personer som redan kontrollerar minst ett företag” får kontroll över ett eller flera företag eller delar därav. Denna bestäm- melse anger att privatpersoners förvärv av kontroll endast medför en varaktig förändring i de berörda företagens struktur om dessa privatpersoner själva bedriver ekonomisk verksamhet. Kommissionen anser att de berörda företagen är målföretaget och den privatperson som förvärvar detta (omsätt- ningen för det eller de företag som denna privat- person kontrollerar medräknas vid beräkningen av hans eller hennes omsättning). 52. Detta var den ståndpunkt som kommissionen intog i beslutet i ärende Asko/Jacobs/Adia (19), där det tyska holdingbolaget Asko, som hade betydande tillgångar inom detaljhandelssektorn, och herr Jacobs, en schweizisk investerare, hade förvärvat gemensam kontroll över Adia, ett schweiziskt servi- ceföretag i huvudsak verksamt inom tjänstesektorn. Herr Jacobs betraktades som ett berört företag på grund av sina ekonomiska intressen inom sekto- rerna för choklad, konfektyr och kaffe. (19) Ärende nr IV/M. 082 — Asko/Jacobs/Adia av den 16 maj 1991. 10. Ledningens uppköp av företag 53. När kontrollen över ett företag förvärvas av företa- gets ledning är det också fråga om ett förvärv som genomförs av privatpersoner och vad som angetts ovan gäller därför även här. Företagets ledning kan dock sammanföra sina ägarandelar i ett mellan- handsföretag för att kunna uttala sig och uppträda som ett enda företag och underlätta beslutsfattan- det. Denna mellanhand kan vara ett berört företag men är det inte nödvändigtvis. Den generella regeln om gemensamma företags förvärv av kontroll gäl- ler i detta fall (se avsnitt III. 4). 54. Med eller utan ett mellanhandsföretag kan led- ningen även försöka finna investerare för att finan- siera transaktionen. Mycket ofta är de rättigheter som dessa investerare erhåller, med hänsyn till deras ägarandel, sådana att kontroll i den mening som avses i artikel 3 i koncentrationsförordningen tillfaller dem och inte ledningen, som kanske endast har minoritetsrättigheter. I beslutet i ärende CWN/Goldman Sachs/Tarkett (20) ansågs den ge- mensamma kontrollen ha förvärvats av de två företag som förvaltade den investeringsfond som deltog i transaktionen och inte av ledningen. 11. Offentligt ägda företags förvärv av kontroll 55. När ett offentligt ägt företag fusioneras med eller förvärvar ett annat företag som kontrolleras av samma stat (21) uppstår frågan om huruvida dessa transaktioner faktiskt utgör koncentrationer i den mening som avses i artikel 3 i förordningen eller om de snarare är interna omstruktureringar inom en ”koncern inom den offentliga sektorn” (22). I detta hänseende föreskrivs i det tolfte stycket i ingressen, beaktandemeningen oräknad, till förord- ning (EEG) 4064/89 principen om icke-diskrimi- nering mellan den offentliga och den privata sek- torn och det anförs att ”inom den offentliga sek- torn skall därför beräkningen av omsättningen i ett företag som deltar i en koncentration utgå från (20) Ärende nr IV/M. 395 — CWB/Goldman Sachs/Tarkett av den 21 februari 1994. (21) Med stat skall förstås alla offentliga enheter, dvs. inte endast medlemsstaterna utan även regionala eller lokala offentliga enheter, såsom t. ex. provinser, departement, delstater osv. (22) Se även kommissionens tillkännagivande om begreppet kon- centration, punkt 8. 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/23 sådana företag som utgör en ekonomisk enhet med självständig beslutanderätt oavsett på vilket sätt deras kapital ägs eller vilka administrativa tillsyns- regler som gäller för dem”. 56. Ett samgående eller ett förvärv av kontroll mellan två företag som ägs av samma stat kan utgöra en koncentration och i så fall betraktas båda dessa företag som berörda företag, eftersom endast den omständigheten att två företag ägs av samma stat inte nödvändigtvis innebär att de tillhör samma ”koncern”. Det avgörande är om dessa företag tillhör samma holdingbolag och om de är under- kastade en samordnad strategi. Kommissionen intog denna ståndpunkt i beslutet i ärendet SGS/ Thomson (23). (23) Ärende nr IV/M. 216 — CEA Industrie/France Telecom/ Finmeccanica/SGS-Thomson av den 22 februari 1993. C 66/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 UPPLÖSNING AV KONCENTRATIONER OCH UPPDELNING AV FÖRETAG (24) BILAGA Exempel på fusion Före fusionen Företag A Efter fusionen Företag B Fusionerat företag Samlade tillgångar Efter upplösningen av fusionen Företag A: Företag B: De fusionerade företagens fördelade tillgångar: — vissa av A:s (ursprungliga) tillgångar — vissa av B:s (ursprungliga tillgångar — vissa av de fusionerade företagens (senare) tillgångar De fusionerade företagens fördelade tillgångar: — vissa av A:s (ursprungliga) tillgångar — vissa av B:s (ursprungliga) tillgångar — vissa av de fusionerade företagens (senare) tillgångar Exempel vid gemensamma företag Före det gemensamma företaget Företag A A:s tillgångar i det kommande gemensamma företaget B:s tillgångar i det kommande gemensamma företaget Företag B Efter bildandet av det gemensamma företaget Företag A Efter uppdelningen av det gemensamma företaget Gemensamt företag Samlade tillgångar Företag B Företag A Det gemensamma företagets fördelade tillgångar: Det gemensamma företagets fördelade tillgångar: Företag B — vissa av A:s (ursprungliga) tillgångar — vissa av A:s (ursprungliga) tillgångar — vissa av B:s (ursprungliga tillgångar — vissa av B:s (ursprungliga) tillgångar — vissa av det gemensamma företagets — vissa av det gemensamma företagets (senare) tillgångar (senare) tillgångar (24) Med tillgångar avses vissa typer av tillgångar som i sig kan utgöra en verksamhet (ett dotterbolag, en avdelning inom ett företag och, i vissa fall, varumärken eller licencer osv. ) för vilka det går att fastställa en omsättning


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 491/98 van Anna KARAMANOU aan de Commissie. Overstromingen in Noord-Griekenland

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
EAGGF Guidance Section
EU aid
Structural Funds
flood
natural disaster

text: C 304/118 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 10. 98 Wat was indertijd de analyse van de Raad over de gevolgen van het besluit voor de werkgelegenheid? Hoe staat de Raad thans tegenover de gevolgen van dit besluit voor de werkgelegenheid? Kan de Raad de op louter ideologische gronden gebaseerde verdwijning van duizenden arbeidsplaatsen verantwoorden? Zal de Raad nieuwe arbeidsplaatsen scheppen voor degenen die door deze op ideologische gronden genomen beslissing hun baan verliezen? Zo ja, wanneer en waar worden die arbeidsplaatsen dan gecree¤erd en hoe worden ze gefinancierd? Zo nee, hoe zijn dergelijke besluiten te rijmen met de talloze beloften van de meest uiteenlopende Raden dat alles zal worden gedaan om arbeidsplaatsen te cree¤ren? (1) PB C 102 van 3. 4. 1998, blz. 85. Antwoord (18 mei 1998) De Raad heeft niets toe te voegen aan het antwoord op schriftelijke vraag E-2666/97 van het geachte parlementslid. (98/C 304/177) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0491/98 van Anna Karamanou (PSE) aan de Commissie (2 maart 1998) Betreft: Overstromingen in Noord-Griekenland Door het noodweer van gisteren (5 februari 1998) werden de Noord-Ege(cid:14)¤sche eilanden, Oost-Macedonie¤ en Thracie¤ bijzonder hevig getroffen. Op Thasos verdronk een persoon en er werd grote schade aangericht aan het wegen- en spoorwegnet en landbouwbedrijven. Honderden huizen en gebouwen kwamen onder water te staan ten gevolge van de rampzalige regenbuien, die van een ongekende intensiteit waren. Deze schade komt nog bovenop die van het noodweer van 2 februari van dit jaar, waarbij drie personen op Lesbos het leven verloren. Zal de Commissie de mogelijkheid bestuderen om communautaire middelen beschikbaar te stellen met het oog op de verstrekking van schadeloosstelling voor de door deze natuurramp aangerichte schade? (98/C 304/178) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0740/98 van Mihail Papayannakis (GUE/NGL) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: Overstromingen op Lesbos Kan de Commissie, overwegende dat het eiland Lesbos in januari 1998 is getroffen door zware regenval, die ernstige schade heeft aangericht, zeggen hoeveel en welke riolerings- en anti-overstromingswerken zij op Lesbos heeft gefinancierd sedert de toetreding van Griekenland tot de EEG, met welke middelen deze werken zijn uitgevoerd, hoeveel van deze werken tot op heden zijn uitgevoerd of hoever het staat met de uitvoering ervan? Is zij voornemens financie¤le steun te geven ingeval de bevoegde Griekse autoriteiten structurele hulp vragen om de dringende behoeften te dekken voor investeringen in infrastructuur, met name anti-overstromingswerken en rioleringsnetten in de diverse dorpen op Lesbos?


title: WRITTEN QUESTION No. 530/98 by Ludivina GARCÍA ARIAS to the Commission. Sexist content of recruitment tests

eurovoc_concepts:
equal treatment
examination
gender equality
psychology
recruitment
sexual discrimination

text: C 310/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (21 april 1998) Att system fo¤r lokal byteshandel (s. k. LETS (cid:150) local exchange trading systems) breder ut sig a¤r ett fenomen som allt oftare ma¤rks, vilket de a¤renden som fr(cid:229)gesta¤llaren tar upp vittnar om. I EU-la¤nderna ges dessa system dock olika betydelse. Medan vissa medlemsstater ser systemen na¤stan som allma¤nnyttiga, v(cid:229)llar de i andra EU-la¤nder ett antal juridiska problem, sa¤rskilt vad ga¤ller beskattning, konkurrens, arbetsra¤tt och social trygghet. Det a¤r medlemsstaternas sak att granska flertalet av dessa specifika problem, s(cid:229)vida systemen inte har harmoniserats p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Kommissionen a¤r fo¤rvisso positiv till de m(cid:229)ngfacetterade yttringarna av solidariteten mellan personer som hja¤lps (cid:229)t via dessa system, fo¤rutsatt att man ra¤ttar sig efter respektive lands lagar. Det bo¤r under alla omsta¤ndigheter p(cid:229)pekas att i slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)dets mo¤te om sysselsa¤ttning som ho¤lls i Luxemburg (na¤rmare besta¤mt i slutsats nr 65) uppmanas medlemsstaterna att underso¤ka alla mo¤jligheter att utnyttja hela den potential att skapa arbeten p(cid:229) lokal niv(cid:229) som finns inom den sociala ekonomin och inom ny verksamhet med anknytning till de behov som marknaden a¤nnu inte tillfredssta¤ller. M(cid:229)let a¤r att minska alla slags ta¤nkbara hinder fo¤r s(cid:229)dan verksamhet. Kommissionen respekterar subsidiariteten och kommer fo¤r sin del att underso¤ka hur samtliga ekonomiska och juridiska organisationsformer p(cid:229) ja¤mlika grunder kan f(cid:229) del av den gemensamma marknadens positiva effekter och hur de kan medverka i de nya stadierna i den europeiska integrationsprocessen. Detta kommer att ske via gemenskaps(cid:229)tga¤rder till fo¤rm(cid:229)n fo¤r kooperativ, o¤msesidiga bolag, fo¤reningar och stiftelser. ¯tga¤rderna kommer att vara en fortsa¤ttning p(cid:229) de insatser som tidigare har gjorts och syfta till att n(cid:229) ut med en sann och fullsta¤ndig bild av sektorn, att fo¤rklara och o¤ka dess enterpreno¤rpotential och slutligen att o¤ka dess beredskap info¤r utmaningarna och behoven i 2000-talets samha¤lle. (98/C 310/103) SKRIFTLIG FR¯GA E-0530/98 fr(cid:229)n Ludivina Garc(cid:14)·a Arias (PSE) till kommissionen (2 mars 1998) A¤mne: Sexistisk inneh(cid:229)ll i test som anva¤nds som underlag fo¤r personalrekrytering Har kommissionen underso¤kt om de psykologiska test och kompetenstest som rekryteringsfo¤retagen vanligtvis anva¤nder garanterar lika mo¤jligheter fo¤r ma¤n och kvinnor? Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 april 1998) Underso¤kningar som kommissionen fo¤retagit na¤r det ga¤ller psykotekniska test som anva¤nds i dess egna rekryteringsframfo¤randen visade att dessa test i oproportionerligt ho¤g grad missgynnar kvinnor. Kommissionen har da¤rfo¤r fr(cid:229)ng(cid:229)tt den ha¤r typen av test i sin egen rekryteringsstrategi. Vid na¤sta inbjudan att la¤mna fo¤rslag inom ramen fo¤r det fja¤rde handlingsprogrammet fo¤r lika mo¤jligheter fo¤r kvinnor och ma¤n (r(cid:229)dets beslut 95/593/EG av den 22 december 1995 (1)) kommer kommissionen att efterlysa projekt som go¤r ma¤nniskor mer medvetna om eventuell indirekt disriminering. (1) EGT L 335, 30. 12. 1995


title: WRITTEN QUESTION No. 522/98 by Shaun SPIERS to the Commission. Welfare of animals at slaughter

eurovoc_concepts:
European Commission
animal welfare
proposal (EU)
protection of animals
report
slaughter of animals
transport of animals

text: 2. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 304/125 (98/C 304/188) WRITTEN QUESTION E-0522/98 by Shaun Spiers (PSE) to the Commission (2 March 1998) Subject: Welfare of animals at slaughter When does the Commission intend to bring forward proposals on improving the welfare of animals at slaughter? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (16 March 1998) Article 13 of Directive 93/119/EC on the protection of animals at the time of slaughter or killing (1) requires the Commission to submit to the Council a report drawn up on the basis of an opinion from the scientific veterinary committee together with appropriate proposals concerning the use, in particular, of free bullet pistols, gases or combinations thereof for stunning or killing and other scientific recognized procedure for stunning or killing. It is the intention of the Commission to present the report together with appropriate proposals to the Council in the near future. (1) OJ L 340, 31. 12. 1993. (98/C 304/189) WRITTEN QUESTION E-0523/98 by Susan Waddington (PSE) to the Commission (2 March 1998) Subject: The use of agricultural intervention stocks › fruit and vegetables Following press claims that millions of kilograms of vegetables and fruit surpluses are being wasted, rather than being consumed by schools across the Union, what measures are the Commission taking to publicise the availability of fruit and vegetable surpluses to schools? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (2 April 1998) Council Regulation (EC) No 2200/96 (1) provides for fruit withdrawn from the market to be distributed free to schools. The free distribution of fruit and vegetables for other purposes is also possible, to charities and institutions such as hospitals and prisons, for example. To publicise that initiative Member States are to inform and help to establish contacts between producer organisations and the schools or other institutions likely to help in the free distribution of the products. However, high transport costs and the nature of the products require that such distribution be local. The Community, wishing to support the distribution of withdrawn products, will take over some of the costs, in particular the cost of transport between the withdrawal location and the delivery point, and also sorting and packaging costs (in the case of citrus fruits and apples). For the 1997/98 marketing year one-off aid is also available for the preparation of withdrawn products to allow producer organisations to deliver them to schools and institutions. Producer organisations withdrawing products must first make such products available for free distribution before they can be sent for biodegradation. (1) OJ L 297, 28. 10. 1996


title: Komisjoni teatis asjaomaste ettevõtjate mõiste kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (98/C 66/03)EMPs kohaldatav tekst.

text: 204 ET Euroopa Liidu Teataja 31998Y0302(03) 2. 3. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI TEATIS 08/1. kd C 66/14 asjaomaste ettevõtjate mõiste kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (98/C 66/03) (EMPs kohaldatav tekst) I. SISSEJUHATUS II. ASJAOMASE ETTEVÕTJA MÕISTE III. ASJAOMASTE ETTEVÕTJATE KINDLAKSMÄÄRAMINE ERI LIIKI TOIMINGUTE PUHUL 1. Ühinemised 2. Ainukontrolli omandamine 2. 1. Ainukontrolli omandamine kogu ettevõtja üle 2. 2. Ainukontrolli omandamine ettevõtja osa üle 2. 3. Ainukontrolli omandamine pärast sihtettevõtja kokkutõmbamist või laiendamist 2. 4. Ainukontrolli omandamine grupi tütarettevõtja poolt 3. Ühiskontrolli omandamine 3. 1. Ühiskontrolli omandamine uue ettevõtja üle 3. 2. Ühiskontrolli omandamine olemasoleva ettevõtja üle 3. 3. Ühiskontrolli omandamine varade kohese jagamise eesmärgil 4. Kontrolli omandamine ühisettevõtte poolt 5. Üleminek ühiskontrollilt ainukontrollile 6. Osaluse muutumine olemasoleva ühisettevõtte ühiskontrolli puhul 6. 1. Aktsionäride arvu vähenemine, mis toob kaasa ülemineku ühiskontrollilt ainukontrollile 6. 2. Aktsionäride arvu vähenemine, mis ei too kaasa üleminekut ühiskontrollilt ainukontrollile 6. 3. Muud muutused osaluse struktuuris Eraldumised ja ettevõtjate jagunemine Varade vahetamine Kontrolli omandamine füüsiliste isikute poolt 7. 8. 9. 10. Tegevjuhtkonnapoolne väljaost 11. Kontrolli omandamine riigi äriühingu poolt 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205 I. SISSEJUHATUS II. ASJAOMASE ETTEVÕTJA MÕISTE 1. Käesoleva teatise eesmärk on selgitada nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97; (2) edaspidi “ühinemismäärus”) artiklites 1 ja 5 kasutatud mõiste “asjaomane ettevõtja” komisjonipoolset tõl- gendust ning aidata määratleda asjaomaseid ettevõtjaid kõige tavapärasemates olukordades, mis on komisjoni poolt seni arutatud juhtumite puhul tekkinud. Käesolevas teatises sätes- tatud põhimõtteid järgitakse ning arendatakse edasi komis- joni tegevuses üksikjuhtumeid käsitledes. 5. Asjaomased ettevõtjad on ühinemises või kontrolli omanda- mises otseselt osalejad. Sellega seoses sätestatakse ühinemis- määruse artikli 3 lõikes 1, et: “Koondumisena käsitatakse juhtumeid, kus: a) vähemalt kaks eelnevalt iseseisvat ettevõtjat ühinevad, või Käesolev teatis asendab teatist asjaomaste ettevõtjate mõiste kohta. (3) b) — üks või mitu isikut, kes juba kontrollivad vähemalt ühte ettevõtjat, 2. Vastavalt ühinemismääruse artiklile 1 kohaldatakse seda määrust üksnes toimingute suhtes, mis vastavad kahele tin- gimustele. Esiteks peavad kavandatava toimingu abil, mis peab olema käsitatav koondumisena määruse artiklis 3 mää- ratletud tähenduses, mitu ettevõtjat ühinema või peab üks või peavad mitu ettevõtjat omandama täieliku või osalise kont- rolli teiste ettevõtjate üle. Teiseks peavad need ettevõtjad vas- tama artiklis 1 sätestatud käibekünnistele. 3. Komisjoni pädevuse kindlaksmääramisel on asjassepuutuvad ettevõtjad üldiselt tehingu osalisteks juhul, kui nad on ühine- vad, omandavad või omandatavad pooled; lisaks on künnis- tele vastavuse kindlaksmääramisel otsustavaks nende majan- duslik kogusuurus vastavalt käibele. või — üks või mitu ettevõtjat omandavad kas väärtpaberite või varade ostmise või lepingu kaudu või mõnel muul viisil osaliselt või täielikult otsese või kaudse kontrolli ühe või mitme muu ettevõtja üle. ” 6. Ühinemise korral on asjaomased ettevõtjad need ettevõtjad, mis ühinevad. 7. Muudel juhtudel määratakse asjaomased ettevõtjad kindlaks “kontrolli omandamise” mõiste alusel. Omandaval poolel võib olla üks või mitu ettevõtjat, kes omandavad ainu- või ühiskontrolli. Omandataval poolel võib olla üks või mitu ettevõtjat tervikuna või osaliselt, kui tehingu objektiks on vaid üks nende tütarettevõtja või osa nende varadest. Üldju- hul on igaüks neist ettevõtjatest asjaomane ettevõtja ühine- mismääruses määratletud tähenduses. Konkreetsete tehingute erijooned võivad siiski nõuda selle põhimõtte mõningast täp- sustamist, nagu ilmneb allpool võimalike erinevate arengu- käikude analüüsimisel. 4. Komisjonipoolne artiklite 1 ja 5 tõlgendus asjaomaste ette- võtjate mõiste osas ei mõjuta tõlgendust, mille võib anda Euroopa Ühenduste Kohus või Euroopa ühenduste esimese astme kohus. (1) EÜT L 395, 30. 12. 1989, lk 1; parandatud versioon EÜT L 257, 21. 9. 1990, lk 13. (2) EÜT L 180, 9. 7. 1997, lk 1. (3) EÜT C 385, 31. 12. 1994, lk 12. 8. Koondumiste puhul, mis ei ole ühinemised ega uute ühiset- tevõtete loomised, st juhtudel, kus toimub eelnevalt eksistee- rinud ettevõtjate või nende osade ainu- või ühisomandami- ne, on asjaomaste ettevõtjate määratlemisel üks oluline lepingupool, keda tuleb ignoreerida: müüja. Kuigi on selge, et toimingut ei saa teostada tema nõusolekuta, lõpeb tema osa tehingu lõpuleviimisel, kuna ametlikult lõppevad tema side- med ettevõtjaga hetkest, mil müüja on täielikult loovutanud kontrolli ettevõtja üle. Kui müüja säilitab ühiskontrolli koos 206 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd omandava ettevõtjaga (või ettevõtjatega), käsitatakse teda ühe asjaomase ettevõtjana. 2. Ainukontrolli omandamine 9. Pärast asjaomaste ettevõtjate määratlemist konkreetses tehin- gus tuleks pädevuse kindlaksmääramiseks nende käive arvu- tada vastavalt ühinemismääruse artiklile 5. (1) Artikli 5 üks peamisi sätteid on, et kui asjaomane ettevõtja kuulub gruppi, tuleks arvutamisel arvesse võtta kogu grupi käivet. Kõiki vii- teid artiklis 1 käsitletavate ettevõtjate käibele tuleks seetõttu käsitada viidetena vastavate tervete gruppide käibele. 10. Sama kehtib koondumise turumõju sisulise hindamise puhul. Kui ühinemismääruse artiklis 2 sätestatakse, et komisjon peab arvesse võtma “asjaomaste ettevõtjate turuseisundit ning nende majanduslikku ja finantsilist võimu”, hõlmab see gruppe, millesse need kuuluvad. 11. Protseduuriga seotud erinevatele ettevõtjatele viitamisel on oluline artiklites 1 ja 5 sisalduvat “asjaomaste ettevõtjate” mõistet mitte segi ajada ühinemismääruses ning nõukogu määrusega (EMÜ) nr 4064/89 ettenähtud teatisi, tähtaegu ja ärakuulamisi käsitlevas komisjoni 1. märtsi 1998. aasta mää- ruses (EÜ) nr 447/98 (2) (edaspidi “rakendusmäärus”) kasuta- tavate mõistetega, mis osutavad erinevatele ettevõtjatele, kes võivad protseduuris osaleda. Need mõisted osutavad teatist esitavatele pooltele, teistele seotud pooltele, kolmandatele isi- kutele ja isikutele, mille suhtes võib kohaldada trahve ja karis- tusmakseid ning mis on koos oma vastavate õiguste ja kohus- tustega määratletud rakendusmääruse III peatükis. III. ASJAOMASTE ETTEVÕTJATE KINDLAKSMÄÄRAMINE ERI LIIKI TOIMINGUTE PUHUL 2. 1. Ainukontrolli omandamine kogu ettevõtja üle 13. Ainukontrolli omandamine kogu ettevõtja üle on kontrolli omandamise otseseim juhtum; asjaomased ettevõtjad on omandav ettevõtja ning omandatav ehk sihtettevõtja. 2. 2. Ainukontrolli omandamine ettevõtja osa üle 14. Ühinemismääruse artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus sätestatak- se, et kui toiming seondub ühe või enama ettevõtja osade omandamisega, võetakse müüja puhul arvesse üksnes neid osi, mis on tehingu objektiks. “Osade” mõistet tuleb käsitada kui üht või mitut eraldiseisvat juriidilist isikut (nt tütarette- võtjad), müüja sisejaotisi (nt divisjon või üksus) või konkreet- seid varasid, mis ise võiksid moodustada majandusüksuse (teatavatel juhtudel nt kaubamärgid või litsentsid), millele võiks selgelt omistada turukäibe. Sellisel juhul on ajaomased ettevõtjad omandaja ning sihtettevõtja omandatav osa või omandatavad osad. 15. Artikli 5 lõike 2 teises lõigus sisaldub osatoiminguid või järel- tehinguid käsitlev erisäte, mille kohaselt juhul, kui kaheaas- tase ajavahemiku jooksul toimub mitu osade omandamist sama ostja poolt samalt müüjalt, käsitatakse neid tehinguid ühe ja sama toiminguna, mis on tehtud viimase tehingu kuu- päeval. Sellisel juhul on ajaomased ettevõtjad omandaja ja erinevad omandatavad sihtettevõtja osad kogumina. 1. Ühinemised 12. Ühinemise korral moodustavad mitu eelnevalt iseseisvat ette- võtjat uue ettevõtja või ühe majandusüksuse, jäädes seejuu- res eraldi juriidilisteks isikuteks. Nagu varem öeldud, on iga ühinev üksus asjaomane ettevõtja. 2. 3. Ainukontrolli omandamine pärast sihtettevõtja kokkutõmba- mist või laiendamist (1) Artiklis 5 sätestatud käibe arvutamise reeglid on üksikasjalikult sätes- tatud komisjoni teatises käibe arvutamise kohta. (2) EÜT L 61, 2. 3. 1998, lk 1. 16. Asjaomased ettevõtjad on omandav ettevõtja ja sihtettevõtja või -ettevõtjad sellises seisundis, nagu nad eksisteerivad toi- mingu kuupäeval. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 207 17. Komisjon võtab aluseks asjaomaste ettevõtjate seisundi selle sündmuse kuupäeval, millega tekib ühinemismääruse artikli 4 lõike 1 kohane teatamiskohustus, st lepingu sõlmi- misel, avaliku pakkumise väljakuulutamisel või kontrollpaki omandamisel. Kui sihtettevõtja on loovutanud üksuse või sulgenud majandusüksuse enne selle sündmuse kuupäeva, millega tekib teatamiskohustus, või kui loovutamine või sul- gemine on toimingu eelduseks, (1) ei võeta käibe arvutamisel arvesse loovutatud üksuse või suletud majandusüksuse müü- ki. Vastupidisel juhul, kus sihtettevõtja on omandanud üksuse enne selle sündmuse kuupäeva, millega tekib teatamiskohus- tus, lisatakse juurde selle müük. (2) 20. Kuigi grupis võib olla vaid üks asjaomane ettevõtja, sätesta- takse ühinemismääruse artikli 5 lõikes 4 siiski, et künnisega seotud arvutustes võetakse arvesse kogu selle grupi käivet, millesse asjaomane ettevõtja kuulub. (3) 3. Ühiskontrolli omandamine 3. 1. Ühiskontrolli omandamine uue ettevõtja üle 2. 4. Ainukontrolli omandamine grupi tütarettevõtja poolt 21. Uue ettevõtja üle ühiskontrolli omandamisel on asjaomane ettevõtja iga ettevõtja, mis omandab kontrolli uue ühisette- võtte üle (mida ei saa käsitada asjaomase ettevõtjana, kuna seda ei ole veel olemas ning sel puudub ka oma käive). 18. Kui grupp omandab sihtettevõtja ühe oma tütarettevõtja kau- du, on käibe arvutamisel asjaomasteks ettevõtjateks sihtette- võtja ja omandav tütarettevõtja. Seevastu tegelikuks teatajaks võib olla asjaomane tütarettevõtja või selle emaettevõtja. 3. 2. Ühiskontrolli omandamine olemasoleva ettevõtja üle 22. Kui omandatakse kontroll olemasoleva ettevõtja või majan- dusüksuse üle, (4) on asjaomane ettevõtja ühelt poolt iga ette- võtja, kes ühiskontrolli omandab, ning teiselt poolt olemas- olev omandatav ettevõtja või majandusüksus. 19. Kõik gruppi kuuluvad ettevõtjad (emaettevõtjad, tütarettevõt- jad jne) moodustavad ühe majandusüksuse ning seepärast võib ühes grupis olla vaid üks asjaomane ettevõtja, st tütaret- tevõtjat ja emaettevõtjat ei saa käsitada eraldi asjaomaste ette- võtjatena ei käibenõude täitmise tagamisel (näiteks kui sih- tettevõtja ei ületa ühendusesisese käibe 250 miljoni eküüst künnist) ega sellest hoidumisel (näiteks juhul, kui grupp jaga- takse kaheks ettevõtjaks, millest kummagi ühendusesisene käive on alla 250 miljoni eküü). 23. Seevastu juhul, kui olemasolev ettevõtja oli ühe ettevõtja ainukontrolli all ning üks või mitu uut aktsionäri omanda- vad ühiskontrolli, samas kui algne emaettevõtja jääb alles, on asjaomased ettevõtjad kõik ühiskontrolli omavad ettevõtjad (nende seas algne aktsionär). Sellisel juhul ei ole sihtettevõtja asjaomane ettevõtja ning selle käive moodustab osa esialgse emaettevõtja käibest. (1) Vt esimese astme kohtu 24. märtsi 1994. aasta otsust kohtuasjas (3) Käibe arvutamist ettevõtjate gruppide puhul kirjeldatakse käibe arvu- T-3/93 – Air France v. komisjon, [1994] ECR II-21. tamist käsitleva komisjoni teatise punktides 36–42. (2) Käibe arvutamist omandamiste või loovutamiste puhul, mis toimu- vad pärast viimase auditeeritud majandusaasta aruande kuupäeva, kirjeldatakse käibe arvutamist käsitleva komisjoni teatise punktis 27. (4) St kaks või enam äriühingut (äriühingud A, B jne) omandavad ole- masoleva äriühingu (äriühing X). Seoses osaluse muutumisega ole- masoleva ühisettevõtte ühiskontrolli puhul vaata III jao punkti 6. 208 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd 3. 3. Ühiskontrolli omandamine varade kohese jagamise eesmär- gil käive on alla 250 miljoni eküü, võib asjaomaste ettevõtjate määratlemise küsimus kujuneda pädevuse kindlaksmäärami- sel otsustavaks. (1) Seda tüüpi olukorras peab komisjon asja- omaste ettevõtjate kindlaksmääramisel silmas toimingu majanduslikku tegelikkust. 24. Kui mitu ettevõtjat ühinevad üksnes teise ettevõtja omanda- miseks ning lepivad kokku, et omandatavad varad jagatakse eelnevalt olemasoleva kava alusel niipea, kui tehing on lõpule viidud, ei toimu omandajate ja sihtäriühingu vahel tegelikku majandusliku jõu koondumist, kuna omandatavaid varasid omatakse ja kontrollitakse ühiselt üksnes formaalselt. Seda liiki omandamist, mille eesmärk on varade viivitamatu jaga- mine, käsitatakse tegelikult mitme eraldi toiminguna, millega iga omandav äriühing omandab sihtäriühingu vastava osa. Iga nimetatud toimingu puhul on asjaomaseks ettevõtjaks seega omandav äriühing ja sihtäriühingu see osa, mida ta omandab (nagu oleks tegemist äriühingu osa üle ainukont- rolli omandamisega). 25. Sellele arengukäigule viidatakse määruse (EMÜ) nr 4064/89 põhjenduses 24, milles sätestatakse, et määrust kohaldatakse lepingute suhtes, mille ainus eesmärk on omandatavad varad pärast omandamist viivitamatult jagada. 27. Kui omandaja on täielikult toimiv ühisettevõte, st ühisettevõ- te, millel on püsivaks majandustegevuseks piisavad finants- ja muud varad (2) ning mis juba turul tegutseb, käsitab komis- jon üldjuhul asjaomaste ettevõtjatena ühisettevõtet ennast ning sihtäriühingut (mitte aga ühisettevõtte emaettevõtjaid). 28. Vastupidisel juhul, kus ühisettevõtet võib pidada emaettevõt- jate poolse omandamise vahendiks, käsitab komisjon asja- omaste ettevõtjatena kõiki emaettevõtjaid, mitte aga ühiset- tevõtet, ning sihtäriühingut. Eelkõige kehtib see juhul, kui ühisettevõte on loodud spetsiaalselt sihtäriühingu omanda- mise eesmärgil, kui ühisettevõte ei ole veel tegevust alusta- nud, kui loodud ühisettevõte ei ole veel juriidiline isik või täielikult toimiv, nagu eespool viidatud, või kui ühisettevõte on ettevõtjate ühendus. Sama kehtib juhul, kui on asjaolusid, mis näitavad, et faktiliselt on emaettevõtjad toimingu tegelikud läbiviijad. Need asjaolud võivad hõlmata emaettevõtjate eneste olulist osalust toimingu algatamises, korraldamises ja rahastamises. Juhul kui omandamine toob kaasa ühisettevõtte tegevusalade 4. Kontrolli omandamine ühisettevõtte poolt 26. Tehingute puhul, kus ühisettevõte omandab ainukontrolli teise äriühingu üle, tekib küsimus, kas omandava poole sei- sukohast tuleks ühisettevõtet käsitada ühe asjaomase ettevõt- jana (mille käive hõlmaks emaettevõtjate käivet) või mitte või kas selle iga emaettevõtjat tuleks käsitada eraldi asjaomase ettevõtjana. Teiste sõnadega on küsimus selles, kas vaheette- võte (vahend) tuleks “tükeldada” või mitte. Põhimõtteliselt on asjaomane ettevõtja see, kes kontrolli omandamises vahetult osaleb. Siiski võib olla juhtumeid, kus äriühingud loovad “riiulifirmasid”, millel puudub oma käive või see on väga väi- ke, või kasutavad emaettevõtjate nimel omandamiseks ole- masolevat ühisettevõtet, mis tegutseb sihtäriühingust erine- val turul. Kui omandatava või sihtäriühingu ühendusesisene (1) Sihtäriühingu ühendusesisene käive on hüpoteesi kohaselt alla 250 miljoni eküü ja omandavad pooled on kaks (või enam) äriühingut, millest igaühe ühendusesisene käive on üle 250 miljoni eküü. Kui siht- äriühingu omandab omandavate äriühingute poolt loodud “riiulifir- ma”, oleks üksnes üks äriühing (“riiulifirma”), mille ühendusesisene käive ületab 250 miljonit eküüd, ning seega ei oleks täidetud ühen- duse pädevuseks vajaliku kumulatiivse künnise nõue (st vähemalt kahe ettevõtja olemasolu, mille ühendusesisene käive on üle 250 mil- joni eküü). Vastupidiselt sellele oleks juhul, kui “riiulifirma” kasuta- mise asemel omandaksid omandavad äriühingud sihtäriühingu ise, käibekünnis ületatud ning tehingu suhtes kohaldataks ühinemismää- rust. Samu kaalutlusi kohaldatakse artikli 1 lõikes 3 nimetatud sise- riikliku käibe künniste osas. (2) Kriteeriumid, mis määravad kindlaks ühisettevõtte täieliku toimivu- se, sisalduvad komisjoni teatises täielikult toimivate ühisettevõtjate kohta. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209 märkimisväärse mitmekesistumise, võib see samuti näidata, et toimingu tegelikud läbiviijad on emaettevõtjad. Tavaliselt kehtib see juhtudel, kui ühisettevõte omandab sihtäriühingu, mis tegutseb mõnel teisel kaubaturul. Neil juhtudel käsita- takse emaettevõtjaid asjaomaste ettevõtjatena. 29. TNT juhtumi puhul (1) pidid ühiskontrolli ühisettevõtte (JVC) üle omandama viie postitalituse ühisettevõte (GD NET BV) ja veel üks omandav äriühing (TNT Ltd). Selle juhtumi puhul leidis komisjon, et GD NET BV oli üksnes vahend, mis loodi võimaldamaks emaettevõtjatel (viiel postitalitusel) osaleda loodavas JVC ühisettevõttes, et hõlbustada omavahelist otsus- tamist ning tagada emaettevõtjate ühtne suhtlemine ja tegut- semine; see oleks taganud, et emaettevõtjad saaksid koos teise omandava äriühingu, TNTga, otsustavalt mõjutada loodavat ühisettevõtet JVC ning väldiksid olukorda, kus nimetatud teine omandaja võiks teostada ainukontrolli, kuna postitali- tused ei suuda mõnes küsimuses ühisele seisukohale jõuda. 5. Üleminek ühiskontrollilt ainukontrollile 30. Üleminekul ühiskontrollilt ainukontrollile omandab üks akt- sionär osaluse, mis varem kuulus teis(t)ele aktsionäri(de)le. Kahe aktsionäri puhul on mõlemal ühiskontroll kogu ühiset- tevõtte üle, mitte aga ainukontroll 50 % üle ettevõttest; seega ei too ühe aktsionäri poolne kõikide oma aktsiate müük tei- sele aktsionärile kaasa allesjäänud ainuaktsionäri muutumist 50 % ainukontrollijast 100 % ainukontrollijaks, vaid pigem ülemineku ühiskontrollilt ainukontrollile kogu äriühingu üle (mis toimingu tulemusena ei ole enam ühisettevõte). 32. Sellist üleminekut ühiskontrollilt (50/50) ainukontrollile hõl- mas ICI/Tioxide’i juhtum. (2) Komisjon leidis, et “……otsus- tav mõju, mida avaldatakse üksi, erineb oluliselt otsustavast mõjust, mida avaldatakse ühiselt, kuna viimase puhul tuleb arvesse võtta teise asjaomase poole või poolte võimalikke eri- nevaid huve …… Muutes otsustava mõju olemust, mida ICI avaldab Tioxide’ile, toob tehing kaasa asjaomaste poolte püsiva struktuurimuutuse ……”. Antud juhul leiti, et asja- omased ettevõtjad on ICI (omandaja) ja Tioxide tervikuna (omandatav), mitte aga müüja Cookson. 6. Osaluse muutumine olemasoleva ühisettevõtte ühiskontrolli puhul 31. Sellises olukorras on asjaomased ettevõtjad allesjääv (oman- dav) aktsionär ja ühisettevõte. Nagu ka iga teise müüja puhul, ei käsitata lahkuvat aktsionäri asjaomase ettevõtjana. 33. Äriühingu osaluse muutumise hindamisel on otsustavaks küsimus, kas toiming toob kaasa muutuse kontrolli olemu- ses. Komisjon hindab iga toimingut eraldi, kuid teatavate hüpoteeside puhul eeldatakse, et konkreetne toiming toob (1) Kohtuasi IV/M. 102 – TNT/Kanada Post, DBP Postdienst, La Poste, PTT Post ja Sweden Post, 2. detsember 1991. (2) Kohtuasi IV/M. 023 – ICI/Tioxide, 28. november 1990. 210 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd või ei too kaasa sellist kontrolli olemuse muutust ning seega kujutab või ei kujuta endast teavitamisele kuuluvat koondu- mist. 34. Toimuma peab eristamine vastavalt osaluse muutumise asja- oludele; esiteks võib üks või mitu olemasolevat aktsionäri lahkuda; teiseks võib lisanduda üks või mitu uut aktsionäri; kolmandaks võib üks või mitu olemasolevat aktsionäri asen- duda ühe või mitme uue aktsionäriga. 6. 1. Aktsionäride arvu vähenemine, mis toob kaasa ülemineku ühiskontrollilt ainukontrollile 35. Oluline ei ole aktsionäride arvu vähenemine iseenesest, vaid pigem asjaolu, et osa aktsionäre müüb oma osalused asjasse- puutuvas ühisettevõttes, need osalused omandavad seejärel teised (uued või olemasolevad) aktsionärid ning seega võib nende osaluste omandamine või võivad täiendavad lepingu- lised õigused kaasa tuua kontrolli omandamise või tugevdada juba olemasolevat kontrolli (nt täiendav hääleõigus või vetoõigused, rohkem nõukogu liikmeid jne). aktsionäre, kes omandavad kontrolli (vt III jao punkti 6. 3), eeldatakse üldjuhul, et kavandatav tehing ei too kaasa kont- rolli olemuse muutumist ning seepärast ei ole tegemist mär- kimisväärse koondumisega. Selline olukord tekiks juhul, kui näiteks viiel aktsionäril on algselt võrdne 20 %line osalus ning pärast toimingut üks aktsionär lahkub ja allesjäänud nel- jal aktsionäril on võrdne 25 %line osalus. 39. Olukord oleks siiski sellest erinev, kui märkimisväärselt muutub kontrolli olemus, eelkõige kui aktsionäride arvu vähenemine annab allesjäänud aktsionäridele täiendavad vetoõigused või rohkem liikmeid nõukogus, mille tulemu- sena vähemalt üks aktsionär omandab olemasoleva või uue aktsionäride vahelise lepingu alusel suurema kontrolli. Sel juhul on asjaomased ettevõtjad kõik allesjäänud aktsionärid, kes teostavad ühiskontrolli, ning ühisettevõte. Avesta II puhul (1) tõi suuraktsionäride arvu vähenemine neljalt kol- mele kehtima jäänud aktsionäride lepingu sätetest tulenevalt kaasa negatiivsete vetoõiguste omandamise (mida tal varem ei olnud) ühe allesjäänud aktsionäri poolt. (2) Seda täieliku vetoõiguse omandamist käsitas komisjon muutusena kont- rolli olemuses. 36. Kui aktsionäride arv väheneb, võib toimuda üleminek ühis- kontrollilt ainukontrollile (vt ka III jao punkti 5), kus alles- jääv aktsionär omandab ainukontrolli äriühingu üle. Asja- omased ettevõtjad on allesjääv (omandav) aktsionär ja omandatav äriühing (varasem ühisettevõte). 6. 3. Muud muutused osaluse struktuuris 37. Lisaks aktsionärile, kellel on ainukontroll äriühingu üle, võib olla ka teisi aktsionäre, näiteks vähemusaktsionäre, kes aga ei oma äriühingu kontrollpakki; need aktsionärid ei ole asja- omased ettevõtjad, kuna neil puudub kontroll. 40. Lisaks on juhul, kui osaluste muutumise tulemusena oman- dab üks või enam aktsionäri kontrolli, toimingu näol tege- mist teavitamisele kuuluva toiminguga, kuna kehtib eeldus, et üldjuhul toob see kaasa kontrolli olemuse muutumise. 41. Olenemata sellest, kas toimingu tulemusena aktsionäride arv väheneb, suureneb või jääb samaks, võib kontrolli omanda- mine toimuda mis tahes järgmisel viisil: 6. 2. Aktsionäride arvu vähenemine, mis ei too kaasa üleminekut ühiskontrollilt ainukontrollile 38. Kui toiming hõlmab ühiskontrolli omavate aktsionäride arvu vähenemist, ilma et see tooks kaasa ülemineku ühiskontrol- lilt ainukontrollile ning ilma et lisanduks või asendataks (1) Kohtuasi IV/M. 452 – Avesta II, 9. juuni 1994. (2) Selle juhtumi puhul müüs aktsionär, kes oli aktsionäride lepingu poo- leks, oma umbes 7 %lise osaluse. Kuna lahkuv aktsionär oli jaganud vetoõigust teise aktsionäriga, kes ei lahkunud, ning aktsionäride lepingut ei muudetud, omandas allesjäänud aktsionär seeläbi täieliku vetoõiguse. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211 — ühe või enama uue aktsionäri lisandumine (üleminek ainukontrollilt ühiskontrollile või olukord, kus nii enne kui pärast toimingut eksisteerib ühiskontroll), üle ühiskontrolli omanud emaettevõtjast asendus uue emaet- tevõtjaga. Asjaomaste ettevõtjatena käsitati mõlemat ühis- kontrolli omavat emaettevõtjat (olemasolevat ja uut) ja ühis- ettevõtet. — kontrollpaki omandamine ühe või enama vähemusakt- sionäri poolt (üleminek ainukontrollilt ühiskontrollile või olukord, kus nii enne kui pärast toimingut eksisteerib ühiskontroll), 7. Eraldumised ja ettevõtjate jagunemine — ühe või enama aktsionäri asendumine (olukord, kus nii enne kui pärast toimingut eksisteerib ühiskontroll). 46. Kui kaks ettevõtjat ühinevad või loovad ühisettevõtte ning hiljem eralduvad või jagavad ühisettevõtte ning eelkõige varad (2) jagatakse eralduvate poolte vahel ning eelkõige muus jaotuses kui algselt, toimub üldjuhul enam kui üks kontrolli omandamine (vt lisa). 42. Küsimus on selles, kas asjaomased ettevõtjad on ühisettevõte ja uus aktsionär või uued aktsionärid, kes koos omandaksid kontrolli olemasoleva äriühingu üle, või tuleb kõiki aktsio- näre (olemasolevaid ja uusi) käsitada asjaomaste ettevõtjate- na, kes omandavad kontrolli uue ühisettevõtte üle. See küsi- mus on eriti oluline juhul, kui puudub konkreetne leping ühe (või enama) olemasoleva aktsionäri ja uue aktsionäri või uute aktsionäride vahel, kellel võib olla üksnes leping lahkuva akt- sionäri või aktsionäridega, st müüja(te)ga. 47. Näiteks ettevõtjad A ja B ühinevad ning seejärel eralduvad uue varade jaotusega. Sel juhul toimub erinevate varade omandamine ettevõtja A poolt (varad, mis võisid algul kuu- luda talle enesele või ettevõtjale B, ning varad, mis ühinemi- sel tekkinud üksuse kaudu omandati ühiselt) ning toimub samasugune omandamine B poolt. Samamoodi võib ühiset- tevõtte jagunemisega kaasneda üleminek ühiskontrollilt ühi- settevõtte kõikide varade üle ainukontrollile jagatud varade üle. (3) 43. Käsitatakse, et osaluse muutumine aktsionäride lisandumise või asendumise kaudu toob kaasa kontrolli olemuse muutu- mise. Selle põhjus on asjaolu, et uue emaettevõtja lisandu- mine või ühe emaettevõtja asendumine teisega ei ole võrrel- dav lihtsalt majandusüksuse osa omandamisega, kuna see toob kaasa kogu ühisettevõtte iseloomu ja kontrolli olemuse muutumise, isegi juhul kui nii enne kui ka pärast toimingut teostab ühiskontrolli sama arv aktsionäre. 48. Äriühingu selline jagunemine on “asümmeetriline”. Sellise eraldumise puhul on asjaomased ettevõtjad (iga jagunemis- toimingu puhul) ühelt poolt ühinemise algsed pooled ja tei- selt poolt varad, mida iga algne pool omandab. Ühisettevõtte jagunemisel on asjaomased ettevõtjad (iga jagunemistoi- mingu puhul) ühelt poolt ühisettevõtte algsed pooled, igaüks neist omandajana, ja teiselt poolt ühisettevõtte see osa, mida iga algne pool omandab. 44. Seepärast käsitab komisjon juhtudel, kus osalused muutuvad, asjaomaste ettevõtjatena aktsionäre (nii olemasolevaid kui uusi), kes teostavad ühiskontrolli, ning ühisettevõtet ennast. Nagu varem nimetatud, ei ole kontrolli mitteomavad aktsio- närid asjaomased ettevõtjad. 8. Varade vahetamine 45. Näide sellisest osaluse muutumisest on Synthomeri/Yule Catto juhtum, (1) kus üks kahest olemasoleva ühisettevõtte 49. Tehingutes, kus kaks (või enam) äriühingut vahetavad vara- sid, käsitatakse iga kontrolli omandamise juhtumit iseseisva (2) Mõiste “varad” tähendab siinkohal konkreetseid varasid, mis iseene- sest võiksid moodustada majandusüksuse (nt tütarettevõtja, äri- ühingu divisjon või, teatavatel juhtudel, kaubamärgid või litsentsid), millele võib selgelt omistada turukäibe. (1) Kohtuasi IV/M. 376 – Synthomer/Yule Catto, 22. oktoober 1993. (3) Kohtuasi IV/M. 197 – Solvay-Laporte/Interox, 30. aprill 1997. 212 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd koondumisena, olenemata sellest, kas tegemist on juriidiliste isikutega. Kuigi vahetuse puhul käsitlevad pooled mõlemat varade üleminekut üldjuhul vastastikku sõltuvana ja nende osas lepitakse sageli kokku sama dokumendiga ning need võivad isegi toimuda üheaegselt, on ühinemismääruse ees- märk hinnata toimingu seda mõju, mis tuleneb kontrolli omandamisest mõlema äriühingu poolt. Nimetatud toimin- gute vahelisest õiguslikust seosest ei piisa, et neid käsitada ühe koondumisena. 50. Seega on asjaomased ettevõtjad iga vara ülemineku puhul omandav ettevõtja ning omandatavad äriühingud või varad. 9. Kontrolli omandamine füüsiliste isikute poolt 51. Ühinemismääruse artikli 3 lõikes 1 sätestatakse konkreetselt, et muu hulgas käsitatakse koondumisena ka juhtu, kus “üks või mitu isikut, kes juba kontrollib vähemalt ühte ettevõtjat”, omandavad täieliku või osalise kontrolli ühe või enama ette- võtja üle. Selle sättega viidatakse, et kontrolli omandamine füüsiliste isikute poolt toob kaasa püsiva muutuse asjasse- puutuvate äriühingute struktuuris üksnes juhul, kui need füü- silised isikud teostavad ise majandustegevust. Komisjon käsi- tab asjaomaste ettevõtjatena sihtäriühingut ja üksikisikust omandajat (kusjuures isiku käibe arvutamisel võetakse arvesse selle isiku kontrollitava(te) ettevõtja(te) käivet). 52. Sellise võttis seisukoha komisjon Asko/Jacobsi/Adia kohtuasjas, (1) kus jaekaubanduses märkimisväärseid varasid omav Saksa valdusettevõtja Asko ja Šveitsi erainvestor hr Jacobs omandasid ühiskontrolli peamiselt personaliteenuste alal tegutseva Šveitsi ettevõtja Adia üle. Hr Jacobsit käsitati asjaomase ettevõtjana, kuna tal oli majandushuve šokolaadi-, maiustuste- ja kohvisektorites. (1) Kohtuasi IV/M. 082 – Asko/Jacobs/Adia, 16. mai 1991. 10. Tegevjuhtkonnapoolne väljaost 53. Kontrolli omandamine äriühingu üle selle oma juhtide poolt on samuti omandamine füüsiliste isikute poolt ning seepä- rast kohaldatakse eespool öeldut ka selles osas. Äriühingu juhtkond võib oma huvid koondada ühte vahendusäriühin- gusse, et tegutseda ühe väljundiga ning hõlbustada otsusta- mist. Selline vahendusäriühing võib olla, kuid ei pruugi olla asjaomane ettevõtja. Kohaldatakse ühisettevõtte poolt kont- rolli omandamise üldreeglit (vt III jao punkti 4). 54. Olenemata vahendusäriühingu olemasolust, võib juhtkond otsida ka investoreid toimingu rahastamiseks. Väga sageli võivad neile investoritele vastavalt osalusele antavad õigused olla sellised, et kontrolli ühinemismääruse artiklis 3 määrat- letud tähenduses omandavad nemad, mitte juhtkond ise, kel- lele võib jääda üksnes vähemusosalus. CWB/Goldman Sachsi/Tarketti otsuses (2) olid ühiskontrolli omandajad kaks äriühingut, kes haldasid tehingus osalenud investeerimisfon- de, mitte aga juhtkond. 11. Kontrolli omandamine riigi äriühingu poolt 55. Juhtudel, kus riigi äriühing ühineb teise äriühinguga või omandab kontrolli teises äriühingus, mida kontrollib sama riik, (3) tekib küsimus, kas need tehingud on tegelikkuses koondumised ühinemismääruse artiklis 3 määratletud tähen- duses või pigem “avaliku sektori äriühingute grupi” (4) sisene restruktureerimine. Sellega seoses nähakse määruse (EMÜ) nr 4064/89 põhjendusega 12 ette avaliku ja erasektori vahe- lise mittediskrimineerimise põhimõte ning sätestatakse, et “seepärast tuleb avalikus sektoris võtta koondumises osaleva asjaomase ettevõtja käibe arvutamisel arvesse ettevõtjaid, kes (2) Kohtuasi IV/M. 395 – CWB/Goldman Sachs/Tarkett, 21. veeb- ruar 1994. (3) Mõiste “riik” käesolevas tähenduses tähendab mis tahes avalik- õiguslikku üksust, mitte üksnes liikmesriiki, vaid ka piirkondlikke või kohalikke üksusi, nagu provintsid, departemangud, liidumaad vms. (4) Vt ka koondumise mõistet käsitleva komisjoni teatise punkti 8. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 213 moodustavad sõltumatu otsustusõigusega majandusüksuse, olenemata sellest, kellele kuulub nende kapital või milliseid haldusjärelevalve eeskirju nende suhtes kohaldatakse”. 56. Ühinemine või kontrolli omandamine, mis toimub kahe samale riigile kuuluva äriühingu vahel, võib olla koondumine ja kui ta seda on, käsitatakse mõlemat asjaomase ettevõtjana, kuna ainult asjaolu, et mõlemad kaks ettevõtjat kuuluvad samale riigile, ei tähenda tingimata, et need kuuluvad samasse “gruppi”. Tõepoolest on otsustav küsimus hoopis see, kas mõlemad nimetatud ettevõtjad on sama valduse osad ning kuuluvad kooskõlastatud strateegia alla või mitte. Selline sei- sukoht võeti SGS/Thomsoni otsuses. (1) (1) Kohtuasi IV/M. 216 – CEA Industrie/France Telecom/Finmeccanica/ SGS-Thomson, 22. veebruar 1993. 214 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd LISA ÄRIÜHINGUTE ERALDUMINE JA JAGUNEMINE (1) (1) Mõiste “varad” tähendab siin konkreetseid varasid, mis iseenesest võiksid moodustada majandusüksuse (nt tütarettevõtja, äriühingu divisjon või teatavatel juhtudel kaubamärgid või litsentsid), millele võib selgelt omistada turukäibe


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 522/98 dell'on. Shaun SPIERS alla Commissione. Trattamento dignitoso degli animali al macello

text: 2. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 304/125 (98/C 304/188) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0522/98 di Shaun Spiers (PSE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Trattamento dignitoso degli animali al macello Quando intende la Commissione presentare proposte sul miglioramento delle condizioni degli animali nei macelli? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (16 marzo 1998) L(cid:146)articolo 13 della direttiva 93/119/CE relativa alla protezione degli animali durante la macellazione o l(cid:146)abbattimento (1) dispone che la Commissione presenti al Consiglio una relazione elaborata sulla base di un parere del comitato scientifico veterinario, corredata delle opportune proposte per quanto riguarda, in particolare, l(cid:146)impiego della pistola a proiettile libero, dei gas o loro combinazioni per lo stordimento e l(cid:146)abbattimento o altri procedimenti scientificamente riconosciuti per lo stordimento o l(cid:146)abbattimento. La Commissione intende presentare al Consiglio la relazione e le opportune proposte nel prossimo futuro. (1) GU L 340 del 31. 12. 1993. (98/C 304/189) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0523/98 di Susan Waddington (PSE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Uso delle derrate conferite all(cid:146)intervento agricolo › frutta e verdura Secondo notizie stampa si denuncia che milioni di chilogrammi di eccedenze di verdure e di frutta vengono distrutte piuttosto che essere consumate nelle scuole in tutta l(cid:146)Unione, quali misure sta prendendo la Commissione per promuovere la messa a disposizione delle eccedenze di frutta e verdura alle scuole? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (2 aprile 1998) La possibilita‘ di distribuire gratuitamente alle scuole la frutta ritirata dal mercato e‘ prevista dal regolamento (CE) 2200/96 del Consiglio (1). Gli ortofrutticoli possono essere distribuiti gratuitamente anche ad organismi caritatevoli e ad altre istituzioni, come ospedali, carceri ecc. Gli Stati membri pubblicizzano quest(cid:146)iniziativa, informandone da una parte le organizzazioni di produttori e dall(cid:146)altra le scuole e le altre istituzioni capaci di condurre a buon fine la distribuzione gratuita dei prodotti, e facilitano i necessari contatti. Gli elevati costi del trasporto e la natura dei prodotti impongono che la distribuzione dei prodotti abbia carattere locale. Per sostenerla, la Comunita‘ prende a proprio carico vari costi, e segnatamente le spese di trasporto fra il punto di ritiro e il punto di consegna, esattamente come per le spese di cernita e di imballaggio nel caso degli agrumi e delle mele. Per la campagna 1997/1998 e‘ stato altres(cid:14)‘ previsto un aiuto forfettario al condizionamento dei prodotti ritirati dal mercato, in modo da consentire alle organizzazioni di produttori di inviarli alle scuole e alle istituzioni interessate. Le organizzazioni di produttori che procedono al ritiro dei prodotti debbono ricorrere alla loro distribuzione gratuita prima di inviarli alla biodegradazione. (1) GU L 297 del 28. 10. 1996


title: Komission tiedonanto - Tiedonanto kaikkia toimintoja hoitavien yhteisyritysten arvioimisesta Euroopan yhteisön kilpailua koskevien säännösten mukaan

eurovoc_concepts:
competition law
economic concentration
joint venture
merger control

text: C 66/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 3. 98 Tiedonanto kaikkia toimintoja hoitavien yhteisyritysten arvioimisesta Euroopan yhteisön kilpailua koskevien säännösten mukaan (98/C 66/06) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Kesäkuun 30 päivänä 1997 annetussa neuvoston asetuk- sessa (EY) N:o 1310/97, jolla muutettiin yrityskeskitty- mien valvonnasta annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 4064/89 (1), kaikki kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksi- kölle kuuluvan toiminnan hoitavat yhteisyritykset, jotka ovat yhteisönlaajuisia ja joiden perustamisen tarkoituk- sena tai seurauksena on itsenäisinä pysyvien yritysten kilpailukäyttäytymisen yhteensovittaminen, kuuluvat jäl- kimmäisen asetuksen soveltamisalaan. Tämän seurauk- sena edellä kuvatun kaltaisiin yhteisyrityksiin ei enää sovelleta neuvoston asetusten N:o 17 (2), (ETY) N:o 1017/68 (3), (ETY) N:o 4056/86 (4) ja (ETY) N:o 3975/ 87 (5) säännöksiä. Tämän vuoksi komission edellä mainit- tujen neuvoston asetusten toimeenpanemiseksi antamia asetuksia (EY) N:o 3385/94 (6), N:o 99/63/ETY (7), (ETY) N:o 1629/69 (8), (ETY) N:o 1630/69 (9), (ETY) N:o 4260/88 (10) ja (ETY) N:o 4261/88 (11), ja erityisesti niiden kommunikaatioita, valituksia, hakemuksia ja ilmoituksia koskevia säännöksiä ei voida soveltaa näihin yhteisyrityksiin. Lomaketta A/B, I, II ja III samoin kuin MAR- ja AER-lomakkeita muutetaan vastaamaan uutta oikeustilaa. Muihin kuin edellä kuvatun kaltaisiin yhteisyrityksiin, eli kaikkia toimintoja hoitaviin yhteisyrityksiin, jotka eivät ole yhteisönlaajuisia muutetussa asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 tarkoitetussa merkityksessä ja joiden perustami- sen tarkoituksena tai seurauksena on itsenäisinä pysyvien yritysten kilpailukäyttäytymisen yhteensovittaminen, sa- moin kuin yhteisyrityksiin, jotka eivät hoida kaikkea itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvaa toimintaa, sovelletaan edelleen jo voimassa olevia säännöksiä. (1) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (2) EYVL 13 , 20. 2. 1962, s. 204/62 (erityispainos 1994, 08 kilpailupolitiikka, nide 1, s. 8). (3) EYVL L 175, 23. 7. 1968, 07 liikenne, nide 1, s. 54). (4) EYVL L 378, 31. 12. 1986, s. 4. (5) EYVL L 374, 31. 12. 1987, s. 1. (6) EYVL L 377, 31. 12. 1994, s. 28 (erityispainos 1994, (erityispainos 1994, s. 1 08 kilpailupolitiikka, nide 3, s. 42). (7) EYVL 127, 20. 8. 1963, s. 2268/63 (erityispainos 1994, 08 kilpailupolitiikka, nide 1, s. 32). (8) EYVL L 209, 21. 8. 1969, s. 1. (9) EYVL L 209, 21. 8. 1969, s. 11 (erityispainos 1994, 07 liikenne, nide 1, s. 92). (10) EYVL L 376, 31. 12. 1988, s. 1. (11) EYVL L 376, 31. 12. 1988, s. 10 (erityispainos 1994, 08 kilpailupolitiikka, nide 1, s. 104)


title: Mededeling van de Commissie - Mededeling betreffende de beoordeling van volwaardige gemeenschappelijke ondernemingen volgens de mededingingsbepalingen van de Europese Gemeenschap

text: C 66/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 3. 98 Mededeling betreffende de beoordeling van volwaardige gemeenschappelijke ondernemingen volgens de mededingingsbepalingen van de Europese Gemeenschap (98/C 66/06) (Voor de EER relevante tekst) Door Verordening (EG) nr. 1310/97 van de Raad van 30 juni 1997 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 4064/89 betreffende de controle op concentraties van ondernemingen (1), vallen alle volwaardige gemeenschap- pelijke ondernemingen die een communautaire dimensie hebben en die coördinatie beogen of tot stand brengen van het concurrentiegedrag van ondernemingen die onaf- hankelijk blijven, beogen of tot stand brengen, onder de werkingssfeer van laatstgenoemde verordening. Daardoor zullen dergelijke gemeenschappelijke ondernemingen niet langer vallen onder de bepalingen van de Verordeningen nr. 17 (2), (EEG) nr. 1017/68 (3), (EEG) nr. 4056/86 (4) en (EEG) nr. 3975/87 (5) van de Raad. Tevens zullen de verordeningen welke de Commissie heeft vastgesteld ten behoeve van de tenuitvoerlegging van deze Raadsverorde- ningen, te weten de Verordeningen (EG) nr. 3385/94 (6), nr. 99/63/EEG (7), (EEG) nr. 1629/69 (8), (EEG) nr. 1630/69 (9), (EEG) nr. 4260/88 (10) en (EEG) nr. 4261/ 88 (11), en in het bijzonder hun bepalingen betreffende bekendmakingen, klachten, verzoeken en aanmeldingen, ook ophouden van toepassing te zijn op deze gemeen- schappelijke ondernemingen. De formulieren A/B, I, II en III, MAR alsmede AER zullen worden aangepast aan de nieuwe rechtssituatie. Er treedt geen wijziging op in de bepalingen welke van toepassing zijn op gemeenschappelijke ondernemingen anders dan die, welke hierboven zijn omschreven, name- lijk de volwaardige gemeenschappelijke ondernemingen zonder een communautaire dimensie, in de zin van de gewijzigde Verordening (EEG) nr. 4064/89, die coördina- tie van het concurrentiegedrag van ondernemingen die onafhankelijk blijven, beogen of tot stand brengen, als- mede de niet-volwaardige gemeenschappelijke onderne- mingen. (1) PB L 180 van 9. 7. 1997, blz. 1. (2) PB 13 van 20. 2. 1962, blz. 204/62. (3) PB L 175 van 23. 7. 1968, blz. 1. (4) PB L 378 van 31. 12. 1986, blz. 4. (5) PB L 374 van 31. 12. 1987, blz. 1. (6) PB L 377 van 31. 12. 1994, blz. 28. (7) PB 127 van 20. 8. 1963, blz. 2268/63. (8) PB L 209 van 21. 8. 1969, blz. 1. (9) PB L 209 van 21. 8. 1969, blz. 11. (10) PB L 376 van 31. 12. 1988, blz. 1. (11) PB L 376 van 31. 12. 1988, blz. 10