title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1615/89, om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS)

eurovoc_concepts:
data collection
forestry legislation
forestry policy
information system
statistics

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 03. 1998 KOM(1998) 173 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS) fastställt genom rådets förordning (EEG) nr 1615/89 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1615/89, om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS) (framlagda av Komissionen) Rapport till rådet om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS) fastställt genom rådets förordning (EEG) nr 1615/89 1. Målsättningar för EFICS Del europeiska informations- och kommunikationssystemet för skogsbruk (EFICS), har införts genom rådets förordning (EKG) nr 1615/89 av den 29 maj 19890) och har förlängts genom rådets förordning (KG) nr 400/94 av den 21 februari 1994 (2>. Syftet med systemet har fastställs i artikel 1 som föreskriver att - systemets mal är "att samla in, samordna, standardisera och bearbeta uppgifter om skogssektorn och dess utveckling \ - systemet i niors "for att samla in järn förbara och objektiva uppgifter om skogssektorns struktur och verksamhet i gemenskapen och därmed underlätta skogsbruk^. tillämpningen och övervakningen av gemenskapsbestämmelserna om I artikel 2 fastställs vidare att systemet "skall ta hänsyn till befintliga uppgifter, särskilt statistik som sammanställts av Europeiska gemenskapernas statistikkontor , och använda de uppgifter som finns tillgängliga i medlemsstaterna, särskilt uppgifter frän nationella skogsinventeringar, och i alla databaser som finns tillgängliga pä gemenskapsnivå och pä internationell ni\ui\ 2. Införandet av systemet under perioden 1989-1997 2. / borsta perioden (I9H9-! 992) för KU begränsat antal åtgärder har vidtagits under första tillämpningsperioden förordningen. lin första utredning med begränsad räckvidd har satts i gång för att undersöka skillnaderna mellan de olika förfaranden för skogsinventeringar som finns i medlemsstaterna. Utredningen har utvisat hur stor bristen på enhetlighet är när det 0) E G T n rE 165, 15. 6. 1989, s. 12 <2> E G T n rE 54, 25. 2. 1994, s. 5 f1) De bestämmelser som avses ingår främsl i följande förordningar och beslut: Förordning (EEG) nr 1610/89 om tilläinpningsbestämmelser lör förordning (EEG) nr 4256/88 vad gäller åtgärder tor utveckling och uppvärdering av skogarna i gemenskapens landsbygdsområden, förordning (EEG) nr 2080/92 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket, förordning (EEG) nr 867/90 om förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring av skogsprodukter, rådets beslut 89/367/EEG om inrättande av en ständig kommitté for skogsbruk, förordning (EEG) nr 2157/92 om ändring av förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar och förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder. gäller skogsstatistik. Utredningen var dock inte tillräckligt djupgående för att kunna dra slutsatser om vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra situationen. finns Vidare har en undersökning gjorts tillgängliga i medlemsstaterna. Undersökningen har bl. a. visat att det inte finns några uppgifter alls om en hel rad verksamheter inom sektorn. lör att utvärdera de skogsdata som Mot bakgrund av de blygsamma resultat som erhållits under förordningens första giltighetstid har denna förlängts till 1993-1997. 2. 2. indraperioden (1993-1997) Vid sill sammanträde den 10 juni 1994 har Ständiga kommittén Kör skogsbruk fastställt att de (oljande fem områdena behövde prioriteras och utgöra stommen i KIIC S-systemet: - Skogsresurser (inklusive parametrar för hållbar utveckling, biologisk mångfald, osv. ) - Skogsprodukter (träsektorn) - Skogens ägarstruktur - Skogsverksamheten pä gemenskapsnivå - Medlemsstaternas skogspolitiska organisation, mål och medel. Inom ramen lör dessa målsättningar har kommissionen igångsatt följande åtgärder: - - Insamling, kontroll och publicering genom Kurostat av statistik om skogsbruk (dokumentet "Skogsstalistik" lör 19X5-1991 publicerades 1995 och ett nytt dokument lör perioden 1992-1996 häller pä att utarbetas). (ienomlorande av åtgärder rörande tillämpning av fjärranalys pä skogsseklornO), i samband med det arbete som påbörjats av Institutet för tillämpad fjärranalys (SA1) inom ramen för FIRS-projektet vid ISPRA:s gemensamma forskningscentrum (forest Information from Remote Sensing). - Upprättande av och medverkan i en övergripande arbetsgrupp (IWG) med deltagande av olika internationella organ verksamma inom skogsstatistik (GD VI, livsmedels- och Kurostat, FN:s ekonomiska kommitté jordbruksorganisation för ekonomiskt samarbete och utveckling (OK(T)), Internationella organisationen för tropiska träslag (OIBT), i (FAO), Organisationen for Europa, FN:s C '- baserade vetenskapliga Igångsättning av en undersökning om uppföljning med hjälp av fjärranalys av ändringar i skogsläcket och i skogens strukturella mångfald. Undersökningen genom tors av ett konsortium under ledning av GAI-' (Gescllschalt liir Angewandte Fernerkundung mbll) och ingär i de pä stödja skall och konkurrens gemenskapspolitiken pä olika områden. Undersökningen beräknas vara klar i augusti 1998. Igångsättning genom Centret for jordobservationer (CEO) vid Institutet för tillämpning av fjärranalys vid Ispras gemensamma forskningscentrum , inom ramen for FMERS -projektet (Forest Monitoring in Europe with Remote Sensing), av en undersökning i syfte att utveckla och tillämpa metoder för att härleda vissa uppgifter om skogen från data insamlade genom fjärrobservation (yta, struktur, volym). verksamheter tekniska som syfte att organisera (iverläggningar mellan dessa organisationer och samordna deras verksamhet, bl. a. för att undvika dubbelarbete. Arbetsgruppen har bl. a. utarbetat ett gemensamt frågeformulär för Kurostat, FN:s livsmedels-och jordbruksorganisation (FAO) och FN:s ekonomiska kommitté för Kuropa (UN/KCK), som används för insamling av slalislik om produktion av och handel med skogsprodukter. - Samarbete med FN/KCK och FAO inom ramen för deras arbete med utvärdering av i de nordliga och tempererade områdena inför "Horizon 2000" skogsresLirserna (TBFRA-2000 inom den globala utvärderingen FRA-2000), med bl. a. kommissionens finansiella deltagande i det analysarbete som utförts av FN/KCK vad gäller skogens hållbara utveckling (genomförande av resolution nr 1 från Ministerkonferensen om skydd för skogarna i Kuropa (Helsingfors 1993) och användning vid skogsinventeringar av kriterier och indikatorer för en hållbar utveckling av skogen). Dessutom har en annan jämförande undersökning av systemen för skogsinventering i I Europa genomförts av Kuropciska skogsinstitutet (KFI). Undersökningen hade mer långtgående syften än den törsta och hade större medel till sitt förfogande. Syftet var all genomföra en kritisk granskning ur kvalitets- och jämlörbarhclssynpunkl av de statistiska uppgifter om skogsresurserna frainlagils vid olika mälningsprotokolL l Indcrsökningcn avslutades i slutet av januari 1997. i Kuropa som Kn första rapport som beskriver och jämför de olika system för skogsinventering som finns i unionens medlemsstater och i ett flertal andra europeiska länderO) har publicerats av kommissionen 1997(2>. I en andra rapport, som avlämnades i februari 1997 efter undersökningens avslutning, föreslås ett antal alternativ när det gäller lämpliga åtgärder för pä europeisk nivå ha tillgång till jämförbara och objektiva data för skogssektorn. Dessa alternativ utgår ifrån resultaten av de jämförelser mellan inventeringar som gjordes under första etappen, på resultaten av en nationella undersökning av användarnas behov av skogsstatistik (själva resultat har också medtagils i rapporten) och pä' en simuleringsmodell som beräknar de skillnader som uppslår pä' grund av altxle länder som ingick i undersökningen använder sig av olika datainsamlings-och behandlingsmetoder(i). Vissa åtgärder som vidtagits utanför ramen lör förordningen om KFICS-systemcl har redan lett (ill resultat som också kan användas för att främja införandet av systemet. KFICS-syslcmct kan vara ett lämpligt verktyg för att sprida och uppvärdera de resultat som dessa åtgärder har lett till utan att komma i konflikt med dessa. Det handlar främst om följande åtgärder: - De verksamheter som utförs inom ramen för rådets förordning (EKG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar och som sammanfattas i en ärlig rapport om hälsotillståndet för de europeiska skogarna. Dessa arbeten "' Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Tjeckien, Ungern och Polen. (>> I serien "Dokument", 2 volymer. , I V>8 sidor, ISBN 92827-0S46-1 ( i) Som exempel kan nämnas att om del finska skogsarealen skulle beräknas med hjälp av de definitioner som används i Luxemburg och lörenadc kungariket skulle en skillnad pä 14 % uppslå. beslår dels i en periodisk inventering av skogsskador genom observationer utförda pä drygt 70 000 träd pä uppemot 3 400 observationspunkter som är spridda över hela det europeiska skogsbeståndet, dels i en intensiv övervakning av ungefar 500 observationsplatser som är spridda över samtliga medlemsstater. Det system som införts inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder. Informationssystemet täcker 319 regioner av NUTS 11 eller NUTS 1 Il-nivå i de 6 medlemsstater där det finns områden med brandrisk (Tyskland, Spanien, Frankrike, Grekland, Italien och Portugal) och innehåller beskrivningar av 460 000 bränder som undersökts mellan 19X5 och 1995; Kapporlen om tillämpningen av rådets förordning (FTXi) nr 2080/92 av den 30 juni l()02 om införande av en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksätgärder inom jordbruket. Beskrivningen av skogslörskningsprojekt som finansierats av kommissionen inom ramen lör ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling. 2. 3. Information som saknas och svårigheter som tillstött vid införandet av systemet Bortsett från den redan omtalade bristen på enhetlighet vad gäller skogsstatistik på europeisk nivå och avsaknaden av vissa uppgifter har det största hindret hittills för genomförandet av förordningen varit medlemsstaternas återhållsamhet när det gäller att göra ansträngningar pä det nationella planet för att höja kvaliteten pä uppgifter som kan utnyttjas pä internationell nivå (brist pä personal och finansiella resurser). Även om betydelsefulla framsteg har gjorts pä området "skogsresurser" sä har dessa svårigheter lett till mycket blygsamma resultat pä de andra områden som Ständiga kommittén lör skogsbruk 1994 betraktade som prioriteringar. 3. Riktlinjer lör införandet av systemet under perioden 1998-2002 3. 1. Uppgiften Den senaste utvecklingen och debatten kring skogen, skogsprodukter och deras marknad, särskilt mot bakgrund av en hållbar utveckling, har visat klart att de statistiska uppgifter som f. n. finns inte är tillräckligt säkra och jämförbara. Skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga betydelse uppmärksammas allt mer. Det räcker inte med att lägga ihop uppgifter från nationella inventeringar för att uppfylla kraven i bl. ii. : - Europaparlamentets initiativ till lagstiftning (Thomas-rapporten) där kommissionen i en av resolutionerna (artikel 13) ombeds se till alt "informations- och kommunikationssystemet (EFK \S) verkligen infors" och skogssektorn uppmanas att " snarast möjligt diskutera lämpligheten av en europeisk skogsinvenlering per land och per region i syfte att tillhandahälla unionen de uppgifter som behövs för all säkerställa en hållbar utveckling av dess skogsresurser ". - De uppgifter som måste lämnas till Europeiska miljöbyrån i samband med i Europa (Dobris assessment) vad gäller skogen rapporten om miljötillståndet (resurser, skogens olika funktioner). - Den utvärdering av den framlida utvecklingen av marknaden trä och Iräprodukter som måste göras, varvid hänsyn skall tas de effekter som den internationella handelns liberalisering har pä denna marknad, och de föregripande åtgärder som kan vidtas till denna utveckling. \)cn ökade betydelse som skall ges till skogens multifunktionella roll och de effekter för sysselsättningspolitiken. inom unionens skogsbruk med hänsyn lör utvecklingspolitiken landsbygden och som detta har för for - Genom Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning har Europeiska unionen intagit andra platsen i världen vad gäller produktion och förbrukning av skogsprodukter och måste därför kunna förfoga över ett statistiksystem som åtminstone tillhandahåller korrekta upplysningar om de viktigaste parametrarna. Kravet blir desto större som det är sannolikt att sex nya länder i ('entrai- och Östeuropa och medelhavsområdet inom en snar framtid kommer att anslutas till europeiska unionen. lin sådan anslutning kommer alt innebära en betydande ökning av unionens skogsresurser och av den potentiella förbrukningen av dessa. I övrigt måste man kunna ha tillgäng till lämpliga uppgifter inom ramen för de överläggningar som ï'. n. pågår i fråga om miljöcertifiering, miljövänlig användning av trä (t. ex. som lörnybar energikälla) eller användning av trä som byggmaterial med värme- och ljudisoleringsförmäga. J. J. De områden som skall beaktas Kommissionen föreslår att en handlingsplan upprättas som skall vara vägledande for de närmaste åren och som inriktas pä följande områden: - Skogsresurser. - Skogens ägarstruktur. - - - Skogsprodukter (trä i sin naturliga fysiska form och andra skogsprodukter). Icke-merkanlila skogsvärden. ( iemenskapsätgärder för skogsbruk. Kommissionen är medveten om att det arbete som måste genomföras på dessa områden är mycket omfattande. Det är därför inte realistiskt alt förvänta sig att alla problem kommer att kunna lösas under de period som förordningen gäller. EFICS- systemet måste införas steg för steg under en process som måste bli fortlöpande. 3. 3. härslag till handlingsplan Den handlingsplan som kommissionen föreslår sammanfattas i tabellen i bilaga och utgår ifrån de prioriteringar som beskrivits i föregående punkt. Handlingsplanen har redan presenterats lör Ständiga kommittén lör skogsbruk och för arbetsgruppen "skogsslalislik" inom Eurostat vid ett gemensamt sammanträde i Kuxemburg den 21 juli 1997 där den tolalt sett lick positiv respons även om det påpekades att vissa av punkterna borde diskuteras och fördjupas ytterligare. Den kommer att föreläggas Ständiga kommittén lör godkännande enligt bestämmelserna i den nya förordningen. lör skogsbruk ännu en gäng För att handlingsplanen skall kunna genomföras måste nuvarande samarbete med medlemsstaterna och andra internationella organ som sysslar med skogsstatistik, behållas och vid behov utvidgas, särskilt för den övergripande arbetsgruppen, lör all samordna och komplettera det arbete som bedrivs av dessa olika aktörer och undvika dubbelarbete. inom ramen De åtgärder som måste vidtas lör att utarbeta nomenklatur, likförma befintliga data eller utveckla nya sädana pä ett samordnat sätt (t. ex. i fråga om biologisk mångfald) kommer alt behandlas inom en EFICS-arbetsgrupp vars medlemmar kan komma frän Ständiga kommittén lör skogsbruk och arbetsgruppen för "skogsstatistik". Det ankommer dessutom på denna arbetsgrupp att fastställa hur de åtgärder som anges i handlingsplanen skall prioriteras. De sekloriella utredningar och analyser (marknaden för skogsprodukter, statistiska uppgifter om utrikeshandel) som kommissionen avser att genomföra kommer att ske under deltagande av de olika avdelningar som berörs (Eurostat, GD III, GD VI,. ). Mer allmänt bör man, redan i inledningsskedet av genomförandet av åtgärderna, lör precisera de olika ansvarsområdena närvarande endast anges upplysningsvis i handlingsplanen, och dä endast lör vissa åtgärder. lör kommissionens enheter, något som Handlingsplanen är avsetid som en utgångspunkt lör de åtgärder som anses vara de mest angelägna och som ett bidrag till en bredare debatt om skogsstrategin i vilken Ef K S måste kunna fä sin plats. EFICS: VÄGLEDANDE HANDLINGSPLAN Àtsard Forstudie Igangsattning av en dataprojekt Upprattande av en databas Utveckling av en databas och inmatning av befintliga data Skogsresurser: uppgifter från Eurostat och eller FN ECE Skogsprodukter och handel med skogsprodukter: gemensamt frågeformulär Eurostat FN ECE FAO och historiska data (COMEXT) Egendomsförhållanden: uppgifter insamlade av Eurostat och FN ECE Gemenskapsåtgärder till fördel för skogen: - - årliga rapporter enligt förordningarna om skydd mot luftföroreningar och rapport om förordning 2080 92 om beskogning av jordbruksmark. bränder. - uppgifter om forskning och verksamheter av typen COST. Övriga upplysningar. - adressen på instanser i medlemsstaterna som förfogar över resultaten från skogsinventeringar eller direktadress till nätcentralen där uppgifter finns. - direktkoppling till andra internationella databaser som förvaltas av statliga organ (FNTCE. FAO. ). Uppgifter om geografisk beteckning och eller kartor framställda i samarbete med Institutet för tillämpning av fjärranalys inom ramen for FIRS-projektet eller härrörande från CORINE Land Cover Resultat från speciella analyser i samband med sektoriella behov Utarbetande av en gemensam nomenklatur över de viktigaste faktorerna (rörande skogsareal, förändringar av skogen, sorter, volym och volymförändringar) samt undersökning av lämpligheten av att inom EFICS använda de definitioner som antagits inom ramen för TBFRA-2000. Typ av verksamhet Utredning Tjänster Arbeten inom GD VI i samarbete med det gemensamma forskningscentret vid ISPRA. EEA. osv. Tjänster Diskussioner inom en särskilt för ändamålet uppsatt arbetsgrupp för EFIC:s under kontroll av Ständiga kommittén för skogsbruk, med. deltagande av IWG och under hänsynstagande till de arbeten som görs inom ramen för utvärderingen av skogsresurserna i de nordliga och tempererade områdena inför ••Horizon2000" (TBFRA-2000). 4) Inmatning av nya data Forbattring och harmonisering av uppgifter Nomenklatur över skogsresurser (trä) Atgard Typ av verksamhet Forbattring och harmonisering av uppgifter (forts. ) Nomenklatur over skogsresurser (andra produkter och tjanster an traproduktion) Utarbetande a\ en gemensani nomenklatur over andra produkter och tjanster an traproduktion Nomenklatur för skogsfastigheter Utarbetande av en gemensam nomenklatur över skogsfastigheter. Fastställandet av att den nomenklatur som valts av TBFRA-2000 uppfyller EFICS behov och vid behov fastställandet av den nomenklatur som skall antas. Diskussioner inom en sarskilt for andamalet uppsan arbetsgrupp for EFICs under kontroll av Standiga kommitten for skogsbruk. med deltagande av TWG och under hansynstagande till de arbeten som gors inom TBFRA-2000. Diskussioner inom en särskilt för ändamålet uppsatt arbetsgrupp för EFICs under kontroll av Ständiga kommittén för skogsbruk, med deltasande av IWG och under hänsvnstasande till de arbeten som uträttas inom TBFRA-2000. Konvertering av nationella uppgifter om skogsresurser (trä) Fastställandet av faktorer för omvandling av nationella data om skogsresurser (trä) så att dessa motsvarar de gemensamma definitioner som antagits (tillämpningen av dessa omvandlingsfaktorer är ett mellansteg mellan antagandet av den nya nomenklaturen och användningen av denna vid nationella inventeringar) Utredning inom varje medlemsstat som samordnas genom EFICS arbetsgruppen, eventuellt med finansiellt stöd från kommissionen °% Skogsprodukter och handel Särskild utrednins rörande statistik om handel med timmer och skogsnäringsprodukter i syfte an - göra en detaljgranskning av de olika källorna för utrikeshandelsstatistik för medlemsstaterna i Europeiska unionen och EFTA (gemensamt frågeformulär från FAO FN ECE Eurostat. Eurostats databas Comext, databasen Comtrade vid FN: s statistikkontor. ). fastställa varför uppgifterna från dessa olika källor skiljer sig åt eller är oförenlisa. - Utredningen skall bl. a. omfatta - en undersökning av hur Intrastatsystemet som infördes 1993 påverkat datakvaliteten. - förslag grundade på de granskningar som gjorts för att förbättra säkerheten av skogssektorns handelsstatistik. Utredning - Utbyggnad av harmoniseringen Utvidga harmoniseringen till flera parametrar (under förutsättning att den progressiva metod som använts för de första tio parametrarna har givit tillfredsställande resultat) Diskussioner inom arbetsgruppen för EFICS Atgard Typ av verksamhet Forbattring och harmonisering a\ uppgifter (forts. ) Insamling av uppgifter i medlemsstatema Utb> ggnad av hannoniseringen (forts. ) Skogsresurser och skogsfastigheter Gemenskapsåtgärder Uppfoljning a\ de tekniska unecklingar som kan bidra till inforande: a\ en EFICS- inventering grundad pa fjarranalys och eventuell igangsatming a\ utredningar om detta. Arbeten inom kommissionen. Utredningar. Insamling i medlemsstaterna av kompletterande uppgifter om skogsresurser och skogsfastigheter i enlighet med de nomenklaturer som fastställts. Arbeten inom medlemsstaterna eventuellt med kommissionens finansiella stöd för extra ansträngningar för informationsinsamling. Medlemsstaterna överlämnar kompletterande upplysningar om åtgärder till fördel för skogen inom ramen för strukturfondernas regionprogram (mål 1. 5b. 6. ERUF. ESF. förordning S6"7 90). Arbeten inom medlemsstaterna eventuellt med kommissionens finansiella stöd för extra ansträngningar för uppgiftsinsamling. Ovriga atgarder Publikationer Ärlig publikation av dokumentet "Skogsstatistik'" Upprättande av ett kommunikationsnät Särskilda utredningar s3 Upprättande i nära samarbete med unionens skogsnäringar och andra berörda instanser av ett kommunikationsnät för skogssektorn för snabb och effektiv informationsutväxling. Undersökning av trämarknadens funktionssätt: fastställande av trämarknadens struktur och verksamhet, framför allt vad gäller timmer, samt undersökning av flöden på regional nivå. I ett andra steg utvidgning av undersökningen till härledda produkter (trä i sin naturliga struktur och andra skogprodukter). - Analys av trä\ aru-. pappers- och grafiska sektorn för att skaffa fram detaljerade ekonomiska och strategiska uppgifter om träförädlingsindustrin, industrin för pappers- och kartongtillverkning och -bearbetning, samt grafiska industrin och utgivningssektorn. - Andra speciella analyser relaterade till skogsbrukssektorn och därmed sammanhängande sektorer, bl. a. i förbindelse med länderna i Central- och Östeuropa. Insamling, kontroll och publikation av skogsstatistik. Pilotprojekt GD III GD VI. näringslivet, osv. Utredningar och tjänster (samarbete mellan GD III / GD VI). Förslag RÄDFTS FÖRORDNING (VÅi) om ändring »v rådets förordning (FFG) nr 1615/89 om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem for skogsbruk (EFICS) /O MOTIVERING 1. Gemenskapsåtgärden om clt europeisk! informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (FFICS), som är grundad pä artikel 213 i fördraget och infördes genom förordning (liliG) nr 1615/89, förlängdes en första gäng genom förordning (HG) nr 400/94 och löper ut den 31 december 1997. I enlighet med 1997 års program om jordbruk och fiske föreslår kommissionen rådet att förlänga åtgärden för en ny femårsperiod. 2. Systemets ändamål är att skaffa fram, samordna, standardisera och bearbeta uppgifter om skogssektorn och dess utveckling i syfte att samla in jämförbara och objektiva uppgifter om skogssektorns struktur och verksamhet i gemenskapen och därmed tillämpningen och övervakningen av gemenskapsbestämmelserna om underlätta skogsbruk. 3. I Indcr den period som förordningen har tillämpats har betydande framsteg gjorts pä ett antal områden: - Statistiska uppgifter om de europeiska insamlas, kontrolleras och skogarna - - - offentliggörs äter regelbundet genom Hurostat. inom skogssektorn har lilt flertal forskningsprojekt för tillämpning av fjärranalys igångsatts. Dessa projekt är fristående från liknande projekt inom ramprogrammet för FoTl K dock utan att duplicera dessa. I;n övergripande arbetsgrupp (IWG) har inrättats med deltagande av ett antal internationella organ som sysslar med skogsstatistik i syfte att byta information och därmed undvika dubbelt arbete. Arbetsgruppen har bl. a. utarbetat ett gemensamt frågeformulär livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och förenta nationernas ekonomiska kommitté (or Huropa (UN/HCH) för att samla in statistik om produktion av och handel med skogsprodukter. I;n kritisk granskning har genomförts av kvaliteten och järnlorbarhelen av statistiska uppgifter Iran olika skogsinvenleringar i unionens medlemsstater och i ett antal andra europeiska länder. Granskningen har lett till ett antal förslag lör att fä bättre kvalitet pä uppgifterna i framtiden. förenta nationernas som används ;iv Hurostat, 4. De främsta svårigheter som tillstött vid tillämpningen av förordningen är följande: - Bristen pä enhetlig skogsstatistik i medlemsstaterna, vilket yttrar sig i stora skillnader och uppgiftskällor, nomenklatur, inventering, analys- fråga om i organisationsmetoder. - Fullständig avsaknad av uppgifter om en rad verksamheter inom skogssektorn. - Medlemsstaternas återhållsamma inställning när det gäller att göra de ansträngningar som behövs pä nationell nivå för att förbättra kvaliteten på uppgifter som kan användas pä internationell nivå, framför allt på grund av brist pä personal och finansiella medel. till de framsteg som gjorts anser 5. Trots dessa svårigheter och med hänsyn kommissionen och ledamöterna i Ständiga kommittén för skogsbruk (SKS) att systemets uppbyggnad nu har kommit till en kritisk punkt och att åtgärden måste fullföljas genom att utvidga eller påbörja ett antal verksamheter som är av stor betydelse för systemets K funktionssätt. Generellt sett är behovet av information i skogsfrägor fortfarande lika aktuellt och t. o. m. mer trängande än förut särskilt med hänsyn till Österrikes, linlands och Sveriges anslutning till unionen 1995, som innebär att skogssektorns i unionens ekonomiska verksamhet har ökat betydligt, relativa betydelse - de åtaganden som gemenskapen gjort inom ramen för ministerkonferenserna om skydd lör skogarna i Huropa (Strasbourg 1990 och Helsingfors 1993). Därvid har gemenskapen och medlemsstaterna åtagit sig att samarbeta för att samla in uppgifter om skydd och varaktig förvaltning av skogarna i Europa. - unionens tilltagande ansvar på världsnivå i fråga om skydd och varaktig förvaltning av skogarna, som bl. a. är en följd av unionens åtagande att genomföra de rekommendationer som gjorts av den mellanstatliga gruppen för skogsfrägor (ett av resultaten. av Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling (CNIJHD), kommittén lör hållbar utveckling), särskilt när det gäller att använda kriterier och indikatorer för skogens hållbara utveckling i samband med skogsinvenleringar, att vid dessa inventeringar ta hänsyn till skogens mänga olika funktioner, att genomföra en harmoniscriug av definitionerna och att pä internationell nivå samordna arbetet med utvärdering av skogens resurser, - att kommissionen måste utarbeta en skogspolitisk strategi pä Huropaparlamentels begäran enligt resolutionen av den 30 januari 1997. 1 resolutionen understryks för övrigt den betydelse som HF1CS har i detta sammanhang, särskilt som instrument för att skaffa uppgifter om unionens åtgärder på skogsområdet. Systemets betydelse framhålls även i det yttrande som Ekonomiska och sociala kommittén avgivit på eget initiativ den 24 april 1997 om skogsbrukets situation och problem inom europeiska unionen samt förvaltning, i förslaget användning och skydd av unionens skogar. till yttrande från Regionkommittén om för skogsbruk och för Ständiga kommittén b. De åtgärder som kommissionen föreslår att vidta under de närmaste åren har beskrivits i en handlingsplan som är uppbyggd kring ett antal prioriteringar. Handlingsplanen har lör arbetsgruppen redan presenterats "skogsstalistik" inom Hurostat vid ett gemensamt sammanträde i Luxemburg den 21 juli 1997 där den fick positiv respons. 1 enlighet med bestämmelserna i den nya förordningen kommer planen ännu en gäng all föreläggas Ständiga kommittén för skogsbruk lör godkännande. För alt handlingsplanen skall kunna genomföras måste nuvarande samarbete med medlemsstaterna och andra internationella organ som sysslar med skogsstatistik upprätthållas och vid behov utvidgas, särskilt inom ramen för den övergripande arbetsgruppen, i syfte att samordna och komplettera det arbete som uträttas av dessa olika aktörer och undvika dubbelarbete. Vid sitt sammanträde den 21 juli 1997 har Ständiga kommittén för skogsbruk enats om att förorda en förlängning av förordningens giltighetstid. 7. All förlänga åtgärden strider inte mot subsidiaritels-och proportionalilelsprincipen. Ansvaret lör åtgärden är delat mellan gemenskapen och medlemsstaterna. Även om del är gemenskapen som skal! stå för insamling, bearbetning och spridning av jämförbara och rikliga uppgifter om den europeiska skogssektorn kan detta endast åstadkommas under förutsättning att medlemsstaterna är beredda att medverka till att förbättra jämlörbarheten av uppgifter som härrör från de nationella skogsinventeringarna. Med hänsyn till de omfattande ansträngningar som behöver göras för att åstadkomma detta a skulle del lör (ivrigt inte räcka med åtgärder som endast vidtas av medlemsstaterna. Därför behövs gemensamma ansträngningar med gemenskapen. Genom samråd pä gemenskapsnivå och ulväxling av erfarenheter mellan medlemsstaterna kommer dessutom den totala kostnaden for åtgärden att kunna hållas nere. - Medlemsstaterna och nomenklaturer som gäller pä gemenskapsnivå. På detta område ger de åtgärder som vidtas pä gemenskapsnivå, i kombination med åtgärder frän andra internationella organ, ett konkret mervärde till det arbete som utförs i medlemsstaterna. inte ensamt utarbeta gemensamma definitioner kan - Att överlämna initiativet helt till medlemsstaterna och hälla gemenskapen utanför skulle lä till resultat att det fortfarande skulle saknas tillräckligt tillförlitliga uppgifter om den europeiska skogssektorn och att det pä vissa områden inte skulle finnas några uppgifter alls. inte vara godtagbar, eftersom såväl medlemsstaterna som gemenskapens institutioner är medvetna om alt, inom ramen för en hållbar utveckling (utvecklingen efter Rio och Helsingfors) såväl pä det internationella och alleuropeiska planet som pä gemenskapsnivå, utgör den typen av information ett absolut nödvändigt underlag för nuvarande åtgärder till förmån för skogen och för att förbereda framtidens skogspolitik. lui sådan situation skulle ecu - Förordningens finansiella ram ändras inte. Den totalkostnad som beräknades till 3,9 miljoner förblir oförändrad. Under perioden 1989-1997 har anslagen underutnyttjats (0,6 miljoner ecu) eftersom verksamheten än så länge har begränsats till all analysera den information som finns och till att undersöka hur kvaliteten på skogsstalistiken kan förbättras. De anslag som anvisats för perioden 1998-2002 är relativt blygsamma i förhällande till målsättningarna och till kostnaden för insamling och bearbetning av uppgifter om skogssektorn i medlemsstaterna. Vid sidan om uppbyggnaden av informationssystemet kommer gemenskapsanslagen även att användas för att hjälpa medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder for att förbättra tillgängen pä jämförbara, objektiva och fullständiga uppgifter pä gemenskapsnivå. - Som framgått av de svårigheter som tillstött under den period som förordningen har tillämpats är införandet av systemet en långsam och komplex process. Att begära en förlängning med fem är av giltighetstiden är inte överdrivet med tanke pä del omfattande arbete som återstår att uträtta. 8. Åtgärden är /' överensstämmelse med unionens jordbruks-, struktur- och miljöpolitik. Den uppfyller de krav som ställs på dessa olika politiska områden samtidigt som den utgör ett viktigt informations- och bedömningsunderlag genom att tillhandahålla ett antal indikatorer och parametrar om de europeiska naturresurserna och deras miljö. Åtgärden innebär inte att gemenskapen måste införa nya förfaranden för att samla in information, utan kompletterar åtgärder som redan påbörjats inom ramen för unionens politik i statistikfrågor. /3 Förslag RÅDETS FÖRORDNING (KG) »ni ändring av rådets förordning (FFG) nr 1615/89, om införande av ett europeiskt informations- oeh kommunikationssystem tor skogsbruk (FFIGS) I-t lk( )IM'ISKA UNIONFNS RÅD IIAR ANTAGIT DRNNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av europeiska gemenskapen, särskilt artikel 213 i delta, med beaktande av kommissionens förslag*'>, och med beaktande av följande: Giltighetstiden för rådets förordning (FFG) nr 1615/89 av den 29 maj 1989 om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (FFICS)(2> , ändrad genom rådets förordning (FFG) nr 400/94 av den 21 februari 1994<^ , löper ut den 1\ december 1997. Ftt llertal gemenskapsåtgärder har redan förelagils for att införa systemet. De har främst varit inriktade pä att analysera tillförlitligheten och jämförbarhetcn av uppgifterna frän medlemsstaternas nationella skogsinventeringar och förbättra samordningen av åtgärder som vidtas av olika internationella organ som sammanställer skogsstatistik. Dessa åtgärder har bevisat lämpligheten av den process som gemenskapen inlett och påvisat vilka resultat som kan förväntas av fortsatta ansträngningar. Systemet kan inte byggas upp utan att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för detta ändamål. Dessa åtgärder måste beskrivas i en handlingsplan som skall upprättas av kommissionen och föreläggas Ständiga kommittén for skogsbruk. För alt i1 c no m föra gemenskapens politik liksom Furopciska unionens internationella åtaganden inom ramen lör den process som inletts efter I lelsingfors-konferensen och inom ramen for FN:s generalförsamling (UNGASS) samt Furopciska miljöbyräns verksamheter är del nödvändigt alt förstärka de ansträngningar som måste göras lör att förbättra kvaliteten pä internationella skogsdala och att använda de mest lämpliga data- oeh telematiksyslemen för att ge spridning ät dessa uppgifter. ( i) <-'> IX. T nr L 165, 15. 6. 1989, s. 12. <*> i <,Tnr I, 5 4 , 2 5. 2. 1994, s. 5. /v I europaparlamentets rapport av den 18 december 1996 nr A4-0414/96 om Europeiska unionens strategi pä skogsområdet understryks vidare att kommissionen har lätt i uppdrag, all se till att ITICS-systcmet verkligen införs. I del yttrande som ekonomiska och sociala kommittén avgivil pä eget initiativ den 24 april 1997 om skogsbrukets situation och skogspolitikens utvecklingsmöjligheter framhålls vikten av att förbättra informationen i skogssektorn och del bidrag som IT'ICS kan ge i detta sammanhang, bl. a. genom all tillhandahälla uppgifter om skogsskydd. europeiska unionen och om svårigheter inom förordningens giltighetslid bör därför förlängas samtidigt som förordningen anpassas till ovan nämnda behov. IÅRIGFNOM FORFSKR1VS FOIJANDF Artikel I förordning (FFG) nr 1615/89 ändras pä följande sätt: ) Artikel I skall ersättas med följande: « Artikel / För alt samla in jämförbara och objektiva uppgifter om skogssektorns struktur och verksamhet i unionen och att därigenom - se till att större hänsyn las till skogssektorns intressen i den internationella debatten, - underlätta genomförandet av åtgärder till förmän för skogssektorn inom ramen för gemenskapens gällande politik, underlätta genomförandet av medlemsstaternas skogspolitik eller politiska åtgärder som har påverkan pä skogssektorn, - ge allmänheten möjligheten att skaffa sig information om den europeiska skogssektorn. infors härmed elt europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (FFICS), nedan kallat "systemel", vars mål är att samla in, samordna, standardisera, bearbeta och sprida information om skogssektorn och dess utveckling. » '. ) Artikel 3 skall ersättas med följande: « Artikel 3 Kommissionen skall införa systemet under perioden 1 januari 1989 - 31 december 2002 i nära samarbete med medlemsstaterna och de internationella organ som for statistik över de europeiska skogarna. I syfte att förbättra uppgifternas jämförbarhet och fullständighet pä del europeiska planet kan vid uppbyggnaden av systemet krävas alt medlemsstaterna vidtar åtgärder för alt anpassa eller komplettera sina förläranden for insamling av uppgifter, särskilt u när det gäller att bedöma skogens resurser och övervaka marknaden för virke och skogsprodukter. Kommissionen skall i förekommande fall stödja de åtgärder som beslutas av medlemsstaterna och internationella organ som Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) eller Förenta nationernas ekonomiska kommitté för Furopa (l JN/FXT) i syfte att uppfylla de särskilda villkoren för systemets införande. 3) Fn ny artikel med följande lydelse skall läggas till som artikel 3a: « Artikel 3a I Kommissionen skall inhämta yttrandet frän Ständiga kommittén for skogsbruk. som inrättats genom rådets beslut 89/367/FFG fram till den 31 december 2002<,>, angående en handlingsplan i vilken anges vilka åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen kommer att vidta for atl införa systemet. 2. Kommittén skall yttra sig över handlingsplanen inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rädel skall lätta pä förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148. 2. Ordföranden lar inte rösta. 3. a) Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande, b) Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. Om rädel inte har lättat något beslut inom Ire månader frän det alt förslaget mottagits skall kommissionen själv besluta all de föreslagna åtgärderna skall vidtas och genast verkställa dessa. » 4) Artikel 4 skall ersättas med följande: «Artikel 4 Den totala kostnaden lör införandet av systemet under perioden 1989-2002 beräknas till 3,9 miljoner ecu. Uudgelmyndigheten skall bevilja ärliga anslag inom gränserna for budgetplanen. » 5) Artikel 5 skall ersättas med följande: « Artikel 5 Kommissionen skall lore den 1 januari 2003 rapportera till rådet om införandet av systemet och om de resultat som uppnåtts. Mot bakgrund av den rapporten skall den vid behov till rådet överlämna förslag till åtgärder i fråga om systemets framtida organisation och verksamhet. » O I X il ni I. 165, 15. 6. 1989, s. 14. K Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det alt den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. \)en skall tillämpas frän och med den 1 januari 1998. )enna förordning är lill alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Färdad i llryssel den Vä rädets vägnar Ordförande n REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA 1. ÅTGÄRDEN förlängning av gemenskapens åtgärd om kommunikationssystem for skogsbruk (EFICS). införande av ett informations- och 2. AKHIELLBDDGETRUBRIK 112-M SO Skog. *. RÄi T S I JG GRUND Artikel 213 i fördraget. Rådets förordning (EKG) nr 1615/890) av den 29 maj 1989 om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS) som har förlängts genom rådets förordning (EG) nr 400/94 av den 21 februari 1994<2> och uppbörden 31 december 1997. /•'orordningens giltighetslid föresläs förlängas med 5 är sä att den omfattar perioden I9S9-2JM2. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1. it»ärdm>Lsyjie inom antogs 1615/89 s. k. Förordning handlingsprogrammet for skogen som lanserades av kommissionen 1988. Det syslem förordningen ansågs vara ett instrument som var absolut som upprättades genom på nödvändigt gemenskapsnivå på bästa möjliga sätt. skogspolitiska programmets genomföra införandet åtgärder ramen det för lör att av Syltet med systemet är att samla in, samordna, standardisera, bearbeta och sprida uppgifter som skogssektorn och dess utveckling för att hämta in jämförbara och objektiva uppgifter om skogssektorns struktur och verksamhet i unionen och därmed se till alt större hänsyn tas till skogliga intressen i den internationella debatten, t. ex. <" l ( il ni - I, 165, 15. 6. 19X9, s. 12. ^> I X i l ni L 5 4 , 2 5. 2. 1994, s. 5. IÎ samband med i skogsskyddsfrägor och klimatförändringar, konventionen om biologisk mångfald eller rörande - underlätta tillämpningen av åtgärder för skogen som för närvarande genomförs inom ramen för andra gemenskapspolitiska åtgärder (t. ex. som kompletterande i samband med åtgärder strukturfonder, miljö- och näringslivsfrägor, osv. ), skogspolitiska inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller genomförandet - underlätta åtgärder vidtas som pä av medlemsstalsnivä, - ge möjligheten lill en'större krets att ha tillgäng till uppgifter om de europeiska skogarna. För all uppnå dessa mål föreslär kommissionen all vidta följande åtgärder under de närmaste åren: - att skapa, underhälla och upprätta en databas (förstudie, strukturering och inmatning av data som redan är tillgängliga), - att utarbeta gemensamma nomenklaturer för skogens resurser (träproduktion och andra produkter och tjänster) och skogsfastigheter, - all kartlägga hur konvertering av nationella uppgifter om skogsresurser (trä) kan genomföras, - alt undersöka hur inmatning av nya uppgifter i databasen skall gå till (uppgifter om geografisk beteckning eller kartreferenser, resultat av särskilda analyser), utredningar genomföra särskilda - att (handelsstatistik och för trä och skogsprodukter och särskilda timmer om skogsnäringsprodukter, marknaden utredningar efter sektorns behov). Förutom dessa åtgärder som skall genomföras helt med gemenskapsmedel föreslås att kommissionen även dellar i finansieringen av nationella projekt, bl. a. (or att stödja insamling i konvertering av medlemsstaterna av kompletterande uppgifter om skogsresurser och skogsfastigheter, samt åtgärder till förmän lör skogen som genomförs inom ramen för strukturfondernas regionprogram. nationella uppgifter om skogsresurser (trä) och Slutligen förutses möjligheten att ge finansiellt bidrag till åtgärder var syften är förenliga med FFICS och som genomförs av andra internationella organ som sammanställer skogsslatislik. 4. 2. Period som omfattas av åtgärden Första period : 4 är (förordning 1615/89): Andra period: 5 är (förordning 400/94): föreslagen förlängning på 5 är: 1 januari 1989-31 december 1992 1 januari 1993 - 31 december 1997 1 januari 1998-31 december 2002 )9 5. UTGIFTENS KLASSIFICERING 5. 1. Icke obligatorisk utgift 5. 2. Differentierade anslag 6. UTGIFTENS ART se punkt 7 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1. Beräkning av den totala kostnaden för åtgärden - Åtgärder i medlemsstaterna som medlinansieras av kommissionen (stöd konvertering insamling medlinansiering av högst 50% av totalkostnaden. av uppgifter och av kompletterande till uppgifter): Gemenskapens medlinansiering av projekt som presenteras av andra internationella organ: medfmansieringsgraden avgörs frän fall till fall. - finansiering av de övriga åtgärderna: 100 % gemenskapsfinansiering. 7. 2. Kostn adsfördeln in g Atgiinl 1998 1999 gemenskapsf 2001 nansiering 2002 2000 i miljoner ecu 2003 och diireftcr (lopande priser) SUMMA 1 flrcdningar och tjänster 0,2 0,2 0,3 0,2 0,3 0,4 0,3 0,4 0,2 0,3 till liidrag im/dleinsslaler liidrag i i i k T i i a l i o i K ' l la orgaiusalioner SUMMA till OJ 0,1 0,1 0,1 0,1 0,5 0,6 0,8 0,8 0,6 1,3 1,5 0,5 3,3 Anmärkning: eftersom de utgifter som gjordes under förordningens första två tillämpningspcriodcr (1989-1992 och 1993-1997) uppgick till cirka 0,6 miljoner ecu sammanlagt, uppgår de utgifter som är planerade för hela perioden 1989-2002 till 3,9 miljoner ecu vilket motsvarar det belopp som föreskrivs i förordningen. ofe> 7. 3. Tidtabell för anslagsåtaganden och betalningsåtaganden gemenskapsfinansiering i miljoner ecu 1998 1999 2000 2001 2002 2003 ni. ll. SUMMA 0,6 0,8 0,8 0,6 0,5 0,3 0,2 Atagandehemyndiganden Bclalnings heniyiuligaiideii 1998 1999 2000 2001 2002 2003 m. fl. 0,4 0,1 0,1 0,5 0,2 0,1 SUMMA 0,5 0,6 0,8 0,5 0,2 0,1 0,8 0,4 0,2 0,6 3,3 0,3 0,6 0,6 0,8 0,7 0,3 3,3 8. BESTÄMMELSER FOR BEDRAGERIBEKÅMPNING Flatskonlroller kommer att kunna genomföras i medlemsstaterna för att kontrollera genomförandet och de finansiella aspekterna av sädana projekt som medfinansieras av kommissionen. 9. KOSTNADS-EFFEKTIVITETSANALYS 9. 1. Särskilda kvantifierbara mål, aktuell population För att uppnå de mål som anges i förordningen föreslås att arbetet under de närmaste aren inriktas pä att samla in uppgifter pä vart och ett av följande områden och förbättra deras jämförbarhet och riktighet: - Skogsresurser. - Skogens ägarstruktur. - - - Skogsprodukter (trä i sin naturliga fysiska form och andra skogsprodukter). lcke-merkantiia skogsvärden. ( iemenskapsätgärder för skogsbruk. I'a etl sektorsövergripande plan kommer särskilda åtgärder att vidtas för att - fastställa gemensamma nomenklaturer och definitioner i vart och ett av de berörda områdena, - förbättra jämförbarheten pä gemenskapsnivå av data som samlas in på nationell nivå, - bestämma de tekniska lösningar som skall användas för insamling, lagring och spridning av informationen samtidigt som subsidiaritetsprincipen följs. Kommissionen avser att dra fördel av EFICS-systemet för att vidta sammanhängande åtgärder till fördel för skogssektorn i gemenskapen och genomföra dessa på bästa &{ möjliga sätt. Systemet torde även vara användbart för att upprätta och genomföra mer övergripande politiska åtgärder, t. ex. på miljö- och industriområdet eller inom ramen för sysselsättningsfrämjande åtgärder. Vidare förväntas det även komma till nytta för olika offentliga och privata organ i medlemsstaterna som behöver ha tillgäng (ill objektiv information om den europeiska skogssektorn samt om dess hållbara utveckling och miljö. 9. 2. Åtgärdens berättigande 9. 2. 1. Behovet av gemenskapsintervention saknades tillräckligt Det är nödvändigt att gemenskapen deltar i de åtgärder som krävs för att införa EFICS och för att förbättra systemets kvalitet och informationsinnehåll. Att lägga initiativet hell pä medlemsstaterna och hälla gemenskapen utanför skulle leda till att det fortfarande europeiska skogssektorn och alt del pä vissa områden inte skulle finnas några uppgifter alls. En sådan situation skulle inte vara godtagbar, eftersom såväl medlemsstaterna som gemenskapens institutioner är medvetna om att den typen av information, inom ramen för en hållbar utveckling (utvecklingen efter Rio och Helsingfors) såväl pä det internationella och alleuropeiska planet som pä gemenskapsnivå, utgör ett absolut nödvändigt underlag för alt underbygga nuvarande åtgärder till förmän för skogen och förbereda framtidens skogspolitik. tillförlitliga uppgifter om den För att kunna genomföra de åtgärder for skogsbruk som vidtas inom ramen för den gemensamma politiken pä olika områden som jordbruk, miljö, näringsliv, osv. behövs ett lämpligt informationssystem som innehåller riktiga och jämförbara uppgifter på europeisk nivå. Dessutom måste alla åtgärder som vidtas inom en medlemsstat eller en region kunna bygga pä den typen av uppgifter. Dessa är grundläggande indikatorer (miljö, samhällsekonomiska förhållanden, osv. ) som gör det möjligt att i ett senare skede göra kvantitativa bedömningar av de effekter som dessa olika åtgärder haft på del berörda området. Informationssystemet måste dessutom återspegla de europeiska skogarnas särskilda egenskaper och stora mångfald vad gäller miljömässiga och samhällsekonomiska förhållanden. Med hänsyn till de europeiska skogarnas lokala eller regionala särdrag är en integrerad och på regional nivå decentraliserad lösning helt pä sin plats. Ansvaret for åtgärden delas mellan gemenskapen och medlemsstaterna. Även om gemenskapen svarar för insamling, bearbetning och spridning av jämförbara och rikliga uppgifter om den europeiska skogssektorn kan detta endast ske under förutsättning att medlemsstaterna vidtar åtgärder för att förbättra de nationella uppgifterna. Dessa åtgärder förutsätter samordning och samråd på gemenskapsnivå. Genom att utväxla information och erfarenheter kommer medlemsstaterna att få större nytta av sin egen verksamhet. Medlemsstaterna kan inte ensamma utarbeta gemensamma definitioner och nomenklaturer som gäller på gemenskapsnivå. På detta område ger de åtgärder som oâjL vidtas pä gemenskapsnivå, i kombination med åtgärder från andra internationella organ, ett konkret mervärde till det arbete som utförs i medlemsstaterna. Behovet av gemenskapsintervention har upprepade gånger understrukits av Ständiga kommittén för skogsbruk, som alllid ställt sig enhälligt bakom införandet av systemet. Behovel har även bekräftats av andra institutioner, bl. a. av - Europaparlamentet i sin rapport av den 18 december 1996 om Europeiska unionens skogpolitiska strategi, - Ekonomiska och sociala kommittén i sitt yttrande pä eget initiativ av den 24 april 1997 om skogsbrukels situation och problem inom europeiska unionen och om skogspolitikens utvecklingsmöjligheter, - Regionkommittén i sitt förslag till yttrande om förvaltning, användning och skydd av Europeiska unionens skogar. 9. 2. 2. Val av interventionsform De former för gemenskapsintervention som föreslås för att genomföra de åtgärder som beskrivs i 9. 1 är resultatet av diskussioner som har förts med medlemsstaterna inom Ständiga kommittén for skogsbruk. Vid dessa diskussioner granskades alla de alternativ som föreslagits i en utredning om de olika systemen för skogsinventering i Eluropa som gjorts for kommissionen av Europeiska skogsinstitutet (EFI) och som avslutades under 1997. Därvid ansågs t. ex. alternativet att genomföra en fristående EFICS inventering pä gemenskapsnivå for närvarande vara orealistiskt både av kostnadsskäl och pä grund av de svårigheter som en sådan inventering skulle medföra lör medlemsstaterna. De anslag som i förhällande till tilldelats bedömdes vara relativt blygsamma målsättningarna och till kostnaden för insamling och bearbetning av uppgifter om skogssektorn informationssystemet kommer gemenskapsanslagen även att användas för att ge stöd till medlemsstaterna när det gäller att införa system för att förbättra tillgången på jämförbara, objektiva och fullständiga uppgifter på gemenskapsnivå. i medlemsstaterna. Utöver uppbyggnaden av 9. 3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden inom Ständiga kommittén för skogsbruk och Uppföljning och utvärdering av åtgärden kommer att ske i nära samarbete mellan GD III, VI, XI, XII, Eurostat och medlemsstaterna, som är representerade i arbetsgruppen för för EFICS "Skogsslntislik"' inom Kommittén for jordbruksstatistik. Därvid kommer intensiva överläggningar att äga förenta nationernas ekonomiska kommitté för Fluropa (UN/ECE) i Genève som redan arbetar pä en mer global nivå med insamling, bearbetning och tillhandahållande av uppgifter om skogssektorn. Inom ramen för detta samarbete deltar kommissionen i en övergripande arbetsgrupp som förutom GD VI består av företrädare för Eurostat, FAO, ECE/FAO, OECD och Internationella organisationen för tropiska träslag (OIBT). internationella organisationer som i arbetsgruppen rum med ca2/ S Dessa olika organs medverkan borgar för att åtgärden skall genomföras på bästa möjliga sätt. 1 0. FÖRVALTNINGSKOSTNADER (DEL A I BUDGETEN! För att genomföra forordningen kommer inga extra resurser pä del administrativa planet alt behöva sättas in. Del kommer att räcka med den befintliga personal som redan avdelats lör denna åtgärd, dvs. en deltidstjänst av kategori A och en heltidstjänst av kategori Ii. Kostnader lör sammanträden, tjänsteuppdrag och eventuella publikationer kommer att belasta de allmänna budgetrubriker som finns för dessa ändamål i budgetens del A. Övriga kostnader (utredningar, utveckling av speciella datasystem, osv. ) kommer att belasta rubrik B2-5150. £</ ISSN 1024-4506 KOM(98) 173 slutlig DOKUMENT SV 03 15 16 17 Katalognummer : CB-CO-98-170-SV-C ISBN 92-78-32138-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ÅT