title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg - Opfølgning af grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked

eurovoc_concepts:
economic growth
employment policy
means of communication
single market

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 03. 1998 KOM(1998) 121 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG Opfølgning af grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked Indholdsfortegnelse 3 5 5 6 7 8 8 9 9 9 11 11 11 11 12 15 RESUMÉ Indledning Målsætning Forslagene i grønbogen Svar på høringen Del I. Resumé af svarene på grønbogen om kommerciel kommunikation Europa-Parlamentet Det Økonomiske og Sociale Udvalg Medlemsstater Implicerede parter Del II. Kommissionens svar 1. Målsætning 2. Anvendelsesområde 3. Foranstaltninger 1) Anvendelse af en gennemsigtig vurderingsmetodologi 2) Oprettelse af en ekspertgruppe for kommerciel kommunikation 3) Oprettelse af et kontaktpunkt og informationsnet inden for kommerciel 17 kommunikation 18 4) Oprettelse af en database vedrørende kommerciel kommunikation 19 5) Fremskyndelse af klagebehandlingen 19 6) Oprettelse af et net af fageksperter 19 7) Fremme af samarbejdet på internationalt plan 20 8) Klarhed omkring aspekter af elektronisk samhandel 20 9) Underretning af Parlamentet 20 4. Prioriterede områder, som ekspertgruppen skal behandle 21 1) Beskyttelse af mindreårige 21 2) Illoyale konkurrencebestemmelser og tilknyttede spørgsmål 22 3) Sponsorering 22 4) Anprisninger og vildledende reklame 5) Klageadgang 23 6) Anvendelsen af proportionalitetsvurderingsmetodologien på nationalt plan. 23 Bilag 1. Resumé af forslagene i grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked Bilag 2. Resumé af svar på grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked RESUME I grønbogen fra maj 1996 om kommerciel kommunikation i det indre marked anerkendtes sektorens betydning for beskæftigelse og vækstpotentiale og dens centrale rolle med hensyn til at bistå europæiske virksomheder og ikke-kommercielle organisationer med at markedsføre deres varer og tjenesteydelser i hele Unionen. Disse tjenesteydelser har berøring med en række vigtige almene hensyn såsom forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af den offentlige sundhed og er derfor underlagt mange forskellige nationale bestemmelser. Grønbogen bemærkede, at disse divergerende nationale bestemmelser sammen med udbygningen af den kommercielle kommunikation på tværs af grænserne skabte hindringer for det indre markeds funktion. Samtidig kunne væksten i den kommercielle kommunikation på tværs af grænserne, navnlig med hensyn til de tjenesteydelser, der udvikles i informationssamfundet, og elektronisk samhandel, gøre det vanskeligere at sikre en effektiv beskyttelse af de almene hensyn. De særdeles mange svar bekræftede denne sektors betydning. Foruden Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og de ti medlemsstater har 433 implicerede parter i det seneste halvandet år reageret på opfordringen til at fremkomme med kommentarer. Generelt set var der tale om stærk støtte til Kommissionens forslag. Der fremkom således forslag til, hvordan de kunne styrkes såvel som suppleres. formål at gøre det Kommissionen har derfor besluttet at vedtage en række foranstaltninger inden for denne kommercielle sektor med det kommunikationstjenester på tværs af grænserne, ved at fastsætte en effektiv og gennemsigtig ramme, som også vil sikre en passende beskyttelse af de pågældende almene hensyn. Disse foranstaltninger er et værktøj til hjælp for de relevante myndigheder, når de analyserer problemerne på dette område. Denne strategi er fuldt ud i overensstemmelse med og supplerer målsætning nr. 1 i handlingsplanen for det indre marked med hensyn til at gøre reglerne mere effektive. at udbyde lettere Kommissionen foreslår nærmere bestemt følgende: 1) Anvendelse af en gennemsigtig vurder ingsmetodologi. I mange tilfælde rejser en undersøgelse af, om en restriktion for kommerciel kommunikation på tværs af grænserne er forenelig med principperne for det indre marked, spørgsmålet om restriktionens proportionalitet i forholde til de almene hensyn, der søges tilgodeset. Kommissionen vil, hvis det er hensigtsmæssigt, anvende den proportionalitetsvurderingsmetodologi, der er beskrevet i grønbogen. Dette vil øge den hastighed og effektivitet, hvormed overtrædelser behandles, og også højne kvaliteten af de harmoniseringsinitiativer, som Kommissionen måtte foreslå inden for kommerciel kommunikation. 2) Oprettelse af en ekspertgruppe for kommerciel kommunikation. Kommissionen vil oprette en ekspertgruppe for kommerciel kommunikation for at etablere et gennemsigtigt og effektivt administrativt samarbejde mellem den selv og medlemsstaterne og en dialog med berørte fra Parlamentet og medlemsstaterne vil Kommissionen sikre, at en eventuel overlapning med aktiviteterne i Kommissionens udvalg vil blive undgået. Den vil også sørge for, at ekspertgruppen reagerer hurtigt på de relevante områder. Ekspertgruppen vil ikke beskæftige sig med spørgsmål, som allerede behandles af Kommissionens udvalg. reaktion på anmodninger tredjeparter. Som 3) Oprettelse af et kontaktpunkt og informationsnet inden for kommerciel kommuni kation. Kommissionen vil for interesserede tredjeparter oprette et centralt kontaktpunkt i Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Finansielle Tjenesteydelser (GD XV), som vil arbejde nært sammen med det andet generaldirektorat, der arbejder på dette område. Den vil også oprette en hjemmeside for at lette informationsstrømmene og øge gennemsigtigheden. 4) Oprettelse af en database vedrørende kommerciel kommunikation. Kommissionen vil oprette en informationsdatabase over nationale retsregler, EF-retsregler og selv regulerende kodekser. 5) Fremskyndelse af klagebehandlingen. Kommissionen vil fortsætte sine generelle bestræbelser på at fremskynde behandlingen af klager. På dette område vil den gøre en indsats for at nedbringe forsinkelserne ved - hvis det er hensigtsmæssigt - at anvende proportionalitetsvurderingsmetodologien. 6) Oprettelse af et net af fageksperter. Kommissionen vil oprette en "repræsentativ gruppe af fageksperter" i form af et netværk bestående af fageksperter, som interesserer sig for de forskellige aspekter af kommerciel kommunikation, med det formål at bistå Kommissionens arbejde og arbejdet i ekspertgruppen bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Nettet af fageksperter vil efter anmodning fra Kommissionen afgive udtalelse om specifikke spørgsmål. 7) Fremme af samarbejdet på principperne i denne strategi som led i internationale forhandlinger. internationalt plan. Kommissionen vil fremme 8) Klarhed omkring aspekter af elektronisk samhandel. Kommissionen vil tage højde for i sin igangværende restriktioner inden for kommercielle kommunikationstjenester undersøgelse af de specifikke retlige aspekter i forbindelse med udbygningen af grænseoverskridende tjenesteydelser i informationssamfundet. På visse områder, hvor der er mangel på retssikkerhed, vil den forsøge at skabe klarhed i forbindelse med et forslag i vedrørende informationssamfundet. tjenesteydelser elektronisk tilknyttede samhandel og 9) Underretning af Parlamentet. Kommissionen vil holde Parlamentet underrettet om anvendelsen af denne strategi og fremlægge en evaluering af det udførte arbejde og et ajourført arbejdsprogram. Kommissionen v/7 anvende denne strategi i forbindelse med fire centrale områder', hvor de nationale lovforanstaltninger vedrørende kommerciel kommunikation er meget forskellige og derfor potentielt skaber hindringer i det indre marked og resulterer i en manglende effektiv beskyttelse på tværs af grænserne i EF. De fire områder er i) beskyttelse af mindreårige, ii) illoyal konkurrence, iii) sponsorering og iv) vildledende reklame. Indledning Målsætning Forenede Kongerige Den europæiske sektor for kommerciel kommunikation spiller en central rolle i Det Euro pæiske Fællesskab. Den beskæftiger over 1 mio. europæere, og den er fortsat i vækst takket være udviklingen af nye kommunikationsteknologier og ny efterspørgsel. Eksempler på denne vækst finder man overalt. På det specialiserede område telemarketing forventes det nuværende antal på 193 500 medarbejdere i Europa at stige til 669 500 i år 2001. Der forventes ligeledes en stigning i den kommercielle kommunikation i forbindelse med Internet. I alene Frankrig, Tyskland, Nederlandene og kommercielle Det kommunikationstjenester vil kunne nå op på 1,3 mia. ECU i 2002. Dette afspejles i udviklingen af nye specialiserede online-agenturer og analysevirksomheder, der måler og registrerer brugen af Internet. Dens betydning for beskæftigelsen understreges endvidere at mange brugere af kommerciel kommunikation har marketing- og af, markedsundersøgelsesmedarbejdere, som skal lægges til det samlede antal der er direkte beskæftiget i sektoren. Det bør understreges, at de kreative dele af denne sektor er afhængige af nye unge talenter, og sektoren er derfor vigtig med hensyn beskæftigelsen af unge i Europa. forventes disse det, nye at Sektoren spiller også en central rolle med hensyn til at øge det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne. Uden omkostningseffektive markedsføringskampagner kan virksomhe derne ikke udvikle markeder eller foretage rentable investeringer i nye produkter eller tjenesteydelser. Endvidere er kommercielle kommunikationstjenester overordentlig vigtige for det indre markeds gennemførelse i betragtning af, at hvis virksomhederne ikke kan gøre opmærksom på deres tilstedeværelse, produkter og tjenesteydelser på tværs af landegrænser, vil de ikke kunne tage del i samhandelen på tværs af grænserne. Endelig bidrager disse tjenesteydelser også til at finansiere alle medier. Det anerkendes i informationssamfundet og den internationalt, at udbygningen af tjenesteydelser elektroniske samhandel i vidt omfang finansieres og fortsat vil blive finansieret ved hjælp af indtægter fra formidlingen af disse tjenester. Kommissionen erkender, at der var behov for en ramme inden for det indre marked på dette område i betragtning af, at der ikke fandtes nogen koordineret ramme for sektoren, selv om den: i) er reguleret med hensyn til en lang række almene hensyn og ii) i stigende grad udbyder tjenester på tværs af grænserne takket være fremkomsten af nye kommuni kationskanaler. Kommissionens strategi i forbindelse med kommerciel kommunikation skal tage højde for betydningen og den følsomme karakter af forskellige almene hensyn - såsom sundhed, sikkerhed, miljø- og forbrugerbeskyttelse - der eventuelt søges tilgodeset via medlemsstaternes lovforanstahninger, som kan skabe problemer Tor den kommercielle kommunikation på tværs af grænserne. Artikel 100 A i traktaten gør det klart, at foranstaltninger i forbindelse med det indre marked, som har berøring med sådanne almene hensyn, skal bygge på et højt beskyttelsesniveau. Den betydning, som EF-retten tillægger disse almene hensyn, fremgår også af traktatens artikel 129, 129 A og 130 R. Heraf følger, at der skal findes en vis mellemproportional mellem hensynene til det indre marked og andre mål, som medlemsstaterne med rette forfølger. Ved afgørelsen af, hvilke foranstaltninger Kommissionen bør træffe på dette område, bør der udvises en vis åbenhed over for de forskellige sociale og kulturelle situationer i de forskellige medlemsstater. I denne meddelelse opsummeres svarene på grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked (KOM(96) 192 endelig udg. ), og der redegøres for Kommissionens strategi, som tager sigte på at fastlægge en europæisk politik inden for kommercielle kommunikationstjenester. Ved kommerciel kommunikation forstås: "Alle former for kommunikation, der enten søger at promovere varer, tjenesteydelser eller en virksomheds eller en organisations image over for de endelige forbrugere og/ellerforhandlere? Forslagene i grønbogen Den 8. maj 1996 vedtog Kommissionen en grønbog om kommerciel kommunikation i det indre marked. Forud for grønbogen var der gennemført et omfattende undersøgelses program, som mere end 1 000 berørte parter deltog i. Grønbogen understregede, at sektoren for kommerciel kommunikation var af væsentlig betydning for den europæiske økonomis funktion, at grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester inden for det indre marked ville blive et mere og mere udbredt fænomen i det indre marked, at divergerende nationale bestemmelser gav anledning til problemer for brugere, leverandører og formidlere af disse tjenester såvel som modtagerne af dem, og at disse problemer formentlig ville blive tydeligere, efterhånden som kommunikationsmulighederne ville blive øget med informationssamfundets fremkomst. tjenesteydelser anvendes til at fremme den I betragtning heraf og da disse grænseoverskridende samhandel med alle varer og tjenesteydelser, der cirkulerer i det indre marked, foreslog grønbogen (jf. bilag 1) en analyse af de eksisterende restriktioner med henblik på at sikre, at der findes en EF-ramme af høj kvalitet, som dels giver mulighed for, at sådanne tjenesteydelser kan udbydes på tværs af grænserne, dels sørger for en effektiv grænseoverskridende beskyttelse af almene hensyn og klageadgang i tilfælde af overtrædelser. Der blev fremsat to centrale forslag for på baggrund af den forventede vækst i de grænse overskridende kommercielle kommunikationstjenester at sikre, at denne analyse ville resultere i, at der fastsættes en hensigtsmæssig og sammenhængende EF-ramme af høj kvalitet: • Kommissionens anvendelse af en proportionalitetsvurderingsmctodologi. som tager sigte på at medvirke til og skabe gennemsigtighed i forbindelse med vurderingen af, om restriktioner i den grænseoverskridende kommercielle kommunikation er forenelige med traktaten. • to indbyrdes forbundne værktøjer til at forbedre koordinationen og informations udvekslingen mellem Kommissionen, medlemsstaterne og øvrige implicerede parter. 1. En ekspertgruppe bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, som på grundlag af den foreslåede proportionalitetsvurderingsmetodologi vil skulle medvirke til at finde konstruktive løsninger på problemer i forbindelse med den grænseoverskridende kommercielle kommunikation, sikre de nationale initiativers 6 kohærens og forbedre beskyttelsen af de almene hensyn på tværs af grænserne på dette område. 2. Som reaktion på både kravet om en bedre informationsstrøm og behovet for at indsamle de data, der er nødvendige til proportionalitetsvurderingen, vil Kommis sionen oprette et centralt informationskontaktpunkt, som skal koordinere et infor mations- og kommunikationsnet mellem den selv, medlemsstaterne og alle implice rede parter. Disse forslag opfyldte målsætningen om at sikre en effektiv regulering som fastsat i Kommissionens handlingsplan for det indre marked, der blev vedtaget i juni 1997 (CSE(97)1 endelig udg. ). Nærmere bestemt udgør de en ramme til håndhævelse og problemløsning med det formål at forbedre EF's retsregler vedrørende kommerciel kommunikation. Svar på høringen Europa-Parlamentet Europa-Parlamentet vedtog sin beslutning om Kommissionens grønbog om kommerciel kommunikation i det indre marked ((KOM(96)0192 - C4-0365/96). PE 260. 946) på plenarmødet den 15. 7. 97. Det Europæiske og Sociale Udvalg Den 27. november 1996 vedtog Det Økonomiske og Sociale Udvalg sin udtalelse om grønbogen fra Kommissionen om "Kommerciel kommunikation i det indre marked" (EFT C 66/1 l af 3. 3. 97). Medlemsstater Kommissionen har hidtil modtaget svar fra ti medlemsstater. Disse er Østrig, Belgien, Danmark, Tyskland, Finland, Frankrig, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige. Implicerede parter Kommissionen modtog 433 svar fra de fem grupper af implicerede parter, hvilket viste en omfattende interesse for denne fællesskabspolitik. Disse kan opdeles på følgende måde: 127 leverandører af kommercielle kommunikationstjenester (f. eks. reklamebureauer, hvoraf 30 var europæiske eller nationale brancheforeninger), 44 modtagerorganisationer (f. eks. forbrugerorganisationer eller organisationer med kompetence på folkesundheds området), 197 brugere (f. eks. annoncører, heraf 70 foreninger), 52 formidlere (f. eks. medier, heraf 18 foreninger) og 13 brancheforeninger. Del I. Resumé af svarene på grønbogen om kommerciel kommunikation På baggrund af de bevidst bredt formulerede spørgsmål, der var anført i slutningen af hver del af grønbogen, har svarene haft en tendens til at indeholde kommentarer til hele teksten og alle dens forslag. Det detaljerede resumé i bilag 2 til denne meddelelse omfatter de punkter, som der blev fremsat flest kommentarer til. De væsentligste holdninger hos institutionerne og de øvrige implicerede parter var følgende: Europa-Parlamentet I sin beslutning af 15. juli 1997 sluttede Europa-Parlamentet stærkt op om forslagene i grønbogen. Parlamentet ønskede, at definitionen på kommerciel kommunikation skulle til at omfatte kommerciel kommunikation på emballeringen såsom udvides prispromotion, rabatkuponer, gratis gaver osv. Med hensyn til de to centrale forslag havde Parlamentet følgende holdning: For så vidt angår den foreslåede vurderingsmetodologi, gav Parlamentet sin fulde støtte hertil og opfordrede til, at den blev styrket ved at gøre den obligatorisk i forbindelse med Kommissionens arbejde. Endvidere fastsatte det snævre tidsfrister for Kommissionens afgørelser og krævede, at metodologien blev anvendt i forbindelse med alle nationale restriktioner, uanset om disse indføres via lovgivning eller branchekodekser. Hvad angår ekspertgruppen, kontaktpunktet og informationsnettet, stemte Parlamentet også med et stort flertal for disse forslag. Med hensyn til ekspertgruppen anmodede Parlamentet om, at dens arbejde blev så åbent og gennemsigtigt som muligt. For at sikre gennemsigtighed og effektivitet anmodede det også om, at ekspertgruppen jævnligt afholder møder og inden for korte og snævre frister udtaler sig om specifikke spørgsmål, det får forelagt. Det anmodede om, at ekspert gruppen regelmæssigt aflægger beretning for Parlamentet, således at sidstnævnte kan følge med i, hvilke fremskridt der gøres. Endelig menter det, at kontaktpunktet også skulle oprette en central database over retsregler og branchekodekser i Det Europæiske Fællesskab. Parlamentet fastsatte også, hvilke lovbestemmelser det mente først skulle undersøges som led i den nye metodologi. Dette drejede sig om bestemmelser vedrørende kommerciel kommunikation i forbindelse med børn, en rammelovgivning vedrørende for uhæderlige markedsføringsmetoder mærkediversificering, kommerciel kommunikation på emballering samt sponsorering af begivenheder og tv-sponsorering. forskellige nationale restriktioner og Endelig fremkom det med yderligere forslag. Det anmodede om et ankesystem i forbin delse med Kommissionens beslutning om at gå videre med eller afslutte overtrædelses- sager og tilføjede, at der skulle gøres alt for at sikre, at de selvregulerende systemer styrkes og anvendes i overensstemmelse med princippet om kontrol i oprindelseslandet. Det Økonomiske og Sociale Udvalg I sin udtalelse gik Det Økonomiske og Sociale Udvalg stærkt ind for alle de forslag, der var fremsat i grønbogen. I modsætning til Parlamentet anførte det ingen prioriterede områder, hvor bestemmelserne først skulle underkastes den foreslåede strategi. Det Økonomiske og Sociale Udvalg var især positivt indstillet over for den foreslåede vurderingsmetodologi og specielt kædereaktionerne, som det mente nøjagtigt afspejlede, hvordan markedet for kommerciel kommunikation reelt fungerede. Det bifaldt oprettelsen af ekspertgruppen og anførte, at medlemsstaterne på samme måde som Kommissionen skulle oprette nationale centrale kontaktpunkter for information om politikken inden for kommerciel kommunikation. Medlemsstater Hovedparten af de ti medlemsstater, der svarede, støttede forslagene. Kun en enkelt af de ti mente, at vurderingsmetodologien ikke kunne accepteres i princippet. De øvrige støttede den, idet nogle dog tilkendegav, at virkningerne på forbrugerne i højere grad burde integreres i kædereaktionen. Ligeledes var alle de medlemsstater, der svarede på forslaget om at oprette en ekspert gruppe, positivt indstillet over for forslaget. To anførte, at såvel forbrugerorganisationer som brancheforeninger burde inddrages, og to andre slog til lyd for, at det ikke skulle overlappe arbejdet i andre udvalg eller på nogen måde skabe yderligere forsinkelser i Kommissionens i forvejen langtrukne overtrædelsesprocedure. Syv af de ti medlemsstater fremsatte kommentarer til kontaktpunktet og informations nettet. De tilsluttede sig alle disse, men to fremførte, at forbrugerorganisationerne skulle have fuld adgang til disse og gives tilstrækkelige ressourcer til at være effektive. Endelig gennemgik medlemsstaterne de prioriterede områder, der var anført i enkeltheder i grønbogen (jf. bilag 2), og pegede på, hvor den nye strategi efter deres opfattelse først burde anvendes. De fremsatte også en række yderligere forslag, herunder behovet for at se nærmere på spørgsmålet om tvistbilæggelsesordninger på tværs af grænserne og behovet for at fremskynde den nuværende overtrædelsesprocedure, som man fandt var alt for langsom. Implicerede parter En lang række implicerede parter (både fra forbrugerorganisationerne og industrien) var enige med Parlamentet i, at definitionen på kommerciel kommunikation burde omfatte kommerciel kommunikation på emballeringen. Det store flertal af de berørte parter gik ind for vurderingsmetodologien, og der fremkom en række forskellige forslag til at styrke denne. Dette flertal opfordrede til, at metodologiens anvendelse blev obligatorisk. Nogle mente også, at nye lovgivningsforslag burde vurderes på grundlag af den foreslåede metodologi for at sikre, at de ikke ville skabe nye hindringer i det indre marked. De selvregulerende kodekser burde også underkastes metodologien. Endelig mente flertallet, at Kommissionen burde forpligte sig til at behandle overtrædelsessagerne på dette område hurtigere i betragtning af, at vurderingsmetodologien skulle gøre det muligt for Kommissionen at arbejde mere effektivt fremover. Visse forbrugerorganisationer tvivlede på, om metodologien ville fungere uden forbedringer. Bl. a. mente de, at kædereaktionen burde lægge større vægt på virkningerne på forbrugerne. Nogle få respondenter fra alle grupper anførte, at subsidiaritet var vigtigere end proportionalitet, og endelig var der nogle få respondenter, der tilkendegav, at det var alt for indviklet at evaluere kædereaktionen, og at man derfor burde opgive den. Vedrørende ekspertgruppen glædede langt hovedparten af respondenterne fra alle fem interessegrupper sig over dette forslag. De fleste opfordrede imidlertid til, at ekspert gruppen ikke måtte forårsage yderligere forsinkelser for hverken behandlingen af overtrædelsessager eller iværksættelsen af nødvendige harmoniseringsinitiativer. Der blev fremsat forskellige forslag til, hvordan ekspertgruppen skulle være sammensat og arbejde, lige fra anvendelsen af udtalelser fra ledsagende industri- eller forbrugergrupper, som ville samle nationale organisationer, der repræsenterer de berørte parter, til anvendelsen af offentlige høringer. Forbrugerorganisationerne imod, at brancheorganisationerne skulle være fast repræsenteret, og mente, at dette burde opvejes ved, at de selv blev repræsenteret. Mange respondenter fra de fem grupper opfordrede til, at ekspertgruppen nåede frem til konklusioner vedrørende et specifikt spørgsmål inden for en fast tidsramme, og anmodede om, at disse konklusioner blev offentliggjort. Der var bred tilslutning til kontaktpunktet og informationsnettet. var I betragtning af det meget store antal respondenter og de forskellige spørgsmål, der optog dem, er det ikke muligt at opsummere alle de prioriterede områder, der blev nævnt. Men det er vigtigt at bemærke, at alle de problemer, der var rejst i grønbogen, blev taget op på tværs af de svar, der blev modtaget. Endelig opfordrede en række forbruger- og folkesundhedsorganisationer til, at deres medlemmer fik lettere adgang til oplysninger om nationale bestemmelser og EF-bestem- melser på dette område. De opfordrede også Kommissionen til at styrke bestræbelserne på en effektiv håndhævelse, navnlig i grænseoverskridende sager. Efter deres opfattelse skulle Kommissionen undersøge og udvikle nye tvistbilæggelsesordninger på tværs af grænserne i betragtning af den stigende udbredelse af grænseoverskridende kommerciel kommunikation, der forventes. Industrien kritiserede den nuværende overtrædelses procedure og krævede forbedringer. Man mente bl. a. , at den burde gøres mere gennem sigtig og hurtigere. Nogle respondenter opfordrede til, at Kommissionen forpligtede sig til at overholde snævre behandlingsfrister, og at dens beslutninger skulle kunne ankes al* alle berørte parter. 10 Del II. Kommissionens svar /. Målsætning Strategien sigter mod at gøre det lettere af udbyde kommercielle kommunikations tjenester på tværs af grænserne i det indre marked ved at fastsætte en effektiv og gennemsigtig ramme. Dette vil fremme væksten i den europæiske sektor for kommerciel kommunikation og muliggøre udvikling af effektive grænseoverskridende markeds føringsstrategier i den europæiske industri. Denne strategi vil samtidig sikre en effektiv beskyttelse af almene hensyn. Kommissionen mener, at forbrugerbeskyttelsen og beskyttelsen af andre almene hensyn er af central betydning for Det Europæiske Fællesskabs udvikling, og det er formålet med den foreslåede strategi inden for kommerciel kommunikation at tilgodese disse hensyn. Kommissionen mener, at en effektiv beskyttelse af disse almene hensyn i hele Fællesskabet også sikrer, at det indre marked fungerer effektivt. Der skal derfor findes en balance mellem målsætningen om at fremme væksten i de grænseoverskridende kommercielle sikre forbrugerbeskyttelsen. kommunikationstjenester og målsætningen om at 2. Anvendelsesområde Kommissionens strategi finder anvendelse på alle former for kommunikation, der enten søger at promovere varer, tjenesteydelser eller en virksomheds eller organisations image overfor de endelige forbrugere og/eller forhandlere. Udtrykket dækker enhver form for reklame, direkte markedsføring, sponsorering, salgspromotion, public relations-virk somhed og tjenesteydelser i forbindelse med udformningen af emballering undtagen mærkning. Kommissionen har udvidet den definition, der er foreslået i grønbogen, til at omfatte kommunikation på emballering, som ikke falder ind under mærkningsbestemmelser; dette er sket på grundlag af kommentarer fra bl. a. forbrugerorganisationer og annoncører. Disse tjenesteydelser falder ind under artikel 59 og 60 på grundlag af Domstolens rets praksis. Sådanne tjenesteydelser leveres mod betaling og kan udbydes, eller bliver udbudt, på tværs af grænserne. Det forhold, at disse tjenesteydelser (hvad enten de leveres til en enkeltperson eller til andre virksomheder) ikke betales af den endelige forbruger, kan ikke påberåbes til anfægtelse af, at der i forbindelse med disse aktiviteter er tale om tjenesteydelser. I henhold til Domstolens retspraksis vil kommercielle kommunikationsaktiviteter under visse omstændigheder kunne falde ind under EF-traktatens artikel 30 om frie varebevæ gelser. Domstolens anerkendelse af, at der består en indirekte økonomisk forbindelse mellem kommerciel kommunikation og salget af varer, fremgår klart af en række sager, som der blev henvist til i grønbogen. H 3. Foranstaltninger 1) Anvendelse af en gennemsigtig vurderingsmetodologi Kommissionens tjenestegrene vil i forbindelse med fremtidige afgørelser på dette område, hvis det er hensigtsmæssigt, anvende følgende vurderingsmetodologi, som bygger på den metodologi, der er beskrevet i grønbogen (jf. bilag 1), men som tilføjer yderligere to kriterier i erkendelse af de kulturelle og sociale forskelle i medlemsstaterne og behovet for at sikre kohærens i forbindelse med de almene hensyn. Metodologien består af to trin. Første trin: (analytisk overblik). Formålet med det første trin er ikke at foretage selve proportionalitetsprøven, men at tegne et komplet "billede" af foranstaltningens karakteristika. Formålet er ikke at konstatere restriktioner, men at give et faktuelt overblik over samtlige mulig virkninger af en foranstaltning, specielt på de aktiviteter, som den pågældende foranstaltning tager sigte på at regulere, og også på de almene hensyn såsom forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af den offentlige sundhed. Det første trin omfatter en karakteristik af enten i)den pågældende nationale foranstaltning, der udgør en restriktion for den frie udveksling af tjenesteydelser, eller ii) den af Kommissionen foreslåede harmoniseringsforanstaltning. Der er foreslået syv kriterier til denne karakterisering: i) Hvilken "kædereaktion" vil foranstaltningen potentielt kunne fremkalde, og hvilken virkning har foranstaltningen for forbrugeren? ii) Hvad er formålet med foranstaltningen? iii) Har foranstaltningen forbindelse med formålet? iv) Har foranstaltningen virkning for andre målsætninger? v) Hvor effektiv er foranstaltningen? vi) Afspejler foranstaltningen kulturelle eller sociale karakteristika? Og vurderingskriterium vii): Er foranstaltningen kohærent i forbindelse med alle relevante almene hensyn og navnlig hensyn såsom forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af den offentlig sundhed? Andet trin: (retlig vurdering). På grundlag af dette overblik og de faktuelle oplysninger, som fremkommer herved, består det andet trin i en samlet retlig vurdering af, om der er proportionalitet i en national lovforanstaltning, eller om der er proportionalitet og også kohærens i en EF-foranstaltning i forhold til andre EF-retsregler. Ved at kende foranstaltningens vigtigste karakteristika sætter de ovennævnte syv kriterier den relevante myndighed bedre i stand til at vurdere proportionaliteten og kohærensen i en lovforanstaltning. for virkningen af kommercielle tage højde Metodologien vil således navnlig kommunikationstjenester på de almene hensyn i relation til forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af den offentlige sundhed. Denne metodologi er ikke en automatisk prøve til vurdering af proportionaliteten, som det overlades til den relevante myndighed at træffe beslutning om. Den er heller ikke en costbenefitanalyse eller en matematisk analyse, som tager sigte på at fastsætte værdien af de almene hensyn. Den er kun et værktøj til at sikre, at sådanne evalueringer baseres på et samlet overblik over den pågældende foranstaltnings virkninger. I denne henseende erstatter denne metodologi ikke de kriterier, som Domstolen har fastlagt, men er derimod en hjælp ved anvendelsen af dem. Selv om det ikke er obligatorisk at anvende denne metodologi, som Parlamentet tjenestegrene, hvis det er udtrykkeligt anmodede om, vil Kommissionens hensigtsmæssigt, anvende denne metodologi, når den: 12 (i) (ii) behandler overtrædelsessager i forbindelse med kommercielle kommunikations tjenester, hvori indgår spørgsmålet om proportionalitet forelægger analyser og drøfter spørgsmål i ekspertgruppen for kommerciel kommu nikation (jf. nedenfor). Kommissionen regner med, at drøftelser om lovgivnings mæssige problemer i forbindelse med den grænseoverskridende kommercielle kommunikation, som forelægges ekspertgruppen, vil tage udgangspunkt i denne metodologi. Kommissionens tjenestegrene vil, hvis det er hensigtsmæssigt, anvende vurderings- metodologien ved udarbejdelsen af Kommissionens egne initiativer, som står direkte i forbindelse med leveringen af kommercielle kommunikationstjenester. Dette vil yderligere medvirke til at sikre gennemsigtigheden og kohærensen i disse forslag på alle EF's kompetenceområder. Vurderingsmetodologien vil frembyde følgende fordele: (i) Gøre det lettere af efterleve traktatens krav Som traktatens vogter skal Kommissionen under hensyntagen til alle målsætningerne i traktaten vurdere, om restriktioner, som udspringer af, at der anvendes forskellige nationale retsregler på grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester, er forenelige med princippet om den frie udveksling af tjenesteydelser. Som det fremgik af grønbogen, giver mange af disse tilfælde anledning til problemer med hensyn til proportionaliteten i de pågældende foranstaltninger, og Kommissionen skal under alle i overensstemmelse med Domstolens omstændigheder vurdere proportionaliteten retspraksis. Kommissionen er forpligtet til at gøre dette for at sikre, at det ikke er muligt af fjerne de hindringer, der er konstateret, på grundlag af traktaten. Dette skal vurderes, inden der tages skridt mod en harmonisering som led i det indre marked. Det er værd at bemærke, at i det modsatte tilfælde, hvor foranstaltninger ikke anses for at opfylde kravet om proportionalitet, betyder dette træffe foranstaltninger til beskyttelse af de pågældende almene hensyn. De ville snarere blive anmodet om at træffe andre foranstaltninger, som opfylder disse målsætninger på en mere rimelig måde. ikke, at medlemsstaterne ikke kan (ii) Opnår større gennemsigtighed og retssikkerhed En manglende retssikkerhed inden for kommerciel kommunikation kunne blive resultatet af den manglende gennemsigtighed og de forskellige fortolkninger af proportionalitets princippet i traktatens artikel 3 B og i Domstolens retspraksis vedrorende principperne om fri bevægelighed. Ved præsentationen af, hvordan den agter at gennemføre vurderingen af proportionaliteten i nationale restriktioner og EF-initiativer inden for kommerciel kommunikation, søger Kommissionen at opnå større gennemsigtighed og retssikkerhed over for de europæiske institutioner, medlemsstaterne og de implicerede parter. Denne retssikkerhed er af afgørende betydning for virksomheder, som overvejer at investere i den elektroniske samhandel i Europa. (iii) Forbedrer beskyttelsen af almene hensyn Det er vigtigt, at Fællesskabet og medlemsstaterne i overensstemmelse med de eksiste rende EF-direktiver eller forslag til EF-direktiver sørger for en effektiv beskyttelse af de 13 almene hensyn såsom forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af den offentlige sundhed. Men det er også vigtigt at undgå, at de uberettiget påberåber sig disse for at beskytte deres egne nationale markeder og således fragmentere det indre marked. Den eneste måde, hvorpå disse krav kan opfyldes inden for området uden grænser, er ved at fremme en strategi, som lægger vægt på kvaliteten og indholdet af den beskyttelse, som er formålet med foranstaltningen. Den erkendte intention om beskyttelse bør fremgå af en vurdering af foranstaltningens konkrete indhold. Endvidere ville en mere systematisk analyse af virkningerne af foranstaltningerne medvirke til at blotlægge, hvor de eksisterende foranstaltninger ikke er tilstrækkelige til at beskytte de almene hensyn, og hvor der derfor er behov for supplerende foranstaltninger. I denne henseende er det værd at bemærke, at på grundlag af en vurdering af reaktionerne på markedet når man via metodologien frem til den samlede virkning på forbrugerbeskyttelsen eller andre almene hensyn som f. eks. den offentlige sundhed. I denne forbindelse vil anvendelsen af en gennemsigtig vurderingsmetodologi have posi tive indvirkninger for forbrugerbeskyttelsen og beskyttelsen af den offentlige sundhed, da - den vil bl. a. bidrage til at kortlægge nationale retsregler i forbindelse med forbruger beskyttelse eller andre almene hensyn, som er et eksempel på den bedste praksis i EF. I betragtning af, at enhver borger kunne forvente at drage fordel af et højt beskyttelsesniveau, vil en sådan fælles metodologi gøre det lettere at vurdere de forskellige forbrugerbeskyttelsesniveauer. - den vil bidrage til udformningen af effektive initiativer på dette område. På grundlag af kædereaktionen kan man f. eks. vurdere, hvordan markedsaktørerne reagerer på specifikke lovforanstaltninger, og således se, om det endelige resultat er positivt eller måske virker mod hensigten for forbrugeren. - den vil gøre det lettere over for berørte parter at begrunde EF-initiativer, som tager sigte på at fremme de almene hensyn, som har berøring med sektoren for kommerciel kommunikation. - den vil medvirke til at forbedre informationsindsamlingen i forbindelse med f. eks. forskning og faktuelle beviser vedrørende risiciene for og adfærden blandt forbrugerne. 14 (iv) Gør vurderingen lettere Det er ikke vanskeligt at anvende vurderingsmetodologien, da den bygger på en analyse af konkrete og virkelige situationer. F. eks. er kædereaktionsanalysen af det marked, der står for disse tjenesteydelser, baseret på faktuelle oplysninger, som let kan stilles til disposition. (v) Muliggør anvendelsen af et værktøj, som både er effektivt og fleksibelt Kommissionen vil anvende den gennemsigtige proportionalitetsvurderingsmetodologi de steder, hvor det er hensigtsmæssigt. Den anbefaler, at de nationale myndigheder også anvender en sådan metodologi. Kommissionen mener imidlertid på nuværende tidspunkt, at det ikke er nødvendigt at foreslå et bindende instrument. Kommissionen vil overvåge, hvor effektiv denne strategi er, og kunne på grundlag af resultatet heraf fremsætte yderligere forslag i fremtiden. Dette værktøj kan også anvendes af og på de brancheorganisationer, som findes på dette område i visse medlemsstater. Kommissionen anerkender den indsats, som de nationale brancheorganisationer har gjort for at etablere en klageordning på tværs af grænserne, der er baseret på princippet om kontrol i oprindelseslandet i European Advertising Standards Alliance (EASA). Kommissionen mener, at selvregulering kun er effektiv, når kodekserne overholdes fuldt ud af alle parter, sanktionerne er effektive, og når den på europæisk plan fungerer på grundlag af gensidig anerkendelse. Kommissionen anser den manglende gensidige anerkendelse i visse selvreguleringsordninger som et klart tegn på, at proportionalitetsvurderingsmetodologien bør anvendes på kodekser, og at visse nationale ordninger bør udbygges yderligere. Under alle omstændigheder bør kodekserne være forenelige med traktaten, så der ikke opstår hindringer inden for det indre marked på grundlag af selvregulering. 2) Oprettelse af en ekspertgruppe for kommerciel kommunikation Kommissionen vil oprette en ekspertgruppe for kommerciel kommunikation. Den vil tå fire funktioner: - Lette udvekslingen af synspunkter mellem Kommissionen og medlemsstaterne. - Bistå Kommissionen med at finde løsninger på problemer inden for grænseover skridende kommercielle kommunikationstjenester, som enten i) giver mulighed for anvendelse af gensidig anerkendelse eller (ii) afdækker præcise harmoniseringsbehov - Fremskaffe oplysninger og lette informationsudvekslingen om nationale foranstalt ninger inden for grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester for at bistå Kommissionen med at: i) oprette og vedligeholde en database, ii) indsamle indsamle oplysninger om oplysninger på dens specifikke anmodning, medlemsstaternes lovgivningsmæssige problemer med tjenesteydelser med oprindelse i tredjelande. iii) - Fremskaffe oplysninger til arbejdet i udvalg, der er nedsat på grundlag af afledt EF-ret med hensyn til grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester. Ekspertgruppen får en tjenestemand fra Kommissionen som formand. Den vil bestå af to repræsentanter udpeget af hver medlemsstat. Kommissionen vil i de tilfælde, hvor sådanne findes, invitere grupper bestående af nationale repræsentanter for berørte 15 parter (fra alle områder, herunder forbrugerorganisationer) til at komme med deres indstilling til spørgsmål, som behandles. Ekspertgruppen vil regelmæssigt afholde møde. Kommissionen fastsætter gruppens dagsorden på grundlag af de oplysninger, den modtager fra (jf. nedenfor), og de problemer, som informationsnettet medlemsstaterne selv rejser. Endvidere: Dagsordenen for ekspertgruppens møder offentliggøres via informationsnettet, hvis det er hensigtsmæssigt. Ekspertgruppen bør tilstræbe at nå frem til en udtalelse om et specifikt spørgsmål inden for seks måneder. Dens udtalelse vil, hvis det er hensigtsmæssigt, blive offentliggjort for berørte parter af Kommissionens centrale kontaktpunkt (jf. nedenfor). Ekspertgruppens arbejde vil ikke berøre Kommissionens initiativret og dens beføjelse til at forelægge lovgivningsforslag eller at indlede overtrædelsesprocedurer i medfør af traktatens artikel 169. Endvidere vil klager, som indgives til Kommissionen i henhold til artikel 169, ikke blive fremsendt til ekspertgruppen. Ekspertgruppens arbejde vil naturligvis ikke omfatte nationale foranstaltninger, som omsætter eksisterende direktiver, og det vil heller ikke overlappe arbejdet i udvalg, der er nedsat i medfør af disse direktiver (f. eks. kontaktudvalget i direktivet om tv-spred- ningsvirksomhed (97/36/EF)). Kommissionen vil holde Parlamentet underrettet om arbejdet og konklusionerne i ekspertgruppen. Ekspertgruppen er et nyt værktøj til gennemførelse af Kommissionens politik på dette område og vil frembyde følgende fordele: i) Øget effektivitet med hensyn til problemløsning Ekspertgruppen vil forbedre muligheden for at løse problemer i forbindelse med grænse overskridende kommercielle kommunikationstjenester ved at: - fungere som et lettilgængeligt forum, hvor Kommissionen og medlemsstaterne kan have konstruktive drøftelser, - øge de nationale myndigheders bevidsthed om potentielle problemer med en fælles- skabsdimension, - lette uformelle informationsstrømme mellem de nationale myndigheder og Kommis sionen, - give Kommissionens tjenestegrene mulighed for at få flere oplysninger til at vurdere mulighederne for at anvende gensidig anerkendelse eller i de tilfælde, hvor dette viser sig ikke at være muligt, at udarbejde målrettede harmoniseringsinitiativer. Ekspertgruppens arbejde vil ikke overlappe Kommissionens beføjelser med hensyn til procedurerne på grundlag af artikel 169. Kommissionen vil fuldt ud bevare sine 16 beføjelser til at iværksætte en overtrædelsesprocedure eller at træffe beslutning om, hvorvidt den vil gå videre med en klage eller ej. (ii) Øget gennemsigtighed af beslutningsprocessen Ekspertgruppen vil klart øge gennemsigtigheden, idet - dens dagsordener og udtalelser offentliggøres - implicerede parter får mulighed for at deltage i udformningen af politikken - det sikres, at Parlamentet holdes fuldt ud informeret og ajourført med udviklingen. I overensstemmelse med Parlamentets beslutning vil det løbende blive orienteret om ekspertgruppens arbejde. Ved at holde Parlamentet informeret direkte vil det være muligt at inddrage Parlamentet i denne strategi. Sidstnævnte vil derfor kunne planlægge og gennemføre sine forhandlinger om fremtidige forslag meget mere effektivt. - implicerede parter inddrages i målsætningsdebatten. Implicerede parter, navnlig forbrugerorganisationer, vil drage fordel af ekspertgruppen, fordi: - de får langt lettere adgang til oplysninger på dette område, - de kan indsende skriftlige henvendelser - de vil blive tilskyndet til, hvis det er muligt, at koordinere deres synspunkter på fællesskabsplan. - en polarisering af målsætningsdebatten undgås. Man vil undgå, at der sker en polarisering af debatten, ved at give en lang række forskel lige implicerede parter adgang til ekspertgruppens resultater. 3) Oprettelse af et kontaktpunkt og informationsnet kommunikation inden for kommerciel Kommissionen vil oprette et centralt kontaktpunkt i Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Finansielle Tjenesteydelser, som vil arbejde nært sammen med det andet relevante generaldirektorat. Dets opgave vil være: - at besvare anmodninger om oplysninger vedrørende Kommissionens politik på dette område. - at indsamle oplysninger, navnlig om problemer vedrørende det indre markeds effektive funktion på dette område. Formelle klager (sager i henhold til artikel 169) vil naturligvis blive fremsendt til Kommissionens Generalsekretariat til registrering. Klager i forbindelse med eksisterende direktiver vil blive videregivet til de tjenestegrene i Kommissionen, der er ansvarlige for gennemførelsen og forvaltningen af dem. 17 - at opretholde kommunikationen mellem Kommissionen, Parlamentet og medlemsstaterne. Andre af Kommissionens tjenestegrene vil fa en nær tilknytning til og blive fuldt ud inddraget i det centrale kontaktpunkt for at sikre en bedre informationsstrøm. Som supplement til det nuværende nyhedsbrev Commercial Communications vil Kommissionen oprette en hjemmeside. Den vil: - indeholde oplysninger om ekspertgruppens arbejde (arbejdsprogram, udtalelser, opfølgning osv. ) - give adgang til databasen over europæiske bestemmelser vedrørende kommerciel kommunikation (jf. nedenfor). Disse foranstaltninger frembyder en række fordele: - Implicerede parter vil drage nytte af hjemmesiden, da de far mulighed for at tilkende give deres synspunkter direkte over for Kommissionen og medlemsstaterne. - I modsætning til formelle offentlige høringer, som begrænser deltagelsen i debatterne til et udvalgt antal deltagere, giver nettet mulighed for at nå ud til et langt større antal berørte parter, og det giver dem ligeledes mulighed for at få omfattende oplysninger om den politiske proces. - Hjemmesiden og nettet giver Kommissionen mulighed for at formidle oplysninger om sin politik til et meget stort antal berørte parter. - Kontaktpunktet vil gøre informationsindsamlingen lettere og understøtte koordine ringen af politikken på dette område. 4) Oprettelse af en database vedrørende kommerciel kommunikation Kommissionen vil oprette en database over nationale retsregler, EF-retsregler og selvregulerende kodekser på dette område. er udvekslet mellem Kommissionen, Dette initiativ imødekommer kravet om lettere adgang til nationale retsregler og EF-rets regler. Kommissionen er af den opfattelse, at denne database bør baseres på oplysninger, der og brancheorganisationer. Databasen vil blive tilgængelig via hjemmesiden vedrørende kommerciel kommunikation. Dette vil sikre, at de implicerede parter modtager de mest ajourførte lovinformationer, der er tilgængelige, fra dem, der står for at anvende de pågældende regler. nationale myndigheder 18 5) Fremskyndelse af klagebehandlingen I tråd med sin generelle politik, som tager sigte på at forbedre behandlingen af over trædelser, vil Kommissionen også tilstræbe at fremskynde beslutningerne vedrørende klager på dette område. Kommissionen mener, at kontaktpunktet, informationsnettet og metodologien for propor tionalitetsvurdering skulle resultere i en hurtigere klagebehandling og således i vidt omfang være en hjælp for sektoren og dens brugere samt de forbrugere, der er modtagere af sådanne tjenesteydelser. Alle disse foranstaltninger vil da også øge sagernes gennem sigtighed, og klagerne, de indstævnte nationale regeludstedende myndigheder og Kommissionens tjenestegrene vil kunne arbejde mere effektivt og hurtigere. Dette berører naturligvis ikke den fortrolige karakter af procedurerne mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat om eventuelle løsninger på en overtrædelsessag. Analysen af foranstaltninger kræver så præcise og faktuelle oplysninger som muligt, og disse skulle være lettere at fremskaffe med denne strategi. 6) Oprettelse af et net af fageksperter Kommissionen vil arbejde for, at der oprettes et net bestående af uafhængige eksperter, som interesserer sig for de forskellige aspekter af kommerciel kommunikation, med det formål at bistå Kommissionens og ekspertgruppens arbejde. Nettet af eksperter vil udtale sig efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene. Som følge af behovet for at vurdere proportionaliteten i forhold til de almene hensyn kan det blive nødvendigt fra sag til sag at støtte sig til anerkendte eksperter, som repræsen terer alle de forskellige interesser. For ikke at begrænse antallet af eksperter vil Kommis sionen udnytte de nye muligheder, som Internettet giver, som grundlag for tilrette læggelsen af arbejdet og kommunikationen i dette net. 7) Fremme af samarbejdet på internationalt plan Kommissionen vil sørge for, at EU-politikken på dette område fremmes i internationale fora, og for at lette de grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester på globalt plan vil den fremme principperne i forbindelse med denne strategi under drøftelser i internationalt regi. Principperne i forbindelse med denne strategi, navnlig målsætningen om en yderligere forbedring af analysen af proportionaliteten og kohærensen i bestemmelser på dette område, har vore væsentlige handelspartnere såvel som mange operatorer allerede hilst velkommen. I betragtning af, at informationssamfundets fremkomst medfører en globali sering af de kommercielle kommunikationstjenester, vil antallet af grænseoverskridende problemer med sådanne tjenesteydelser fra tredjelande formentlig stige. Der er derfor behov for at finde internationale løsninger for at opnå en mere effektiv beskyttelse af almene hensyn på baggrund af den stadig stigende samhandel på tværs af grænserne. Retsreglerne i forbindelse med det indre marked udgør et godt udgangspunkt for at nå frem til sådanne løsninger, og EF bør derfor deltage i internationale drøftelser om disse spørgsmål. 19 8) Klarhed omkring aspekter af elektronisk samhandel af grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester Kommissionen er ved at undersøge de specifikke retlige aspekter i forbindelse med anvendelsen i informationssamfundet og vil forsøge at skabe klarhed i denne henseende i forbindelse med et forslag vedrørende elektronisk samhandel og tilknyttede tjenesteydelser i informationssamfundet. Indtægter fra kommercielle kommunikationstjenester er en af de væsentlige finansie ringskilder til tjenesteydelser i informationssamfundet. Denne form for finansiering bør fremmes for at sikre, at der vil blive stillet mere og mere information af høj kvalitet til rådighed, og at denne fortsat vil være gratis tilgængelig. Der er allerede tegn på, at grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester på Internettet giver anled ning til manglende retssikkerhed og hindringer. Heriblandt hører, hvorvidt hjemmesider skal betragtes som reklame eller salgssteder, bestemmelser om gennemsigtighed i forbindelse med sponsorering, som er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat, og liberale erhverv, som kunne forskellige nationale restriktioner for reklamer for underminere udbygningen af deres online-informationstjenester. Der skal også ses nærmere på andre komplekse spørgsmål, f. eks. i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder og domænenavne, der er mærkevarenavne. Spørgsmålet om, hvorvidt nye nationale forslag til forskrifter vedrørende online-tjenester inden for kommerciel kommunikation er forenelige med traktaten, vil desuden blive evalueret gennem anvendelse af den nyligt foreslåede tredje ændring af direktiv 83/189/EOF, som for vedrører informationssamfundets tjenester. Rådet vedtog den 26. januar 1998 en fælles holdning til dette forslag. gennemsigtighed indre marked forskriftsmæssig det i 9) Underretning af Parlamentet Kommissionen vil holde Parlamentet underrettet om anvendelsen af denne strategi og fremlægge en evaluering af det udførte arbejde og et ajourført arbejdsprogram. I sin beslutning anmodede Parlamentet udtrykkeligt om at blive holdt underrettet, idet det anmodede Kommissionen om at sikre, at ekspertgruppens arbejde ville være gennem sigtigt, og at Europa-Parlamentet ville blive informeret om resultaterne deraf. Parlamentet søgte via dette forslag at give udtryk for, at det ønskede, at denne strategi skulle føre til hurtige resultater, og at strategien om nødvendigt skulle tilpasses i lyset af denne overvågning. I betragtning af det betydelige antal vigtige almene hensyn (f. eks. forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af den offentlige sundhed ), man tilstræber at tilgodese på dette område, er det af afgørende betydning, at Parlamentet inddrages aktivt i udviklingen af denne strategi. 4. Prioriterede områder, som ekspertgruppen skal behandle På grundlag af de oplysninger og svar, der er modtaget som led i høringen om grønbogen, og for at sikre hurtige og effektive resultater af sin politik vil Kommissionen prioritere sit arbejde. I de to år efter vedtagelsen af denne meddelelse vil Kommissionen anmode ekspertgruppen om at undersøge problemer, der opstår i forbindelse med grænseoverskridende kommerciel kommunikation, og formålene med, graderne af og 20 midlerne til beskyttelse af de almene hensyn i de forskellige nationale bestemmelser i den henseende på følgende områder: 1) Beskyttelse af mindreårige For så vidt angår tv-reklamer, har Kommissionen allerede foretaget en minimal harmoni sering i forbindelse med reklamer rettet mod mindreårige (direktiv 97/36/EF). Der er imidlertid blevet rejst yderligere problemer i forbindelse med reklamer med mindreårige som målgruppe. Europa-Parlamentet har i sin beslutning anmodet om en mere detaljeret vurdering af virkningerne af kommerciel kommunikation på børn. Dette spørgsmål er også blevet rejst i en række kommentarer til grønbogen. Forbrugerorganisationer og folkesundhedsorganisationer har anmodet om en harmonise ring af bestemmelserne og på nogle områder om en styrkelse af beskyttelsen i forbindelse med kommerciel kommunikation, der har mindreårige som målgruppe. Operatører klagede over, at visse nationale restriktioner, som angiveligt skulle beskytte mindreårige, forårsagede hindringer for grænseoverskridende tjenester. De væsentlige problemområder, som blev fremhævet, og som vil skulle undersøges nærmere er: - forskellige nationale bestemmelser for sponsorering af uddannelsesprogrammer, - forskellige nationale bestemmelser for direkte markedsføring rettet mod mindreårige, - forskellige nationale bestemmelser for tv-reklamer, der har mindreårige som målgruppe (legetøj, snacks, sukkervarer), for så vidt som disse ikke allerede er omfattet af direktiv 97/36/EF eller behandles af kontaktudvalget, - forskellige nationale bestemmelser i forbindelse med mærkevarer, som associeres med produkter, der har born som målgruppe, eller som kan være skadelige for den offentlige sundhed. for sponsorering af sportsbegivenheder 2) Illoyale konkurrencebestemmelser og tilknyttede spørgsmål Dette spørgsmål blev rejst af Europa-Parlamentet, som anmodede om en ramme af bestemmelser til bekæmpelse af uhæderlige markedsføringsmetoder. Visse forbrugerorganisationer mente også, at der var behov for at en harmonisering af bestemmelserne til bekæmpelse af illoyal markedsføringspraksis. Dette er navnlig et samhandel. vigtigt Forbrugerorganisationerne ønskede også at sikre, at svigagtige metoder og pyramidesalg forbydes i hele Fællesskabet. lyset af udbygningen af den elektroniske synspunkt i Operatører pegede på de meget forskellige nationale retsregler vedrørende rabatter, gaver og konkurrencer, som i realiteten var til hinder for, at der kunne iværksættes salgs kampagner på tværs af grænserne. Det bemærkede også, at multilevel-marketingmetoder (dvs. promotion og salg af produkter via net af uafhængige (ikke-lønnede) forhandlere) kunne udbygges som følge af, at det var muligt at danne et netværk af uafhængige forhandlere på globalt plan. 21 Nærmere bestemt vil følgende problemområder blive taget op: - forskellige nationale bestemmelser for rabatter - forskellige nationale bestemmelser for rabatkuponer - forskellige nationale bestemmelser for gratis tilbud og gaver - forskellige nationale bestemmelser for gevinstkonkurrencer, kommercielle lotterier og sweepstakes - forskellige nationale bestemmelser for multilevel-marketing og pyramidesalg. 3) Sponsorering Selv om det anerkendte, at visse aspekter af tv-sponsorering allerede var blevet harmoni seret på grundlag af direktiv 97/36/EF, anmodede Europa-Parlamentet om, at de forskel lige nationale bestemmelser vedrørende sponsorering og mæcenat, som ikke er omfattet af dette direktiv, blev undersøgt. En række berørte parter bemærkede de forskellige definitioner af sponsorering eller endog mangel på samme (idet sponsorering behandles som værende identisk med reklame) i lovgivningsmæssig henseende i de forskellige medlemsstater. De beklagede sig over den manglende retssikkerhed, der var resultatet heraf. Ligeledes bemærkede visse berørte parter, at bestemmelserne for tv-sponsorering var meget forskellige fra land til land. Følgende problemer vil blive taget op: - forskellige nationale bestemmelser for sponsorering i forbindelse med bestemte produkter - forskellige definitioner i de nationale retsregler af sponsorering og mæcenat, hvilket begrænser udbygningen af grænseoverskridende tjenesteydelser på dette område - forskellige nationale bestemmelser for tv-sponsorering, for så vidt som de vedrører aspekter, der ikke er omfattet af direktiv 97/36/EF, eller behandles af kontaktudvalget. 4) Anprisninger og vildledende reklame Grønbogen anførte, at vildledende reklame og senere sammenlignende reklame allerede er blevet harmoniseret i direktiv 84/450/EØF. Der fremkom imidlertid fiere opfordringer til at gøre noget på dette område med hensyn til anprisninger. Forbrugerorganisationer og folkesundhedsorganisationer ønskede en strengere harmoni sering af bestemmelserne på europæisk plan vedrørende anvendelsen af visse sundheds- og ernæringsmæssige anprisninger. Forbrugerorganisationerne anførte, at der fra medlemsstat til medlemsstat fortsat er forskellige fortolkninger af, hvad der forstås ved vildledende reklame. De pegede på, at dette giver anledning til store problemer ved behandlingen af grænseoverskridende klager. Operatorer kritiserede til emballeringskrav, som gik ud over de krav, der er fastsat i mærkningsbestemmelserne. 22 restriktioner med forskellige nationale hensyn ikke kun "produktinformation" Disse omfattede anvendelsen af mærkediversificering produktkategorier), og anvendelsen af licenseret grafik. (dvs. anprisninger), men også for i forbindelse med mærker, der er associeret med særlige (visse medlemsstater restriktioner varemærker har Følgende problemer vil blive taget op: - specifikke områder, hvor forskellige nationale bestemmelser giver anledning til divergerende fortolkninger af begrebet "vildledende". Dette resulterer i en klar manglende kommercielle kommunikationstjenester og modtagerne heraf. grænseoverskridende retssikkerhed for de - forskellige nationale bestemmelser for "anprisninger" i forbindelse med produkter eller tjenesteydelser, som ikke er omfattet af lovgivningen vedrørende mærkningskrav. - forskellige nationale bestemmelser for mærkediversificering i forbindelse med bestemte produkter eller tjenesteydelser. 5) Klageadgang Kommissionen har allerede taget skridt til at forbedre klagemulighederne med sit ændrede forslag til et direktiv om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (Rådets fælles holdning (EF) nr. 48/97). Selv om de hilste denne foranstaltning velkommen, opfordrede forbrugerorganisationer til, at såvel den indenretslige som den udenretslige klageadgang på tværs af grænserne svigagtige kommercielle blev kommunikationstj enester. forbindelse med vildledende og forbedret i Følgende spørgsmål vil blive taget op: - ekspertgruppen vil undersøge, hvordan de eksisterende ordninger for klageadgang og tvistbilæggelse (herunder ordninger under brancheorganisationerne) kan forbedres på tværs af grænserne. 6) Anvendelsen af proportionalitetsvurderingsmetodologien på nationalt plan Nogle nationale myndigheder har over for Kommissionen tilkendegivet, at de støtter anvendelsen at dens vurderingsmetodologi anvendes på nationalt plan af de relevante nationale myndigheder. af vurderingsmetodologien. Kommissionen anbefaler, På baggrund heraf vil medlemmerne af ekspertgruppen blive opfordret til at tilkendegive: - hvordan de anvender proportionalitetsprincippet (organisationsmæssige aspekter), - i hvilket omfang de anvender Kommissionens metodologi, og hvis de ikke gør det, - om de ville være rede til at anvende denne metodologi. 23 Bilag 1. Resumé af forslagene i grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked 1. Definitioner og anvendelsesområde kommerciel kommunikation Grønbogen definerede kommunikation, der enten søger at promovere varer, tjenesteydelser eller en virksomheds eller en organisations image over for de endelige forbrugere og/eller forhandlere''1 Udtrykket dækker enhver form for reklame, direkte markedsføring, sponsorering, salgspromotion og public relations-virksomhed. Det omfatter alle vareproducenters og tjenesteyderes samt offentlige og halvoffentlige organers brug af sådanne tjenester. former "alle som: for 2. Den foreslåede vurderingsmetodologi For så vidt angår indgreb fra EF's side, blev der i grønbogen redegjort for de eventuelle følger af den forventede vækst i grænseoverskridende kommercielle kommunikations aktiviteter. Der ville formentlig blive tale om restriktioner for de grænseoverskridende aktiviteter såvel som problemer med hensyn til en effektiv beskyttelse af de almene hensyn som følge af, at medlemsstaterne anvender deres forskellige retsbestemmelser på tjenesteydelser udefra. Dette problem har særlig relevans i forbindelse med kommerciel kommunikation i betragtning af de forskellige mål, der forfølges i medlemsstaternes bestemmelser. Dette synspunkt fremgik af grønbogens analyse af de eksisterende retsregler. Denne viste ikke blot, at de nationale retsregler varierede betydeligt fra land til land, men også at eventuelle grænseoverskridende restriktioners forenelighed med EF-lovgivningen hoved sagelig ville afhænge af, om de opfyldte proportionalitetsprincippet eller ej, dvs. om lovforanstaltningen står i et rimeligt forhold til det tilsigtede formål. De eksisterende nationale bestemmelser for kommerciel kommunikation sigter mod at tilgodese vigtige almene hensyn såsom forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af mindreårige, beskyttelse af den offentlige sundhed, beskyttelse af pluralismen osv. Med hensyn til EF-lovforanstaltninger på dette område så grønbogen nærmere på, hvordan en foranstaltning, der har til formål at tilgodese ét alment hensyn, kunne indvirke på en række andre almene hensyn, og hvordan der derfor var behov for at sikre kohærens på EF-plan. En grundig vurdering af proportionaliteten blev derfor anset for at være af afgørende betydning på dette område. Metodologien er ikke en automatisk prøve til vurdering af proportionaliteten, som det overlades til den relevante myndighed at træffe beslutning om. Den er heller ikke en costbenefitanalyse eller en matematisk analyse, som tager sigte på at fastsætte værdien af de almene hensyn. Den er kun et værktøj til sikring af, at sådanne evalueringer baseres på et samlet overblik over den pågældende foranstaltnings virkninger. I denne henseende erstatter denne metodologi ikke de kriterier, som Domstolen har fastlagt, men er snarere en hjælp ved anvendelsen af dem. Som det hedder i grønbogen, forudsætter proportionalitetsvurderingen ifølge Domstolens retspraksis for det første en kontrol af, om den nationale restriktive lovforanstaltning er hensigtsmæssig i forhold til det tilsigtede formål, dvs. foranstaltningen skal garantere, at det tilsigtede formål opfyldes, og for det andet en kontrol af, at den nationale restriktive lovforanstaltning ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at opfylde det tilsigtede 24 formål eller med andre ord, at det samme slutresultat ikke må kunne opnås med mindre indgribende retsregler. Eftersom der i Domstolens retspraksis endnu ikke er udformet mere præcist definerede metoder til vurdering af proportionaliteten i nationale retsregler eller EF-foranstaltninger, foreslog Kommissionen en metodologi i grønbogen, som om nødvendigt kunne bidrage til at forbedre en systematisk og velunderbygget analyse yderligere. Efter Kommissionens opfattelse kunne denne metodologi være en hjælp ved vurderingen af proportionaliteten og kohærensen i de nationale retsregler og EF's retsregler på dette område. Metodologien var baseret på Domstolens retspraksis og en analyse af EF-markedet for kommercielle kommunikationstjenester, bl. a. med hensyn til, hvilken virkning disse tjenesteydelser har på de almene hensyn såsom forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af den offentlige sundhed. Den bestod af en procedure med to trin: Første trin: (analytisk overblik). Formålet med det første trin var ikke at foretage selve proportionalitetsprøven, men at tegne et komplet "billede" af en foranstaltnings karakteristika. Formålet var ikke at konstatere restriktioner, men at give et faktuelt overblik over samtlige mulige virkninger af en foranstaltning, specielt på de aktiviteter, som den pågældende foranstaltning tager sigte på at regulere, og også på de almene hensyn. Det første trin omfattede en karakte ristik af enten i) den pågældende nationale foranstaltning, der udgjorde en restriktion for den frie udveksling af tjenesteydelser, eller ii) den af Kommissionen foreslåede harmoni seringsforanstaltning. Der blev foreslået fem kriterier til denne karakterisering. Vurde ringskriterium A: Hvilken "kædereaktion" vil foranstaltningen potentielt kunne fremkalde? Dette bestod i en vurdering af, hvordan de pågældende økonomiske aktørers forretningsstrategier ville blive ændret som reaktion på den gældende eller foreslåede lovforanstaltning med henblik på at vurdere foranstaltningens eller forslagets generelle virkning for de forbrugere, som den/det sigter mod at beskytte. Vurderingskriterium B: Hvad er formålet med foranstaltningen? Vurderingskriterium C: Har foranstaltningen forbindelse med formålet? Vurderingskriterium D: Har foranstaltningen virkning for andre målsætninger? Vurderingskriterium E: Hvor effektiv er foranstaltningen? Andet trin: (retlig vurdering). lovforanstaltning, eller om der under hensyntagen På grundlag af dette overblik og de faktuelle oplysninger, som fremkommer herved, består det andet trin i en samlet retlig vurdering af, om der er proportionalitet i en national til de overordnede målsætninger i traktaten er mest mulig proportionalitet og også kohærens i en EF- foranstaltning i forhold til andre EF-retsregler. Ved at kende foranstaltningens vigtigste karakteristika sætter de ovennævnte fem kriterier den relevante myndighed bedre i stand til at vurdere proportionaliteten og kohærensen i en lovforanstaltning. 3. Forbedret koordination og information på EF-plan Kommissionen foreslog i grønbogen, at der blev oprettet en ekspertgruppe, der skal tage sig af spørgsmål i forbindelse med kommerciel kommunikation. Ekspertgruppens drøftelser ville være på basis af vurderingsmetodologien. Den skulle søge at etablere en 25 konstruktiv dialog mellem Kommissionen, medlemsstaterne og implicerede parter. Der ville kunne opnås enighed om anvendelse af gensidig anerkendelse ved at gøre det muligt for Kommissionen og medlemsstaterne af nå frem til konsensusløsninger, hvorved man ville undgå, at det i for høj grad blev nødvendigt at gribe ind ved brug af overtrædelsesproceduren. I de tilfælde, hvor en gensidig anerkendelse viste sig ikke at være mulig, ville det være en ny, hurtig og præcis metode til at afdække specifikke problemer, som krævede en harmonisering. Man ville derfor undgå bredt anlagte og altomfattende harmoni seringsinitiativer. Ekspertgruppen skulle også fungere som et forum for et administrativt samarbejde, specielt via en informationsudveksling om nye udviklingstendenser på dette område som led i informationssamfundet. Ekspertgruppen skulle også gøre sig overvejelser om, hvordan EF's strategi inden for kommerciel kommunikation kunne fremmes på internationalt plan, hvilket af af informationssamfundets globale karakter. i betragtning betydning afgørende er Med hensyn til gruppens beskaffenhed foreslog Kommissionen, at den skulle være en ekspertgruppe, som kunne indkaldes, når der opstod problemer. Kommissionen ville skulle forelægge de problemer, der skulle behandles. Ekspertgruppen skulle bestå af repræsentanter for medlemsstaterne, eventuelt ledsaget af nationale brancheforeninger, når det behandlede emne faldt ind under deres kompetenceområder. fremsatte Kommissionen For at Kommissionen kunne målrette og basere sit arbejde på ajourført information, og for at sikre, at ekspertgruppens arbejde var koncentreret om centrale spørgsmål, som var relevante for "modtagere", "leverandører", "brugere" og "formidlere" af kommerciel kommunikation, af informationsudvekslingen og kommunikationen med de berørte kredse. Det første forslag vedrørte et centralt kontaktpunkt, som både kunne formidle og indsamle oplysninger om lovgivningsspørgsmål inden for disse tjenesteydelser. Det andet vedrørte et online- informationsnet, hvorved de berørte parter kunne få direkte adgang til Kommissionens og ekspertgruppens arbejde, og som ville være et supplement til det eksisterende nyhedsbrev om kommerciel kommunikation'. forbedring forslag til to 4. Områder inden for kommerciel kommunikation, som bør prioriteres I grønbogens del I, II og III opfordredes respondenter til at fremkomme med kommen tarer til Fællesskabets målsætninger på dette område og også til de problemområder, som Kommissionen havde identificeret på grundlag af de undersøgelser, den havde foretaget forud for tekstens udarbejdelse. Commercial Communications udkommer hver anden måned og udsendes til 5. 000 berørte parter på dette område, herunder medlemmer af Europa-Parlamentet og nationale forvaltninger. Spørgsmål vedrørende nyhedsbrevet e- mail:asi@dial. pipex. com). 1 273 772727 og til udgiveren (fax(00 rettes 44) 26 Bilag 2. Resumé af svar på grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked 1. Definitioner og anvendelsesområde Europa-Parlamentet I sin beslutning opfordrede Parlamentet til, at begreberne kommerciel kommunikation og tjenesteyder blev defineret nærmere. Det tilkendegav også, at dette anvendelsesområde burde udvides til at omfatte emballering, og opfordrede Kommissionen til at undersøge hindringerne for at anvende kommerciel kommunikation på emballering1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg ØSU anfægtede ikke det i grønbogen anførte anvendelsesområde, men mente, at kommercielle kommunikationstjenester, som anvendes eller leveres af velgørenheds organisationer og andre organisationer, der ikke arbejder med gevinst for øje, burde omfattes af definitionen i betragtning af den vigtige rolle, som disse tjenester spiller for disse organisationers virke. Medlemsstater Ingen medlemsstater anfægtede den definition på kommerciel kommunikation, der er anført i grønbogen. Implicerede parter2 Visse brugere af kommerciel kommunikation (f. eks. annoncører) og forbrugerorganisa tioner kritiserede definitionen for ikke at omfatte kommerciel kommunikation på emballeringen, som var nært forbundet med de øvrige kommunikationstjenester, som definitionen omfattede. Man bemærkede, at kommerciel kommunikation på emballeringen indgik direkte i mærkevarestrategierne. Forbrugerorganisationer pegede på, at anprisninger og reklamer på emballeringen tiltrækker forbrugernes opmærksomhed og derfor også burde reguleres. Endvidere anfægtede nogle få forbrugerorganisationer hele fremgangsmåden på grundlag af to ræsonnementer. For det første anførte de, at eftersom forbrugerne ikke efterspurgte kommercielle kommunikationstjenester, kunne de ikke betragtes som tjenesteydelser i henhold til traktatens bestemmelser. For det andet fremførte de, at i henhold til Domsto lens nylige retspraksis kunne restriktioner for "salgsmetoder" ikke analyseres i henhold til EF-traktatens bestemmelser om fri bevægelighed, medmindre der var tale om en diskriminerende anvendelse. interessegrupper er "modtagere" (dvs. alle former F. eks. salgsfremmende foranstaltninger som rabatmærker eller konkurrencer, der er placeret på produktets emballering. for forbrugerorganisationer og De fem organisationer med kompetence på (f. eks. annoncører), "brugere" "leverandører" (f. eks. reklame- eller direkte markcdsføringsbureauer), "formidlere" (f. eks. medier eller arrangører af sportsbegivenheder) og "brancheforeninger", som var de fem målgrupper i den indledende undersøgelse, som Kommissionen gennem forte forud for udarbejdelsen af grønbogen. 27 folkesundhedsområdet) 2. Vurderingsmetodologien Europa-Parlamentet Parlamentets beslutning støttede klart den foreslåede metodologi. I beslutningen hedder det, at Parlamentet: "støtter den i grønbogen foreslåede fremgangsmåde, som består i at vurdere de restrik tive foranstaltningers proportionalitet i forhold til de mål, de forfølger, idet dette vil gøre det muligt at sikre både det indre markeds funktion og en bedre beskyttelse almene hensyn såsom forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af den offentlige sundhed, beskyttelse af den intellektuelle og kommercielle ejendomsret samt beskyttelse af privatlivets fred;" Parlamentet fremsatte en række forslag med hensyn til gennemførelsen. Eksempelvis kan nævnes, at det: "opfordrer Kommissionen til [i denne meddelelse/ at offentliggøre definitionen på en metodologi til vurdering af proportionalitet, som omfatter snævre tidsfrister for afgø relser og er baseret på gældende retspleje, samt forklarer, hvordan den kan anvendes i forbindelse med de gældende retsregler på nationalt plan og på fællesskabsplan, branchekodekserne og nye forslag til retsregler" - opfordrer til, at vurderingen baseres på "a) behovet for at kombinere målsætninger om åbning af markedet med bevarelsen og forbedringen afstandarder. c) behovet for en passende blanding af lovgivning og selvregulering, som afspejler de kulturelle forskelle i medlemsstaterne. " Det Økonomiske og Sociale Udvalg ØSU bifaldt undersøgelsen af potentielle "kædereaktioner" (kriterium A) som en vigtig del af den foreslåede indledende proces. Det udtalte sig positivt om den foreslåede i det metodologi og den analyse, som den var baseret på, som beskrevet arbejdsdokument, der blev udleveret sammen med grønbogen3. Mere generelt bemærkede udvalget i sine konklusioner, at: ". man ved at indføre en sådan metodologi kan opnå et komplet, accepteret vurderings- redskab, som kan begrænse den tvetydighed og/eller usikkerhed, der ellers ville være fremherskende. " Selv om udvalget bemærkede, at en mindre effektiv forbrugerbeskyttelse såvel som enhver unfair begunstigelse af multinationale virksomheder ville være uacceptabel, mente det, at: ". metodologien kan åbne mulighed for at kombinere en mere effektiv forbrugerbeskyt telse med en harmonisering af praksis inden for kommerciel kommunikation. Dette skulle i sidste instans også bidrage til en mere åben konkurrence mellem de virksomheder, der frembringer og leverer kommercielle kommunikationstjenester. " ". bekræfter i analytisk form erfaringerne blandt såvel de OSU-medlemmer, der beskæftiger sig med produktion og markedsføring af varer og tjenester, som de medlemmer, der har gransket emnet fra el forbrugersynspunkt. " 28 Medlemsstater Ni medlemsstater fremsatte kommentarer til dette forslag. De kan stort set inddeles i to grupper. De, der støttede det, og en, som i realiteten var fuldstændig imod metodologien. Af de otte, der stillede sig positivt, gav to deres fulde støtte til metodologien. For at citere en: "Den. regering har ingen indvendinger mod den metodologi, Kommissionen har fore slået med henblik på en ensartet vurdering af foranstaltninger, herunder EF-foranstalt ninger. Med hensyn til kommerciel kommunikation giver metodologien et konkret udtryk for de principper, der også ligger til grund for [dens] lovgivning. "" Den tredje støttede metodologien, men mente, at der ville være behov for mere høring for at gøre den så gennemsigtig og effektiv som muligt. Den fjerde mente, at den i mindre grad burde have fokus rettet mod målsætningen for det indre marked. Den femte og sjette mente, at metodologien ville være nyttig, men foreslog, at kædereaktionen skulle inde holde flere oplysninger om virkningen på forbrugerne. Den næste mente ikke, at metodo logien kunne være juridisk bindende, eftersom man kun kunne henholde sig til Domstolens retspraksis, mens den ottende mente, at selv om den principielt ikke havde noget at indvende, var overtrædelsesproceduren tilstrækkeligt effektiv, og man kunne anvende Domstolens retspraksis i forbindelse med de pågældende problemer. en enkelt medlemsstat Kun proportional itets- vurderingsmetodologien. Den mente, at den foreslåede metodologi var for uklar og upraktisk at anvende4. Endvidere var den ikke enig i, at der er behov for kontrol i oprindelseslandet på dette område. principielt imod var Implicerede parter Der blev modtaget fire slags synspunkter vedrørende den foreslåede metodologi for proportionalitetsvurdering. Disse kan opsummeres på følgende måde: Proportionalitetsvurderingsmetodologien bør styrkes og gøres obligatorisk, eftersom resultaterne af den hverken er politisk eller juridisk bindende. Respondenter fra hele spektret af implicerede parter, som generelt så positivt på metodo logien, ønskede at styrke anvendelsen af den og dens retlige position. Bl. a. fremkom der disse fire forslag: - Proporlionalitetsvurderingsmetodologien hor obligatorisk anvendes på alle afgørelser, som Kommissionen træffer på dette område (dvs. når den undersøger nationale restrik tioner, og når den forbereder harmoniseringsinitiativer), 4 Den anførte, at " det vil ikke være muligt at udarbejde en oversigt over alle potentielle virkninger af en foranstaltning på markedet. Det er tvivlsomt, om kædereaktionsanalysen vil være realistisk, gennemjørlig eller til nogen hjælp. Det vil være meget vanskeligt at identijicere og fastlægge foranstaltningens specifikke mål. Det vil også være vanskeligt at identijicere og evaluere de negative bivirkninger af foranstaltningen. " 29 - Medlemsstaterne bør forpligtes til at anmelde alle nye foranstaltninger, som berører disse tjenesteydelser, og disse bør underkastes proportionalitetsvurderingsmetodolo- gien, inden de vedtages. - Selvregulerende kodekser bør fremmes af Kommissionen og også underkastes propor- tionalitetsvurderingsmetodologien. - Proportionalitetsvurderingsmetodologien bør anvendes effektivt, således at den ikke skaber yderligere forsinkelser i den nuværende langvarige overtrædelsesprocedure. Det blev bl. a. foreslået, at hvis denne metodologi vedtages, bør Kommissionen forpligte sig til at sørge for en hurtigere behandling af klager efter overtrædelses proceduren i henhold til traktatens artikel 169. Vurderingsmetodologien er styret af markedet og tager ikke hensyn til interesserne blandt modtagerne af kommercielle kommunikationstjenester. Denne kritik blev fremsat af langt hovedparten af de responderende forbrugerorganisa tioner og interessegrupper på folkesundhedsområdet. I det væsentlige anførte de, at krite rium A om kædereaktioner er udbudsstyret og derfor ikke tager hensyn til behovene blandt modtagerne af de forskellige former for kommerciel kommunikation. Det blev endvidere anført, at ved at foreslå denne vurdering var det Kommissionens hensigt at se bort fra beviserne på, hvordan modtagere kan rammes af visse former for kommercielle kommunikationstjenester. Vurderingsmetodologien er ikke relevant, da vægten bør være på subsidiaritet og ikke proportionalitet. regler. Dette Proportionaliteten i en restriktion blev ikke anset for at være vigtig af visse berørte parter. Disse mente, at da kommercielle kommunikationstjenester var et kulturelt følsomt område, kunne de ikke behandles på samme måde som andre tjenesteydelser, men snarere skulle tage højde for nationalt følsomme områder, som det afspejles i de af visse eksisterende nationale forbrugerinteressegrupper, visse annoncører (overvejende nationale annoncører) og brancheforeninger. Der var forslag om, at inden man analyserer proportionaliteten, bor man anvende subsidiaritetsprincippet til i en vis forstand at "udelade" kommerciel kommunikation fra Kommissionens nuværende og fremtidige indsatsområder. Afhængigt af svarene varierede omfanget af denne udelukkelse. Det mest yderliggående forslag i form af en fuldstændig udelukkelse kom fra nogle få forbrugerorganisationer. Aspekter såsom fremstilling af kvinder, anvendelse af nøgenhed i reklamer osv. blev ofte omtalt. synspunkt blev tilkendegivet Det er umuligt at anvende proportionalitetsvurderingsmetodologien, og det ville derfor være meget mere hensigtsmæssigt, hvis Kommissionen forelagde generelle retningslinjer og gennemførte en harmonisering på grundlag heraf 30 Et mindretal af respondenter på tværs af alle interessegrupper mente, at kædereaktionen var alt for kompleks at evaluere og anvende, og at det ville være meget enklere at fast sætte nogle fælles retningslinjer5. 3. Forbedret koordination og information på EF-plan Europa-Parlamentet Parlamentet stemte med stort flertal for ekspertgruppen og mente, at den burde styrkes. Det opfordrede til, at der blev nedsat et trepartsudvalg bestående af lige mange repræsen tanter fra medlemsstaterne, industrien og forbrugerorganisationer, og anmodede om at blive hørt om dets forretningsorden. Parlamentet opfordrede også Kommissionen til at gøre ekspertgruppens procedurer fuldt gennemsigtige og anmodede Kommissionen om at sikre, at: ". udvalget hører klagerne, jævnligt afholder moder, arbejder med snævre tidsfrister, offentliggør sine resultater samt behandler alle klager, der indgives til Kommissionen; udvalget skal aflægge beretning for Europa-Parlamentet;" Med hensyn til kontaktpunktet og informationsnettet understregede Parlamentet, at kontaktpunktet skulle prioritere oprettelsen af en central database over retsregler og branchekodekser på dette område samt aflægge rapport til Parlamentet om sidstnævnte. Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalg hilste forslaget om en ekspertgruppe velkommen. Det bifaldt også ideen om, at ansvaret for Kommissionens overordnede politik for kommerciel kommunikation samles i ét generaldirektorat. Det mente, at sådant centralt kontaktpunkt burde sikre: "en fælles, konsistent approach til dette vanskelige emne. " Endelig tilføjede det: "De nationale regeringer kunne også overveje parallelordninger for de tilfælde, der falder ind under de nationale konkurrencemyndigheder. " Medlemsstater Ni medlemsstater fremsatte kommentarer til forslaget om at oprette en ekspertgruppe. Hovedparten af medlemsstaterne støttede ideen om en ekspertgruppe. To var enige i, at den ville være hensigtsmæssig, og bemærkede, at den ikke bør underminere Kommis sionens initiativret eller forlænge den tid, som Kommissionen brugte på at behandle sager. En rejste det spørgsmål, om brancheorganisationerne skulle deltage i ekspertgruppen. To andre opfordrede til, at forbrugerorganisationerne i højere grad skulle inddrages. En anden tilkendegav sin støtte og anførte, at ekspertgruppen burde have en række permanente medlemmer på hinanden følgende møder for at sikre konsistensen. To medlemsstater var ikke imod forslaget i princippet, men mente, at man skulle være "Brugere", "leverandører" og "formidlere", som krævede et sådant alternativ, ønskede typisk ikke nogen bindende europæiske retningslinjer, mens navnlig forbrugergrupper mente, at disse retningslinjer burde danne grundlag for en EF-harmonisering. 31 opmærksom på, at det ikke overlappede arbejdet i visse andre udvalg, og at det ville være hensigtsmæssigt at undersøge nærmere, hvordan den ville fungere. En medlemsstat var imod med den begrundelse, at online-informationsnettet og kontakt punktet ville være tilstrækkelige til at udveksle informationer mellem medlemsstaterne. Hvad angår det centrale kontaktpunkt og informationsnettet, fremsatte syv medlemsstater kommentarer til dette forslag og tilsluttede sig det i princippet. Fem støttede det. To andre medlemsstater var enige i forslaget, men opfordrede til, at der blev gjort en særlig indsats for at sikre, at forbrugerorganisationerne havde tilstrækkelige ressourcer til at deltage i et sådant net. Implicerede parter Ekspertgruppen skal arbejde med snævre tidsfrister og ikke afstedkomme yderligere administrative forsinkelser i behandlingen af klager. Selv om langt hovedparten af de berørte parter fra de fem interessegrupper6 så med tilfredshed på oprettelsen af ekspertgruppen og dens funktion, blev det tilkendegivet, at den ikke måtte medføre en yderligere administrativ byrde for Kommissionen, når den behandler klager eller opfordringer til harmonisering. De implicerede parter ønskede, at ekspertgruppen skulle arbejde parallelt med enten overtrædelsesproceduren eller Kommissionens nuværende initiativer med henblik på harmonisering af visse bestemmelser vedrørende kommerciel kommunikation. Ekspertgruppens arbejde skal være langt mere åbent og gennemsigtigt. "Brugere", "leverandører" og "formidlere" var generelt åbne over for ekspertgruppens sammensætning, selv om en række af deres branchesammenslutninger krævede, at de fik ret til at sidde i ekspertgruppen eller i det mindste til at rette henvendelser til det. Der var forslag lige fra fuld deltagelse, hvor ekspertgruppens arbejde ville foregå for åbne døre, og den ville afholde offentlige høringer, til oprettelse af skyggeudvalg til hver af de fem berørte parter, som ville udvælge repræsentanter, der på særlige møder i ekspertgruppen ville forelægge skriftlige indlæg fra deres respektive "valgkredse". Forbrugerorganisationerne var ikke enige i, at brancheforeningerne skulle være den eneste gruppe ud over medlemsstaterne, som kunne deltage i sådanne møder. Ekspertgruppens dagsorden og resultaterne af møderne skal offentliggøres De, der gik ind for ekspertgruppen, men som lagde stor vægt på, at dens arbejde blev så gennemsigtigt som muligt, opfordrede til, at dens dagsorden blev offentliggjort, inden den påbegyndte drøftelsen af et specifikt emne. Endvidere opfordrede mange respondenter fra de fem hørte grupper til, at ekspertgruppen udledte konklusioner i forbindelse med et specifikt spørgsmål inden for en fastsat tidsramme, og anmodede om, at disse konklusioner blev offentliggjort og stillet til disposition for alle implicerede parter. 6 Jf. fodnote 2. 32 4. Områder inden for kommerciel kommunikation, som bør prioriteres Europa-Parlamentet Parlamentet opfordrede Kommissionen til i denne meddelelse at opstille en komplet liste over de nuværende hindringer for den fri udveksling af kommercielle kommunikations tjenester, men bemærkede endvidere, at opmærksomheden efter dets opfattelse navnlig skulle rettes mod følgende områder: - restriktioner med hensyn til multilevel marketing7 - restriktioner med hensyn til mærkediversificering - restriktioner med hensyn til kommerciel kommunikation på emballering samt - restriktioner med hensyn til sponsorering af begivenheder og tv-sponsorering. Parlamentet opfordrede Kommissionen til at fremlægge en mere detaljeret vurdering af virkningerne af kommerciel kommunikation på børn såvel som på privatlivets fred og eventuelle ordninger for grænseoverskridende forbrugerklager. Det opfordrede også Kommissionen til at opstille en ramme af bestemmelser vedrørende uhæderlige markedsføringsmetoder. Endelig mente Parlamentet, at Kommissionen burde overveje en SLIM8-analyse af sektoren - uden dog at komme nærmere ind på, hvilke lovgivningstekster der skulle revi deres. Det Økonomiske og Sociale Udvalg ØSU fremsatte ingen bemærkninger til dette punkt. Medlemsstater Syv af de medlemsstater, der svarede på høringen, fremsatte kommentarer til dette punkt. En medlemsstat mente ikke, at forskellige nationale restriktioner for vildledende reklame med hensyn til de lovregulerede erhverv skulle tages op. Selv om medlemsstaten bemær kede, at den havde ophævet sit forbud mod prisreklamer og rabatter, mente den, at der er behov for en harmonisering af "slagtilbud"9 og illoyal prisunderbydning. Den anmodede endvidere om et harmoniseret forbud mod cold-calling (uopfordret telefonsalg) og lignende restriktioner for kommunikation via e-mail og Internet. Med hensyn til børn understregede den, at man som led i enhver fremtidig foranstaltning skal skelne mellem information og kommerciel kommunikation. Med hensyn til finansielle tjenesteydelser Ved multilevel marketing forstås markedsføringssystemer, som foregår via dørsalg eller salg i hjemmet, hvor forhandlere, der arbejder som freelancesælgere for en bestemt virksomhed, markedsfører den pågældende virksomheds produkter eller tjenesteydelser ved at gøre reklame for dem på lokalt plan og forsøge at arrangere møder med særlige kunder i disses hjem eller på andre forud aftalte steder. SLIM er en forkortelse af Simpler Legislation for the Internal Market (forenkling af lovgivningen om det indre marked). "Lockvogelwerbung". 33 fandt den, at den manglende harmonisering af reklamer på dette område undergravede forbrugernes tillid til ikke-nationale virksomheder. Den anden medlemsstat pegede på, at det kunne være nødvendigt at ændre dens lov bestemmelser vedrørende salgsperioder, og at dens retsregler vedrørende gratis gaver, promotiontilbud og konkurrencer er nogle af de mest restriktive i Europa og er ved at blive revideret. Den tredje tilkendegav, at grønbogen skulle have lagt større vægt på at beskytte og udforme forbrugerrelaterede bestemmelser. På europæisk plan mente den med hensyn til illoyale markedsføringsmetoder, at de kodekser, som Det Internationale Handelskammer har opstillet, kunne udgøre et godt grundlag for en harmonisering. Den fjerde bemærkede, at dens lovbestemmelser vedrørende lægemiddelreklamcr er forenelige med EF-retten. Den mente, at der fortsat var problemer med hensyn til kommerciel kommunikation i forbindelse med Internet, miljoreklamer og mere generelt kommerciel kommunikation og den offentlige sundhed. Den femte gennemgik listen over områder, der var fremhævet i grønbogen, og anførte, at den ikke anvendte nogen uforenelige restriktioner på grænseoverskridende kommercielle kommunikationsaktiviteter. Den mente ikke, der var behov for en yderligere harmonise ring på nogen af disse områder, og at eventuelle restriktioner andre steder skulle afhjælpes af medlemsstaterne selv og ikke af Fællesskabet. forbruger Den sjette mente, at meget kunne beskyttelseslovgivningen på grundlag af artikel 129 A, stk. 3, og anfægtede, at der på nogen måde skulle være behov for at nedsætte antallet af nationale restriktioner på grund af principperne for det indre marked. tale for en harmonisering af Den syvende medlemsstat understregede, at med hensyn til lægemiddelreklamer burde alle medlemsstater omsætte direktiv 92/28/EØF. Den rejste også spørgsmålet om alkohol-sponsorering og talte her for selvregulerende kodekser. For så vidt angår public relations-virksomhed, satte den spørgsmålstegn ved restriktioner, som var foranlediget af fastholdelse af detaljerede krav for public relations-virksomheder, som byder på offentlige indkøbsaftaler. Implicerede parter I betragtning af de mange meget forskellige berørte parter, der svarede på grønbogen, og af den omstændighed, at nogle var enkeltpersoner og andre repræsentative organer, er det ikke muligt for Kommissionen at opstille en liste over prioriteringer blot på grundlag af, hvor mange gange der er henvist til det dette eller hint specifikke problem10. Det bør imidlertid bemærkes, at en række eller mange respondenter bekræftede alle de områder, som i henhold til grønbogen burde underkastes en nærmere analyse. 10 Dette ville betyde en forfordeling af forbruger- og folkesundhedsorganisationer, hvis repræsentation i realiteten er mindre end de forskellige erhvervsrepræsentationer. 34 5. Andre foranstaltninger, som der blev gjort opmærksom på som led i høringen Resumé af de modtagne svar Europa-Parlamentet Parlamentet kritiserede de lange forsinkelser i forbindelse med Kommissionens behandling af overtrædelsessager og mente, at Kommissionens beslutninger om, hvorvidt den ville gå videre med sådanne klager eller ej, skulle kunne ankes for at gøre Kommissionen mere ansvarlig, hvorfor det: "anmoder om indførelse af en rådsafgorelse, der åbner mulighed for, at eventuelle over trædelsessager kan anlægges ved Retten af Forst e Instans" ;" Det mente, at når der er proportionalitet i restriktioner, og der er behov for en harmonise ring, bør Kommissionen se nærmere på Det Internationale Handelskammers kodekser som en model for en sådan harmonisering, navnlig på området online-kommerciel kommunikation. Endelig opfordrede Parlamentet de nationale regeludstedende organer til at anvende prin cippet om kontrol i oprindelseslandet og mente, at Kommissionen, forbrugerorganisatio nerne og industrien skulle overveje en styrkelse af de selvregulerende klageprocedurer på tværs af grænserne såsom EASA's12 procedurer. Det Økonomiske og Sociale Udvalg ØSU tilføjede ikke noget til forslagene i grønbogen. Medlemsstater En medlemsstat mente, at der burde foretages en mere detaljeret undersøgelse af behovet for EU-bestemmelser vedrørende forbrugerbeskyttelse eller de almene hensyn. En anden fremførte, at afskaffelsen af handelshindringer skulle ledsages af oprettelsen af et EF-netværk til tvistbilæggelse, både retsligt og udenretsligt, sammen med et sammen hængende retshjælpssystem til fællesskabsborgere, der ikke bor i den medlemsstat, hvor tvisten opstår. En tredje kritiserede den eksisterende overtrædelsesprocedure for at være langsom og ineffektiv og anmodede om, at klageproceduren blev forbedret. Den mente, at man burde trække på erfaringen blandt brancheorganisationerne på dette område, navnlig med henblik på informationssamfundet. Implicerede parter repræsenterer Forbrugerorganisationer "modtagere", mente, at Kommissionen i langt højere grad skulle lægge vægt på de folkesundhedsorganisationer, som og 11 Dette er i tråd med Europa-Parlamentets holdning i dets beslutning af 16. 09. 93 om Domstolens rolle i forbindelse med udviklingen af Det Europæiske Fællesskabs forfatningssystem (EFT C 268 af 4. 10. 93, s. 156). 12 European Advertising Standards Alliance. 35 problemer, der opstår for forbrugerne som led i den grænseoverskridende kommercielle kommunikation. Ud over at Kommissionen skulle give offentligheden let adgang til alle nationale bestemmelser og selvregulerende kodekser på dette område, fremsatte de også to andre forslag. På den ene side ønskede de en harmonisering til sikring af, at de natio nale standarder ikke blev undermineret, og på den anden side mente de, at Kommissionen burde samle sin indsats om en effektiv håndhævelse, navnlig hvad angår sager på tværs af grænserne. De understregede, at den burde tilskyndes til at etablere tvistbilæggelses- ordninger på tværs af grænserne og informationsudveksling om nationale retsbestem melser og håndhævelsen heraf. "Brugere", "leverandører" og "formidlere" fremførte, at den nuværende overtrædelses procedure bør forbedres, således at den kunne blive mere gennemsigtig, hurtigere (nogle opfordrede til, at der blev fastsat snævre tidsfrister for sagsbehandlingen) og ændres på en sådan måde, at Kommissionens beslutninger om at gå videre med en klage eller ej kunne ankes af alle berørte parter. 36 Finansieringsoversigt 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Meddelelse om opfølgning af grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked 2. BUDGETPOST B5-3000 - Strategisk program for det indre marked 3. RETSGRUNDLAG Meddelelse om opfølgning af grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked (artikel 52-66 og artikel 100 A) 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN Grønbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked fra maj 1 °% fremhævede denne sektors store betydning i henseende til dens beskæftigelses- og vækstpotentiel og dens nøglerolle med at hjælpe de europæiske virksomheder og almennyttige organisationer med at markedsføre deres varer og tjenesteydelser inden for EU. Grønbogen pegede dog også på en række hindringer for grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester, som forpurrer, at det indre marked fungerer på rette vis på dette felt. Den meget høje responsrate bekræfter sektorens store betydning. Ud over Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og ti medlemsstater har 433 interesserede parter gennem de sidste 18 måneder reageret på opfordringen til at fremkomme med bemærkninger. De 433 interesserede parter fordeler sig som følger: 127 udbydere af kommercielle kommunikationstjenester (f. eks. reklamebureauer, hvoraf 30 var brancheforeninger på EU-plan eller nationalt plan), 44 modtagersammenslutninger (f. eks. forbrugerorganisationer eller organisationer på folkesundhedsområdet), 107 (f. eks brugere (f. eks. annoncører, heraf 70 brancheforeninger), 52 formidlere medieselskaber, heraf 18 brancheforeninger) og 13 branchesammenslutninger på nationalt plan eller EU-plan. Generelt blev der givet udtryk for kraftig støtte til Kommissionens forslag, ja, det blev endog foreslået at udbygge og supplere dem. Det foreslås i meddelelsen, at Kommissionen vedtager en række foranstaltninger inden for denne sektor, som skal have til formål at fremme grænseoverskridende kommercielle kommunikationstjenester ved at indføre effektive og gennemsigtige reguleringsrammer, som også vil sikre, at de implicerede samfundshensyn beskyttes på passende vis. Dette er i fuld overensstemmelse med - og et supplement til - strategisk mål 1 i handlingsplanen for det indre marked om at effektivisere gælderide regler. Mere konkret foreslår Kommissionen: 39- 1) at man ved hjælp af en gennemsigtig proportionalitetsvurderingsmetodologi finder frem til, hvilke reguleringsmæssige restriktioner der findes indenfor grænseover skridende kommercielle kommunikationstjenester 2) at der nedsættes en ekspertgruppe vedrørende kommerciel kommunikation 3) at der oprettes et kontaktpunktsnetværk og informationsnet indenfor kommerciel kommunikation 4) at der oprettes en database for kommerciel kommunikation 5) at klageproceduren accelereres 6) at der oprettes et ekspertnetværk 7) at det internationale samarbejde på dette felt udbygges 8) at der skabes klarhed over problematikken i forbindelse med elektronisk handel 9) at der fremlægges en rapport for Parlamentet. Kommissionen vil bringe denne struktur i anvendelse inden for fire hovedområder, hvor de nationale regler om kommerciel kommunikation er vidt forskellige og derfor potentielt kan give anledning til barrierer inden for det indre marked og en utilstrækkelig beskyttelse på tværs af grænserne inden for EU. De fire områder er i) beskyttelse af mindreårige, ii) illoyal konkurrence, iii) sponsorering og iv) vildledende reklame. 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Oprettelse af et informationsnet Informationsnettet vil bidrage til at forbedre koordinationen og informationsformidlingen på EU-plan og vil tjene til støtte for Kommissionen i dens hjælp til medlemsstaterne med at gøre foranstaltningerne på dette felt mere gennemsigtige. Det vil endvidere muliggøre en udvidelse af informationsudvekslingen mellem de forskellige organisationer og de nationale og EU's regulerende myndigheder. De finansielle konsekvenser består i at indsamle de nødvendige reguleringsdata, sikre, at disse data formidles på behørig vis, og sætte medlemsstaterne og andre implicerede parter i stand til at gøre sig bekendt med denne og anden relevant information. Dette vil være et supplement til det eksisterende nyhedsbrev om kommerciel kommunikation. Begge disse foranstaltninger har fået enstemmig opbakning fra alle respondenterne på grønbogen. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse Informationsnettet Det primære middel til at opbevare, formidle og udveksle informationen vil blive et websted. Udviklingen, afprøvningen og driften af dette websted vil blive overdraget til en ekstern tjenesteyder. Derved etableres den nødvendige kanal for udveksling af reguleringsdata mellem Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder. B5-3000 1998 158,5 1999 135 2000 115 2001 115 I alt 523,5 (i tusinde ECU) ^ 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1 Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2 Ikke-opdelte bevillinger 6. UDGIFTERNES ART 6. 1 UDGIFTERNES ART Informationsnettet Udgifterne til eksterne kontrakter med henblik på etablering af websted: indsamling, sammenfatning af informationsudvekslingskanaler og drift af nettet i en pilotperiode på fire år. reguleringsdata indlæsning udvikling samt og af 7. FINANSIELLE VIRKNINGER PÅ DEL B 1999 1998 B5-3000 Globale kontrakter til etablering af netinfrastruktur Serverenhed: - maskinel - programmel - Internet-adgang - vedligeholdelse (maskinel og 30 10 15 30 4 programmel) - infrastruktur Personale *: lokal systemadministrator Web master Konvertering af lovgivning: (4 ECU/side-20. 000 sider) I alt 60 158,5 *) Seks måneder i løbet af det første ar. 6 12,5 25 6 25 50 20 135 (i tusinde ECU) 2000 2001 I alt 30 4 6 25 50 - 30 4 6 25 50 - 115 115 30 4 6 87,5 175 80 523,5 2 e] 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Udgiftskontrollen omfatter en kontrol af, at opgaverne er korrekt udført, inden der sker betaling, under hensyntagen til de kontraktlige forpligtelser og principperne om sparsommelighed og sund finansiel forvaltning. Der vil blive indsat bestemmelser mod svig (kontrol, fremlæggelse af rapporter osv. ) i alle kontrakter, der indgås mellem Kommissionen og eksterne tjenesteydere. 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Informationsnettet er specifikke målsætning kommercielle Den kommunikationstjenester i det indre marked og samtidig hjælpe medlemsstaterne med at sikre integrationen på det indre marked. Foranstaltningen har til formål at sikre, at de fremtidige EU-reguleringsrammer vil medvirke til at fremme investeringer i disse tjenester, hvilket naturligvis vil øge EU-industriens konkurrenceevne og jobskabelsen i den. handelen med fremme at Den sektor, der sigtes mod, spænder meget bredt. Ud over selve den kommercielle kommunikationssektor, som beskæftiger over 1 million mennesker i EU, vil foranstaltningen også være til gavn for dens brugere (dvs. alle virksomheder og organisationer, der bruger disse tjenester) og forbrugerne, som skulle komme til at råde over mere information om den vifte af varer og tjenesteydelser, der står til rådighed for dem på den indre marked. Endelig, men ikke mindst, vil en effektivt fungerende kommerciel kommunikationssektor afføde større udgifter i medierne og de nye medier. Medierne og den elektroniske handel vil derfor også drage fordel af denne foranstaltning. Informationsnettet er også et middel til at gøre den tilknyttede ekspertgruppes arbejde så åbent og gennemsigtigt som muligt og fremme udvekslingen af reguleringsdata. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Informationsnettet EU har enekompetence med hensyn til målsætningen vedrørende det indre marked, og der er behov for en dialog mellem medlemsstaterne baseret på en aftalt metodologi, der forestås og struktureres af Kommissionen, for at hjælpe dem med at fa det indre marked til at fungere. Denne type foranstaltning er blevet valgt, fordi man ellers ville stå over for en omfattende bølge af overtrædelsessager og krav om harmonisering På denne måde skulle Kommissionens fremtidige engagement kunne begrænses, og medlemsstaterne skulle blive hjulpet med at løse deres opgaver mere effektivt med en nettobesparelse af EU-midler til følge. HÙ Informationsnettet bygger på det grundlag, der allerede er opbygget med det eksisterende nyhedsbrev om kommerciel kommunikation, som blev igangsat inden denne meddelelse som et forum for diskussion. Nettet vil desuden opfylde forbrugerorganisationernes og folkesundhedsmyndighedernes krav om nemmere adgang til medlemsstaternes og EU's regler på dette felt. Foranstaltningen vil fa afledte virkninger og en multiplikatoreffekt. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Resultatindikatorer vil være de ændringer i de nationale foranstaltninger, der måtte blive foretaget med henblik på anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne på regelsættet for kommercielle kommunikationstjenester. Der vil hvert andet år blive forelagt overvågningsrapporter for Europa-Parlamentet. 10 UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III) Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommis sionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden. 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen Faste stillinger Midler tidige stillinger Tjenestemaend A 1,5 eller midlcrtidigt ansattc B 1 C Heraf Varighcd Ved anvendelse af eksisterende rcssourcer i det pagseldendc generaldirektorat eller den pagasldende tjeneste Ved anven delse af yderligere ressourcer 1,5 1 Mindst fern ar laenge S3 foranstalt ningen varer Andre ressourcer lait 2. 5 2,5 \Al 10. 2 De menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Ved anvendelse af eksisterende ressourcer til forvaltning af foranstaltningen, 2,5 mand/år a 108 000 ECU = 270 000 ECU (beregning baseret på kapitel A-l, A-2, A-4, A-5 og A-7). Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen Arlige udgifter (i tusinde ECU) Tjenestemaend Midlertidigt ansatte Andre ressourcer lait A B C Faste stillinger x årlige beløb 1,5 x 108 1x108 2,5 x 108 Midlertidige stillinger 162 108 270 10. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost (nr. og betegnelse) A-7030, M0der og indkaldelser i almindelighed (i tilknytning til ekspertgruppen) A-701 Tjeneste- befordrings- udgifter forbindelsc hermed og i Belob Beregningsmetode (i tusinde ECU) 1998 1999 2000 2001 2002 19,5 39 39 39 39 11,75 11,75 11,75 11,75 11,75 15 repraesentanter a 650 ECU x 4 moder = 39 000 ECU/ar, forste ar dog kun to moder = 15 repraesentanter a 650 ECU x 2 moder 19 000 ECU -En dags besog i hver EU- hovedstad = 650 ECU x 15 hovedstajder ••= 9 750 ECU pr. ar -To x en dags besog i Geneve - 2 x 1 000 ECU 2 000 ECU - 11 750 ECU/ar 1 alt 31,75 50,75 50,75 50,75 50,75 For 1998 dækkes de øvrige udgifter i forbindelse med foranstaltningen (de bevillinger, der ansøges om på budgetpost A-7030 og A-7010) via Kommissionens bevillinger til GD XV (samlet bevilling i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse den 18. februar). For de efterfølgende år vil de reelle administrative ressourcer afhænge af Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling på basis af det samlede beløb, der bevilges af budgetmyndighederne. Hl ISSN 0254-1459 KOM(98) 121 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 02 09 04 Katalognummer : CB-CO-98-141-DA-C ISBN 92-78-31850-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg t/J