title: Rapport från kommissionen om samarbetet med europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer på områden som berör utvecklingsländerna - (budgetåret 1996)

eurovoc_concepts:
EU financing
cooperation policy
developing countries
development aid
non-governmental organisation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17. 03. 1998 KOM(1998) 127 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om samarbclcl med europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer på områden som berör utvecklingsländerna (Budgetåret 1996) SAMMANFATTNING 1. Vid sitt möte den 28 november 1977 godkände rådet det förfarande som skall tillämpas vid utnyttjande av anslag under punkt B7-6000 i gemenskapens budget för samfinansiering av åtgärder med icke-statliga utvecklingsorganisationer. Enligt detta förfarande skall kommissionen varje år lägga fram en rapport för rådet om utnyttjande av de anslag som beviljats under föregående budgetår. Kommissionen lägger fram denna rapport för budgetåret 1996. 2. Trots att rådets godkännande bara omfattar anslagen under budgetpunkt B7-6000 behandlas i denna rapport också andra viktiga områden för såsom samarbete med livsmedelsbistånd, humanitärt bistånd, särskilda program och samordning mellan dessa organisationer. Genom dessa olika bidrag från kommissionens berörda avdelningar ges en samlad överblick. utvecklingsorganisationer icke-statliga Jämför rådets dokument R/207/78 (GCD) av den 26 januari 1978. -7 INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAMARBETE MED ICKE-STATLIGA UTVECKLINGSORGANISATIONER UNDER 1996 I. EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAM FINANSIERING AV PROJEKT I UTVECKLINGSLÄNDER OCH KAMPANJER FÖR INFORMATION OM UTVECKLINGSFRÅGOR SOM GENOMFÖRS I EUROPA AV EUROPEISKA ICKE-STATLIGA ORGANISATIONER (PUNKT B7-60001 BUDGETEN) 1. 1 Allmän översikt 1. 2 Europeiska gemenskapens program 1996 för samfinansiering av projekt i utvecklingsländer som genomförs av europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer 1. 2. 1 Huvuddragen i 1996 års program * 1. 2. 2 Globalt gåvobistånd (block grants) 1. 2. 3. Mottagarländer 1. 3 Samfinansiering av kampanjer för information om utvecklingsfrågor i EG 1. 3. 1 Huvuddragen i 1996 års program 1. 4 Samfinansieringsprogrammet 1976-1996 1. 5 Förbindelserna med de icke-statliga utvecklingsorganisationernas kontaktkommitté 1. 6 Rådets förordning om samfinansiering av åtgärder som genomförs av europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer 1. 7 Framtidsutsikter II. ANDRA SAMARmrrSOMRÅDHN 2. 1 Livsmedelsbistånd som förmedlas av icke-statliga utvecklingsorganisationer (avdelning B7-2 i budgeten) 2. 2 Lagring och förvamingssystem yl £L Sida 1 <J^ 3 4 4 6 6 8 9 10 10 11 13 15 15 17 17 19 2. 3 Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) (kapitel B7-21 i budgeten, Lomékonventionen och beslutet avseende utomeuropeiska länder och territorier) 2. 3. 1 Allmän översikt över det humanitära biståndet under 1996 2. 3. 2 Humanitära biståndsaktioner 2. 3. 3 Samarbete med icke-statliga organisationer 2. 4 Samarbete med icke-statliga organisationer när det gäller bistånd till flyktingar samt återvändande och fördrivna personer 2. 4. 1 Samarbete med de icke-statliga organisationerna för bistånd till flyktingar och fördrivna personer i Asien och Latinamerika i syfte att bidra till dessas självförsörjning 2. 4. 2 Bistånd till flyktingar, återvändande och fördrivna personer (artikel 255 i den fjärde Lomékonventionen) 2. 5 Återanpassningsprogram i utvecklingsländer 2. 5. 1 Rehabiliteringsåtgärdcr (budgctrubrikcrna B7-3210 och B7-6410 i 1996 års budget) 2. 6 Europeiskt program för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika: artikel B7-3200 i budgeten 2. 6. 1 Allmänna målsättningar för det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika 2. 6. 2 Särskilda målsättningar 2. 6. 3 Slutsatser 2. 7 Europeiska gemenskapens hälsoåtgärder, särskilt när det gäller aids, i utvecklingsländer: de icke-statliga organisationernas roll (AVS-länder) 2. 8 Miljö- och skogssektorerna (budgetposterna B7-6200 miljö och budgetpost B7-6201 skog) (AVS-länder) 2. 8. 1 Budgetpost B7-6200 Miljö 2. 8. 2 Budgetpost B7-6201 : Tropiska skogar 2. 9 B7-6004 2. 10B7-6005 2. 11 Decentraliserat samarbete (B7-6430) 2. 11. 1 Målsättningar 2. 11. 2 Budgetrubrik B7-6430 19 19 20 20 21 21 22 23 23 25 25 27 29 29 31 31 32 33 34 34 35 TABELLER avseende budgetpost B7-6000 I. Översikt över utvecklingsprojekt som sam finansierats av EG under perioden 1976-1996 fördelade på mottagarländer II. Fördelning mellan medlemsstater av gemenskapsmedel som beviljats under perioden 1976-1996 III. Fördelning mellan medlemsstaterna av gemenskapsmedel som beviljats för samfinansiering 1996 Sida 37 40 41 A C INLEDNING Det samarbete som har bedrivits mellan de europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationerna och Europeiska gemenskapen under de senaste 20 åren avspeglar den solidaritet som de europeiska medborgarna har visat genom att stödja de icke-statliga organisationernas arbete för att bistå fattiga och marginaliserade befolkningsgrupper i utvecklingsländerna. Gemenskapen bidrar huvudsakligen genom sam finansiering av de icke-statliga organisationernas i dessa länder och informationskampanjer för att höja utvecklingsprogram för medvetenheten om utvecklingsfrågor livsmedelsbistånd och tryggad livsmedelsförsörjning samt genom humanitärt bistånd och stöd på många andra specialiserade områden. i Europa, genom program Trots att de finansiella medlen för utvecklingssamarbete har minskat under senare år och trots de budgetrestriktioner som kommissionen för närvarande berörs av, har icke-statliga gemenskapen organisationernas förfogande. finansiella medel regelbundet till de ställt Under 1996 anslogs mer än 703. 6 miljoner ecu från gemenskapens budget till icke statliga organisationer för utvecklingssamarbete och humanitär verksamhet i utvecklingsländer (jämfört med 821,5 miljoner ecu 1995 och 803,3 miljoner ecu 1994). De icke-statliga organisationerna har dessutom spelat en viktig roll för genomförandet av insatser inom EU:s program för Latinamerika och Asien och för genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens program. Den särskilda budgetposten för samfinansiering av utvecklingsåtgärder med europeiska icke-statliga organisationer uppgick till 175 miljoner ecu1 1996 jämfört med 174 miljoner ecu 1995 och 145 miljoner ecu 1994. I avsnitt I i denna årsrapport behandlas icke-statliga organisationers åtgärder som samfinansierats av kommissionen genom budgetpost B7-6000. På grund av det stora antalet åtgärder har förteckningar över samfinansierade utvecklingsprojekt och informationskampanjer inlc bifogats denna rapport. De kan erhållas från generaldircktoratct för bistånd (GD V1II/B/2). Varav 1 miljon ecu överfördes från budgetpost B7-6006 (bistånd till icke-statliga organisationer som arbetar i Kuba) A I avsnitt H, "Andra samarbetsområden", lämnas information om de andra viktiga sektorer inom EG:s utvecklingsbistånd där de icke-statliga organisationerna spelar en framträdande roll, och som finansieras genom EG:s budget och enligt artikel 254 och 255 i den fjärde Lomékonventionen. EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAMARBETE MED ICKE-STATLIGA UTVECKLINGSORGANISATIONER UNDER 1996 Det stora antal budgetposter som ställdes till de icke-statliga organisationernas förfogande under 1996 avspeglar den roll de spelar vad gäller nästan alla aspekter av gemenskapens program för utvecklingssamarbete. Följande tabell omfattar de viktigaste områdena för samarbete med icke-statliga organisationer. 1. Samfinansiering av utvecklingsprojekt i utvecklingslander 2. Samfinansiering av kampanjer for att hoja medvetenheten om utvecklingsfragor i Europa 3. Samfinansiering av de europeiska utvecklingsorganisationernas kontaktkommitte och utvarderingar etc. 4. Livsmedelsbistand 5. Humanitart bistand (ECHO) 6. Rehabiliteringsprogram i utvecklingslander 7. Rehabiliteringsprogram i Sodra Afrika 8. Bistand till flyktingar och fbrdrivna personer 9. Sarskilt program for Sydfrika 10. Andra budgetposter som ar tillgangliga for icke-statliga organisationer (Vietnam, Kambodja, halsa, miljo etc) I 1996 milj ecu 155 1995 milj ecu 139,9 - 18,3 1,7 111,2 301' 42,8 14,6 25,4 13,6 20 16,0 1,4 ~ 214,0 328 44,0 13,9 15,7 48,6 ej tillampligt Gemenskapens bidrag från EG:s budget till de icke-statliga-organisationernas projekt uppgick till cirka 703,6 miljoner ecu 1996. Ungefärlig siffra. Humanitärt bistånd organisationer utgjorde 46 % av den totala budgeten 1996. förmedlat genom icke-statliga Förutom icke-statliga organisationers projekt finansierade genom medel från EUF, ALA/MEDA-fonderna Ungefarliga siffror. I. EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAMFINANSIERING AV PROJEKT I UTVECKLINGSLÄNDER OCH KAMPANJER FÖR INFORMATION OM UTVECKLINGSFRÅGOR SOM GENOMFÖRS I EUROPA AV EUROPEISKA ICKE-STATLIGA ORGANISATIONER (punkt B7-6000 i budgeten) 1. 1 Allmän översikt De viktigaste målen för programmet 1996 var följande: - I utvecklingsländer: att stödja lokala initiativ för att bekämpa fattigdom på gräsrotsnivå som utvecklats i partnerskap med europeiska icke-statliga organisationer. - I Europeiska unionen: att stödja verksamhet för att öka medvetenheten i Europa om de problem som utvecklingsländerna står inför och det inbördes förhållandet mellan Nord och Syd samt att bidra till att samarbetet stärks dels mellan de olika europeiska icke-statliga organisationerna själva, dels mellan europeiska icke-statliga organisationer och gemenskapens institutioner genom kontaktkommittén för de icke-statliga utvecklingsorganisationema och Europeiska gemenskapen. Precis som föregående år kanaliserade kommissionen ungefär 90 % av anslagen under punkt B7-6000 till samfinansiering av åtgärder i utvecklingsländer, medan återstoden avsattes till samfinansiering av åtgärder för att öka medvetenheten hos allmänheten i Europeiska gemenskapen och till stöd till kontaktkommittén för de icke-statliga utvecklingsorganisationerna och Europeiska gemenskapen. Åtagandebemyndigandena enligt punkt B7-6000 i 1996 års budget uppgick till 174 miljoner ecu (plus 1 miljon ecu som överfördes från budgetpunkt B7-6006 för icke-statliga organisationer i Kuba). Delta belopp utbetalades sam finansierades. i sin helhet 1996 och totalt 824 projekt I nedanstående tabell ges en översikt över antalet projekt som kommissionens enhet för sam finansiering av åtgärder med icke-statliga organisationer har behandlat respektive samfinansierat under 1996. -4- Antal projekt som handlagts 1996 Antal projekt som samfinansierats 1996 Antal projekt som avslagits 1996 Antal projekt som overtoils till 1997 1 254 276 645 179 179 430 33 64 Projekt i utvecklingslander Projekt for att hoja medvetenheten om utvecklingsfragor i Europa Totalt 1 530 824 212 494 i de fastställs villkoren Kommissionens enhet för samfinansiering med icke-statliga organisationer behandlar detta stora antal ansökningar med beaktande av de kriterier och regler allmänna som Vid behandling av varje ansökan granskas särskilt de icke-statliga organisationernas yrkesmässiga och finansiella tillförlitlighet, projektets art, kapaciteten till insatser hos partnern i utvecklingslandet och förbindelsenia mellan denna partner och den europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationen, projektets eventuell dess multiplikatoreffekt på berörda målgrupper. samfinansiering genomförbarhet förväntade verkan, och för Europeiska gemenskapemas kommission "Allmänna villkor för samfinansiering av projekt som genomförs i utvecklingsländer av icke-statliga organisationer" (dok. VIII/764/87) och "Allmänna villkor för samfinansiering av projekt för att höja den allmänna medvetenheten om utvecklingsprojekt som genomförs av icke statliga organisationer (dok VIII/271 /87). -5- 1. 2 Europeiska gemenskapens program 1996 för samfinansiering av projekt icke-statliga som genomförs av europeiska i utvecklingsländer utvecklingsorganisationer 1. 2. 1 Huvuddragen i 1996 års program Under 1996 samfinansierades 645 projekt till ett sammanlagt belopp på 154,5 miljoner ecu vilket utgjorde 90 % av åtagandena under B7-6000, inklusive 164 åtgärder inom systemet med globalt gåvobistånd (s. k. block-grants). När det gäller de icke-statliga organisationernas projekt fortsatte kommissionen att prioritera sådana projekt som visade ett starkt engagemang för utvecklingen till offentligt på gräsrotsnivå och för grupper som utvecklingssamarbete. Projekt både i landsbygdsområden och i tätorter erhöll stöd med en märkbar ökning av den senare typen av projekt. Huvudsektorer för landsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård, ekonomisk insatserna var verksamhet inklusive mikrokrediter till små företag och projekt för socialt stöd. inte har tillgång Gemenskapen fortsatte att särskilt uppmuntra icke-statliga organisationers projekt - i länder där rehabilitering eller en övergång till demokrati sker, - för att stärka kapaciteten hos de europeiska icke-statliga organisationernas partner i utvecklingsländerna, - i Medelhavsområdet och i arabvärlden som en del av EU. s stöd till det framväxande civilsamhället. Stor vikt läggs fortsatt vid projekt som rör kvinnor, och kommissionen har sam finansierat ett antal projekt som syftar till att förbättra kvinnors tillgång till utbildning och inkomstbringande verksamhet både i landsbygdsområden och i tätorter. En annan viktig grupp av stödmottagare är gatubarn. Ökad medvetenhet om hur sårbara fattiga barn är för industrin med sexturism har bidragit till att påskynda prioriteringen av denna utsatta grupp, och 1996 godkändes fiera innovativa projekt som kombinerar tillgång till utbildning med möjligheter att generera inkomster för de familjer som är berörda. -6 ta hänsyn i form av stödjande icke-statliga organisationer som Institutionellt stöd till partner i utvecklingsländerna: Europeiska icke-statliga organisationer arbetar med en mängd olika partner i utvecklingsländerna, såväl mellanled lokala organisationer på gräsrotsnivå. Under senare år har kunnat konstateras att utvecklingsländernas icke-statliga organisationers egna förmåga att utveckla och genomfora projekt har ökat och att i-ländernas icke-statliga organisationer samtidigt har börjat skifta från direkt genomförande till en mer stödjande och rådgivande roll. Kommissionen har aktivt uppmuntrat de europeiska icke-statliga organisationer som är deras partner att till behovet hos organisationerna i utvecklingsländerna av att bygga upp institutioner och kapacitet. En särskild möjlighet för detta har sedan 1988 funnits inom ramen för budgetpost B-6000. Denna har varit underutnyttjad av europeiska icke-statliga organisationer, vilket noteras i den utvärdering som utfördes av kommissionen 1994. I maj 1996 hölls ett seminarium i detta ämne med icke-statliga organisationer från i- och uländer varvid en av de viktigaste slutsatserna var att institutionellt stöd kräver långsiktiga moraliska, politiska och finansiella åtaganden som kräver att både de icke-statliga organisationerna och kommissionen själv förskjuter tyngdpunkten från den nuvarande projektbaserade metoden till en mer långsiktig programmetod. De icke-statliga organisationernas synpunkter och praxis på detta område utvecklas och förändras snabbt vilket kommissionen aktivt stödjer och kommer att ta hänsyn till när den ser över de allmänna villkoren för samfinansiering. icke-statliga Ett särskilt seminarium som kommissionen anordnade för organisationer i slutet av 1995 sammanförde flera icke-statliga organisationer från Maghrcb-länderna och EG i syfte alt starta ett initiativ för att utveckla banden mellan dem och främja ett utökat partncrskap. Detta utgör en del av det mer övergripande gemenskapsprogrammet för att utveckla närmare band i Medelhavsområdet, och när det gäller icke-statliga organisationer, att stödja det framväxande civilsamhället i dessa regioner. Initiativet har vidareutvecklats 1996 ett genom utbildningsprogram för arabiska icke-statliga organisationer om frågor som rör utvecklingen på landsbygd och i tätort och genom att informationen om givarmedel och om hur tillgång fås till dessa har förbättrats. Många projekt som rör icke-statliga organisationers verksamheter bland palestinierna och i Libanon fortsatte att godkännas. organisationer icke-statliga europeiska startat har att Utvärderingar: Som en följd av de utvärderingar som kommissionen genomförde 1994, särskilt på området för krediter och kapacitetsuppbyggnad, har den vidtagit särskilda åtgärder för att göra det möjligt att tillämpa de kunskaper man tillägnat sig i nya projekt och föra en utökad politisk dialog. Seminarier har hållits för att sprida resultaten från utvärderingarna och experter har konsulterats för projektbedömning. Detta har lett till att kvaliteten på de projekt som lagts fram inom dessa två områden där icke-statliga organisationer är verksamma avsevärt har förbättrats och har möjliggjort för kommissionen att dra nytta av projekterfarenheter för policydiskussioner med icke-statliga organisationer och andra givare. 1. 2. 2 Globalt gåvobistånd fblock grants^ Globalt gåvobistånd erbjuds till ett antal europeiska icke-statliga organisationer som på ett tillfredsställande sätt har samarbetat med kommissionen under en längre tid. Det viktigaste syftet med globalt gåvobistånd är att förse de icke statliga organisationerna med flexibel finansiering för mindre omfattande åtgärder (t. ex. inköp av utrustning, uppförande av infrastruktur i mindre skala, stöd till utbildning etc). Sådana åtgärder kompletterar ofta större projekt och kan också användas för att upprätta de första samarbetskontakterna med nya partner i utvecklingsländerna. Under 1996 anslogs globalt gåvobistånd till icke-statliga organisationer i totalt 164 fall för sammanlagt 21,9 miljoner ecu. Mellan 1984 och 1996 har kommissionen samfinansierat globalt gåvobistånd i 1 330 fall till ett belopp av 167,9 miljoner ecu. AR 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 ELOPP LOBALT ÅVO- ISTÅND % AV ÅTAGANDEN ENLIGT ARTIKEL FALL ANTAL AV GLOBALT GÅVO-BISTÅND ANTAL MIN1- ATGARDER' BELOPP SOM GEMENSKAPEN GIVIT PER MINI- ATGARD(ecu)1 3,1 3,7 5,7 6,8 8,8 9,9 9,7 13,1 18,1 21,9 21,5 23,7 21,9 9 11 13 11 11 12,4 10,8 12,6 16,5 16,2 14,8 13,6 12,5 39 43 50 59 79 96 97 118 140 159 134 152 164 383 450 671 822 961 1082 1. 099 1447 1 935 2. 263 2 239 2. 435 8 202 8 146 8 507 8 272 9 153 9 105 8 857 9 061 9 363 9 666 9 606 9. 726 ej tillampl ej tillampl Denna siffra blir inte tillgänglig förrän i slutet av 1997. - 8- 1. 2. 3. Mottagarländer Under 1996 samfinansierades 645 utvecklingsprojekt som genomfördes i 100 utvecklingsländer. Gemenskapens bidrag till dessa åtgärder fördelar sig geografiskt på följande sätt: 1996 miljoner ecu 45,9 46,2 24,7 6,2 7,9 0,8 0,9 132,6 % 34,6 34,8 18,6 4,7 6,0 0,6 0,7 100 1995 (%) 32,4 36,1 17,5 6,0 8,0 0. 0 0. 0 1994 (%) 33,9 40,6 16,0 3,7 5,3 0,1 0,4 100,0 100,0 - Afrika soder om Sahara - Latinamerika - Asien - Vastindien - Medelhavsomradet - Stillahavsomradet - Andra TOTALT Fördelnigen mellan AVS-länder och icke-AVS-länder såg ut på föjande sätt: 1996 miljoner ecu % - AVS-lander - Icke-AVS-lander TOTALT 53,37 79,22 132,6 40,25 59,75 100,0 1995 (%) 37,2 62,8 100,0 1994 (%) 36,3 63,7 100,0 Omfattar inte geografisk fördelning av 1996 års globala gåvobistånd som uppgick till 21,9 miljoner ecu. Denna fördelning kommer inte att bli tillgänglig förrän i slutet av 1997 och påverkar inte nämnvärt den generella bilden av anslagen fördelade på mottagarland. 2 Projekt som omfattar flera länder. 1. 3 Samfinansiering av kampanjer för information om utvecklingsfrågor i EG 1. 3. 1 Huvuddragen i 1996 års program Under 1996 samfihansierades 179 projekt till ett belopp av 18,3 miljoner ecu, vilket motsvarade 10 % av åtagandena under punkt B7-6000. Av dessa projekt var 42 multiprojektprogram vari ingick 289 miniprojekt för totalt 1,63 miljoner ecu. Allmänt sett är syftet med dessa projekt att informera, öka medvetenheten hos och mobilisera den europeiska allmänheten vad gäller utvecklingsfrågor, för att öka stödet för strategier och åtgärder som kan få en positiv effekt för utvecklingsländernas befolkningar. Sektorn för konventionell utbildning är återigen ett viktigt område för de icke statliga organisationernas insatser (34 projekt samfinansierades 1996, med många andra inklusive skolor bland målgrupperna). En större utvärdering håller på att göras, varvid de icke-statliga organisationernas strategier för att ge utbildning om utveckling en mer bestående plats i skolornas utbildningssystem granskas särskilt (resultaten från utvärderingen kommer att finnas tillgängliga i slutet av 1997). I de projekt som sam finansierades 1996 har man uppmuntrat till en större betoning på utbildning av lärare och till ett mer systematiskt synsätt i fråga om kursplaner, liksom arbete med utbildningsmyndighcter på lämpliga nivåer. Konsumenter utgör en annan viktig målgrupp. Antalet projekt som behandlar frågor som rör rättvis handel ökar (14 projekt 1996, jämfört med 10 projekt 1995) och vissa icke-statliga organisationer har också genomfört projekt som behandlar andra handelsaspekter (skydd av tropiska skogar, biologisk icke-statliga mångfald, organisationernas verksamhet på detta område tycks bli allt mer omfattande och det är också ett område där samarbetet mellan icke-statliga organisationer från olika medlemsstater är starkt och där det finns stor potential för allianser med andra sociala rörelser (miljörörelser, barns rättigheter etc). barnarbete). De arbetstagares rättigheter, som verksamma organisationer Ett annat område där verksamheten har ökat är globaliseringens inverkan. Icke statliga för är fackföreningsutbildning har ägnat sig åt detta under en tid. Samma tema börjar i arbetet dock att framträda alltmer i verksamheten inom ungdomssektorn, inom lokala sammanslutningar och i projekt som förbinder organisationer i Europa utvecklingsländerna (kvinnoorganisationer, folkbildningsrörelser, kyrkligt baserade grupper). organisationer liknande området med på i -10 Främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, slutligen, har tillsammans med förhållandet mellan utvecklingsmöjligheter och konfliktsituationer, kontinuerligt uppmärksammats av icke-statliga organisationer (sju projekt inriktades särskilt på dessa frågor, medan de i andra projekt införlivades i kampanjer som omfattade ett bredare ämne). Vid det andra forumet om utbildning om utveckling, som ägde rum i Lissabon i november 1996, inleddes arbetet med att undersöka möjligheterna att öka den strategiska planeringen när det gäller informationskampanjer och utbildning om utveckling. Ett av forumets viktigaste förslag var att arrangera en sommarkurs för att möjliggöra för icke-statliga organisationer från alla medlemsstater att utbyta erfarenheter och metoder på nyckelområden. Kursen kommer att hållas i Storbritannien 1997 och ta upp sambanden mellan utbildning om utveckling och bekämpning av rasism samt förbindelser mellan fattigdom, nord och syd narkotikafrågor och förebyggande av konflikter. inom sådana områden som kampen mot 1. 4 Samfinansieringsprogrammet 1976-1996 Samfinansieringsprogrammet under punkt B7-6000 inleddes på försök 1976 med en lägre summa åtagandebemyndiganden (2,5 miljoner ecu). Under de följande åren ökade anslagen gradvis, delvis som ett resultat av aktivt stöd från Europaparlamentet, och 1996 uppgick de till 174 miljoner ecu. I tabellen nedan ges en översikt över utvecklingen av tillgängliga anslag och åtaganden som gjorts under budgetpost B7-6000. - 1 1- AR TUXGANGLIGA ANSLAG ATAGANDEN UTNYTTJANDEGRAD (miljoner ecu) (miljoner ecu) 1976 1986 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 2,5 46,0 90,2 104,6 110,0 145,0 135,0 [174,0] 157,5' [174+1] 175,02 2,5 45,0 90,2 104,1 109,9 135,0 145,0 157,3 175,02 (%) 100 98 100 99,5 100 100 100 99,9 100 Under denna period samfinansieradcs 9 119 projekt med icke-statliga organisationer. Gemenskapens bidrag till dessa var 1 361 miljoner ecu. Fördelningen mellan projekt i utvecklingsländer och informationskampanjer var följande: 1976-1996 Antal projekt EG:s bidrag % Projekt i utvecklingslander Informationskampanj er TOTALT 7 420 1699 9119 (miljoner ecu) 1230 131 1361 90,4 9,6 100 7 420 utvecklingsprojekt har genomförts av ca 650 icke-statliga organisationer i 133 utvecklingsländer. 16,5 miljoner ecu överfördes till budgetposterna för rehabilitering, aids, utbildning och kampanjer för information om utbildningsfrågor för att finansiera brådskande projekt som genomfördes av icke-statliga organisationer. " Tillskott av 1 miljon ecu som överförts från budgetpost B7-6006 (Stöd till icke statliga organisationers verksamhet på Kuba) -12- Gemenskapens bidrag fördelades geografiskt på följande sätt: 1976-1996 miljonerecu Afrika soder om Sahara Latinamerika Vastindien Asien Medelhavsomradet Stillahavsomradet Andra1 TOTALT 465,3 403,8 46,7 214,9 68,5 5,8 3,8 1208,82 % 38,5 33,4 3,8 17,8 5,7 0,5 0,3 100 Av gemenskapens totala bidrag gick 42,9% till AVS-länderna och 57,1% till andra utvecklingsländer. Tabell I och II i bilagan visar fördelningen på mottagarländer respektive fördelningen av de anslag som gjorts till icke-statliga organisationer i varje medlemsstat. Cirka hälften av alla de åtgärder som samfinansierats och 50 % av de medel för vilka åtaganden gjorts kan hänföras tilll de fem senaste budgetåren, dvs. 1991 till 1996. Gemenskapens genomsnittliga bidrag till projekt i utvecklingsländerna ökade från 123 000 ecu 1985 till 275 000 ecu 1996. 1. 5 Förbindelserna med de kontaktkommitté icke-statliga utvecklingsorganisationernas som Under de senaste 22 åren har kommissionen byggt upp nära förbindelser med demokratisk kontaktkommitté utvecklingsorganisationernas paraplygrupp som via valda nationella delegationer företräder över 800 europeiska utvecklingsorganisationer. De europeiska icke-statliga organisationemas konferens 1996 hölls på temat "Ett Europa som är öppet för världen, civilsamhället, regeringskonferensen, unionen och utvecklingsländerna" och fokuserade i huvudsak på problemen med samstämmighet mellan EU:s politik på olika områden, bland annat utvecklingssamarbetet, jordbruks- och handelspolitiken en är Projekt som omfattar flera länder. Inkluderar inte geografisk fördelning 1996 av globalt gåvobistånd på 21,9 miljoner ecu. -13- de som principer och på. Vid utrikespolitiken utvecklingsorganisationernas årliga generalförsamling hölls diskussioner på följande teman: "Efter Lomé IV", "Fattigdom i nord och syd" och "Kontaktkommitténs utvärdering". grundas bör De viktigaste slutsatserna i kontaktkommitténs utvärdering 1995/1996 fokuserade på behovet av att stärka och förnya de nationella delegationerna samt att klargöra deras roll och ansvar, för att säkerställa att de deltagande organisationerna engagerar sig i högre grad och delar uppgifterna med det centrala sekretariatet. I samarbete med de 15 nationella delegationerna pågår utarbetade av en strategisk plan för kontaktkommittén för perioden 1997-2000. Under hela 1996 fördes kontinuerliga diskussioner mellan kommissionen och kontaktkommittén om olika aspekter av de allmänna villkoren för samfinansiering med icke-statliga organisationer som förberedelse inför översynen av dessa villkor. Regelbundna diskussioner hölls också om andra poster i gemenskapsbudgeten som är tillgängliga för icke-statliga organisationer. Under 1995 inledde de icke-statliga organisationerna och kommissionen en övergripande granskning av förbindelserna mellan EU och de icke-statliga organisationerna, känd som "Elewijf-dialogen (efter den lilla belgiska stad där det första mötet hölls). Syftena med dialogen är att åstadkomma en bättre förståelse av hur en icke-statlig europeisk utvecklingsorganisation ser ut, att harmonisera villkoren för de icke-statliga organisationernas tillträde till de olika posterna i EG:s budget och att fastställa grundläggande principer och riktlinjer för samarbetet mellan kommissionen och de icke-statliga organisationerna. Under 1996 utarbetades en stadga för icke-statliga utvecklingsorganisationers grundläggande principer för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd, och i denna anges de viktigaste egenskaper och värden icke-statliga organisationernas arbete. Stadgan är också avsedd att ge kommissionen bättre förståelse för de icke-statliga organisationernas särskilda art och en bättre inblick i deras bidrag till utveckling. Framsteg noterades också när det gäller att ange principer för samarbetet mellan kommissionen och icke-statliga organisationer och områden för harmoniscring av villkoren för icke-statliga organisationers tillgång till gemenskapsfinansiering, särskilt när det gäller kontrakt. Detta arbete fortsätter under 1997. som kännetecknar de Efter framgångsrika samråd 1996 mellan kommissionen och icke-statliga organisationer om nödhjälp, rehabilitering och utveckling gav kommissionen icke-statliga uttryck för sin vilja att utöka den politiska dialogen med organisationer om sektoriella och geografiskt inriktade frågor, dvs. på "mellannivå", och inte på makronivå. I slutet av 1996 inleddes diskussioner för att -14- fastställa målen med en sådan dialog samt identifiera lämpliga sektoriella frågor och geografiska regioner. 1. 6 Rådets förordning om samfinansiering av åtgärder som genomförs av europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer Kommissionen lade fram sitt utkast till förslag till rådets förordning i juli 1995. På av meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna och mellan grund medlemsstaterna och kommissionen om kommittébestämmelser (gällande befogenheterna för den rådgivande kommitté som skall inrättas för att biträda kommissionen) stod dock förhandlingarna inom rådet stilla under 1995 och 1996. En första behandling av förslaget till förordning ägde rum i Europaparlamentet i december 1995 varvid Europaparlamentet i sitt yttrande stödde kommissionens utkast till förslag. I juli 1997, slutligen, kunde rådet nå en gemensam ståndpunkt som kommer att överlämnas till parlamentet för en andra behandling. 1. 7 Framtidsutsikter Under 1996 har världsekonomins globalisering påverkat många av de fattigaste befolkningsgrupperna i utvecklingsländerna och lett till att klyftan mellan de rika och de fattiga har vidgats. Därutöver har offentliga tjänster, särskilt inom nyckelområden som hälsovård och utbildning, gradvis dragits tillbaka, vilket har lett till att man i många länder har kallat på de icke-statliga organisationerna för att fylla detta tomrum. Under denna period av snabb förändring i hela världen står därför de icke-statliga organisationerna inför många svåra utmaningar, som leder till förändringar av såväl dessa organisationers karaktär som av formerna för samarbetet mellan dem och givarna. Kommissionen är medveten om dessa utmaningar och om behovet att utöka den politiska dialogen med de icke-statliga organisationerna om hur man skall klara av dem. Därutöver finns ett tydligt behov av ökad dialog för att säkerställa större samstämmighet officiella biståndsprogram och den verksamhet som gemenskapen finansierar och som genomförs av icke-statliga organisationer. och komplementaritet mellan gemenskapens Under 1997 kommer kommissionen därför att fortsätta och bredda den politiska dialogen med de icke-statliga organisationerna så att den utöver frågor på makronivå också omfattar "mellannivån" (dvs. sektoricllt och geografiskt baserade frågor). Översynen av de allmänna villkoren för samfinansiering fortsätter att prioriteras under 1997 och bygger på det förberedande arbete som har utförts 1996. -15- Samråd både internt inom kommissionen och med de europeiska icke-statliga organisationerna kommer att fortsätta vad gäller harmonisering av villkoren för dessa organisationers tillgång till de olika poster i gemenskapsbudgeten under vilka de kan erhålla finansiering. Kommissionen kommer att öka kontakterna med sina samfinansierande motparter i medlemsstaterna för att behandla frågor av gemensamt intresse och för att utbyta erfarenheter. Kommissionen kommer att fortsätta att aktivt stödja bildandet av verkliga partnerskap mellan europeiska icke-statliga organisationer och deras motparter i u- länderna, särskilt genom stöd till åtgärder för att bygga upp kapaciteten hos icke statliga organisationer i u-länderna för att möjliggöra för dem att delta i byggandet av ett starkt civilsamhälle och för att säkerställa insatsernas varaktighet. -16- II. ANDRA SAMARBETSOMRÅDEN Livsmedelsbistånd 2. 1 utvecklingsorganisationer (avdelning B7-2 i budgeten) förmedlas som av icke-statliga Beslut om totala livsmedelsanslag avseende icke-statliga organisationer som fattades 1996: Under 1996 fattades beslut om livsmedelsbistånd förmedlat av icke-statliga organisationer till ett sammanlagt värde av 106,54 miljoner ecu. Detta motsvarar 21,1 % av det totala livsmedelsbistånd som finansierades av EG och utgör 45 % av det indirekta livsmedelsstödet (stöd till internationella organisationer - WFP, UNHCR, UNRWA, ICRC - och till icke-statliga utvecklingsorganisationer) för 1996. Detta stöd fördelades på följande sätt: PRODUKT Spannmal Mjolkpulver Socker Vegetabilisk olja Baljfrukter Andra produkter Lagring, forvarningssystem Redskap I KVANTITET 165 000 ton 3 300 ton 2 300 ton 7 500 ton 13 000 ton 16,5 miljoner ecu 6,36 miljoner ecu 6,5 miljoner ecu Under 1996 erbjöd EG de icke-statliga organisationerna två möjligheter att genomföra sitt livsmedelsbistånd. Antingen kunde de använda sig av EURONAID:s tjänster (EURONAID är en tjänsteorganisation som har bildats och som leds av 24 europeiska internationella icke-statliga organisationer, bl. a. de organisationer som lämnar de flesta ansökningarna om livsmedelsbistånd), eller också kunde ett direkt kontrakt upprättas mellan den icke-statliga organisationen och kommissionen. Under 1996 genomfördes emellertid den största delen av detta stöd genom EURONAID. -17 Förfarandet för anslag till särskilda projekt Efter det allmänna beslutet till förmån för icke-statliga organisationer, följer i nästa stadium anslag till särskilda projekt. Ett beslut om beviljande av anslag eller om avslag åtföljt av motivering fattas enligt ett förfarande som omfattar: en granskning av ansökan (utgifternas förenlighet med våra prioriteringar, den föreslagna åtgärdens verkan) som utförs av personalen vid huvudkontoret och av den berörda delegationen (i tillämpliga fall i samarbete med den personal för tekniskt bistånd som finns på plats i landet). Det tekniska biståndet spelar en mycket viktig roll eftersom det möjliggör en nära dialog med de icke-statliga organisationerna och diskussioner om deras projekt/idéer ifråga om tryggad livsmedelsförsörjning och livsmedelsbistånd. Tekniskt bistånd har nu inrättats i de flesta av de länder som gemenskapen prioriterar. Under 1996 anslogs sammanlagt 97,1 miljoner ecu till särskilda projekt. 1996 - ett år då stora omläggningar av gemenskapens politik för livsmedelsstöd och livsmedelssäkerhet ägde rum Under 1996 bekräftades förskjutningen av EG:s politik för livsmedelsbistånd till tryggad livsmedelsförsörjning. Denna nya hållning bekräftades genom ministerrådets godkännande den 27 juni 1996 av en ny förordning om politiken för livsmedelsbistånd och förvaltning av detta samt särskilda åtgärder för att främja en tryggad livsmedelsförsörjning. Målen för dessa åtgärder anges i artikel 1. 3 i den nya förordningen. att inom åtgärder integrera till för stora omläggningen politiken för Förutom den livsmedelsbistånd tryggad livsmedelsförsörjning kännetecknas detta nya synsätt av möjligheten att, direkt eller via våra partner, förse mottagarländer med finansiella medel för stödåtgärder för en tryggad livsmedelsförsörjning som syftar till att förbättra livsmedelsförsörjningen på ett hållbart och långsiktigt sätt. 1 artikel 5 i den nya förordningen anges vilka åtgärder som denna typ av finansiering avser. utveckling och De icke-statliga organisationerna bidrog under hela detta förfarande till arbetet i kontaktkommittén som spelade en aktiv roll i via en arbetsgrupp diskussionerna. -18 Nya allmänna villkor för samarbete: På grundval av denna nya strategiska ram för åtgärder som rör livsmedelsbistånd och tryggad livsmedelsförsörjning har nya allmänna villkor för samarbete mellan icke-statliga organisationer och EG utarbetats och bör finnas tillgängliga för dessa organisationer under det andra halvåret 1997. Syftet med dessa nya allmänna villkor är att förena de villkor och kontrakt som gäller för samarbetet med icke-statliga organisationer på alla områden. De kommer i synnerhet att fastställa samarbetsregler och förfaranden för finansiellt och tekniskt bistånd till stödåtgärder för en tryggad livsmedelsförsörjning. 2. 2 Lagring och förvarningssystem Med hänsyn till den betydelse som lagring och förvarningssystem har för att förbättra livsmedelssäkerheten för de berörda befolkningsgrupperna har ett stort antal sådana insatser finansierats av gemenskapen och genomförts av icke-statliga icke-statliga organisationer sådana åtgärder i Moçambique, Somalia, Tchad, Etiopien, Peru, Sudan, Zaire, Angola, Zimbabwe, El Salvador och Mali med ett sammanlagt belopp på 4 714 000 ecu. organisationer. Under finansierade 1996 2. 3 Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO^ (kapitel B7-21 utomeuropeiska länder och territorier) i budgeten, Lomékonventionen och beslutet avseende 2. 3. 1 Allmän översikt över det humanitära biståndet under 1996 Det humanitära bistånd som kommissionen gav 1996 uppgick till 656 miljoner ecu, vilket är en liten minskning jämfört med 692 miljoner ecu 1995. Därmed har kommissionen under de senaste fem åren anslagit sammanlagt 3 084 miljoner ecu till humanitärt bistånd. De huvudsakliga insatsområdena fortsatte under 1996 att vara f. d. Jugoslavien och området kring de stora sjöarna i Afrika. Humanitärt bistånd har också givits i mindre skala i ett 60-tal länder över hela världen, särskilt Afghanistan, Angola, Sudan, Somalia, Sierra Leone, Liberia, Ryska federationen (Tjetjcnicn), Georgien, Arménien, Azerbajdzjan, Tadzjikistan, Kirgizislan, Irak och Haiti. Under 1996, som var ECHO:s fjärde verksamhetsår, trädde rådets förordning om humanitärt bistånd i kraft och en ledningskommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna inrättades. Kommitténs verksamhet var intensiv och den möttes fem gånger under året och avgav positiva yttranden om utkast till förslag till humanitärt bistånd samt diskuterade olika policyfrågor. -19- Våldsamma konflikter och följderna av dessa fortsatte att utgöra den främsta anledningen till de flesta av de humanitära kriserna under 1996. Dessa kriser ledde till att antalet flyktingar och internt tvångsförflyttade i hela världen var större än någonsin tidigare. Dessa människor var ofta helt beroende av hjälp utifrån för sin överlevnad. Samtidigt som det humanitära samfundet försökte tillgodose de omedelbara livsnödvändiga behoven hos offren i dessa kriser, var det tydligt att politiska lösningar på de bakomliggande problemen brådskade. Kommissionen fortsatte att lägga stor vikt vid att samordna sina humanitära insatser med det mer långsiktiga arbetet för rehabilitering och utveckling. För att stärka sambandet mellan kort- och långsiktiga insatser, inledde kommissionen 1996 arbetet med att inrätta ett antal arbetsgrupper för länder och regioner där situationen håller på att förändras från akut kris till rehabilitering och utveckling på längre sikt. Informationsverksamhet och insyn fortsatte att prioriteras 1996 och skrifter, information och hjälpmedel ställdes till förfogande för pressen, radio och TV. Gemensamma åtgärder vidlogs tillsammans med medlemsstatenia, ickc-statliga organisationer och internationella organisationer. 2. 3. 2 Humanitära biståndsaktioner De åtgärder som genomfördes 1996 var av samma omfattning som under 1995, med ett totalt belopp på 656 miljoner ecu för de beslut som fattades under året. Under 1996 härrörde ECHO:s medel huvudsakligen från gemenskapsbudgeten (652,6 miljoner ecu) och endast i mindre utsträckning från Lomékonventionen (3,4 miljoner ecu). När det gäller den geografiska fördelningen av stödet följde ECHO. s insatser 1996 samma mönster som under 1995. 1996 gick den största andelen av ECHO:s totala stöd till länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) (42 %), följt av f. d. Jugoslavien (29 %) och Oberoende staters samvälde (8 %). Stödet till de två senare har minskat jämfört med 1995, särskilt för den sistnämnda regionen. Andra områden som har mottagit stöd från ECHO är Asien (8 %), Irak (5 %), Latinamerika (3 %), Nordafrika/Mellanöstern (3 %); 2 % motsvaras av globala beslut. 2. 3. 3 Samarbete med icke-statliga organisationer Under 1996 gick cirka hälften av ECHO:s medel till icke-statliga organisationer. ECHO fortsatte att utveckla samarbetet och kontakterna med de icke-statliga organisationerna, både direkt genom de dagliga kontakterna avseende frågor som rör verksamheten och genom nätverk och diskussioner om olika policy frågor. Sådana policydiskussioner hölls vid flera tillfällen och organiserades ofta gemensamt med de icke-statliga organisationerna. -20- seminarier om könsrelaterade Verksamheten omfattade frågor och nödsituationer. I december 1996 hölls ett första forum som samlade ECHO och icke-statliga organisationer i Dublin varvid "Etik inom humanitärt bistånd" diskuterades. Diskussionen inriktades på praktiska exempel på etiska dilemman som aktörerna inom humanitärt bistånd ställs inför, såsom hur man bör reagera på brott mot mänskliga rättigheter, hur man skall undvika att humanitärt bistånd missbrukas i en krigsekonomi etc. Kommissionsledamoten Emma Bonino betonade den grundläggande humanitära uppgiften att rädda liv samtidigt som hon uppmanade det humanitära samfundet att engagera sig "till försvar för de mänskliga rättigheterna ". 2. 4 Samarbete med icke-statliga organisationer när det gäller bistånd till flyktingar samt återvändande och fördrivna personer - 2. 4. 1 Samarbete med de icke-statliga organisationerna för bistånd till flyktingar och fördrivna personer i Asien och Latinamerika i syfte att bidra till Cessas självförsörjning Syftet med denna budgetrubrik, som skapades 1984 på Europaparlamentets initiativ, är att främja flyktingars samt fördrivna och återvändande personers självförsörjning under en övergångsperiod efter en första nödfas och före den mer långsiktiga utvecklingsfasen. Anslagen under artikel B7-212 (tidigare B7-302) har höjts regelbundet sedan artikeln infördes 1984. Under perioden 1984-1995 finansierades över 350 projekt med ett sammanlagt belopp på 378 424 000 ecu. Dessa projekt icke-statliga genomfördes av ett stort antal europeiska eller organisationer, internationella organisationer (framför allt UNHCR) och statliga organ. lokala Under artikel B7-212 beviljades 1996 stöd till 69 projekt med ett totalt belopp på 60 miljoner ecu varav 38 miljoner ecu i Asien (63 %) och 22 miljoner ecu i Latinamerika (37 %). Av dessa 69 projekt samfinansierades 44 med icke statliga organisationer (28 projekt i Asien och 17 i Latinamerika) till belopp på 19,5 miljoner ecu respektive 5,93 miljoner ecu, dvs. totalt 25,43 miljoner ecu, vilket motsvarade 42,38 % av de totala åtaganden som gjordes för 1996. De program som genomfördes 1996 till förmån för flyktingar samt fördrivna och återvändande personer speglar en bred sektoriell och geografisk spridning. De fortsatte att stödja de handlingsplaner som antogs av den internationella konferensen om flyktingar i Centralamerika (CIREFCA, Guatemala 1989) och (Genève av den internationella konferensen om indokinesiska flyktingar 1989). - 2 1- Dessutom gav de internationella organen stöd inom ramen för "care and maintenance" (UNHCR)1, minröjning (UNOCHA)2 och repatriering och återanpassning (UNHCR)3. I Asien koncentrerades insatserna 1996 till tre större regioner: Afghanistan/Pakistan där kommissionen gav stöd till integrerade projekt för landsbygdsutveckling för att uppmuntra flyktingar att återvända och Bangladesh där det fortfarande fanns många rohingyasflyktingar. Därtill kommer särskilda insatser som genomfördes i till exempel Thailand för karensflyktingar eller i Laos för återvändande laotier. Med hänsyn till den pågående regionala fredsprocessen i Centralamerika fokuserade gemenskapsbiståndet 1996 på återuppbyggnad och socio- ekonomisk återanpassning av återvändande, fördrivna och hemförlovade personer. De projekt som samfinansierats och genomförts av europeiska eller lokala icke-statliga organisationer i Centralamerika under 1996 berör huvudsakligen utveckling av inkomstbringande verksamhet inom jordbruk och boskapsuppfödning, yrkesutbildning, utveckling av grundläggande vårdtjänster och utbildning av vårdpersonal, förbättring av grundläggande infrastrukturer och miljöskydd. Av de 17 projekt som genomfördes i Latinamerika gällde fyra finansiellt stöd till utbildningsprogram, två rörde hälsoprogram, åtta rörde utveckling av inkomstbringande verksamhet och tre projekt avsåg återanpassning av fördrivna och återvändande personer samt integration av hemförlovade personer i civilsamhället. Av de 27 projekt som genomfördes i Asien berörde nio integration och återanpassning av flyktingar, elva hälsa och utbildning, två yrkesutbildning, två minröjning, och ett projekt gällde information. 2. 4. 2 Bistånd till flyktingar, återvändande och fördrivna personer (artikel 255 i den fjärde Lomékonventionen) Liksom under föregående år har icke-statliga organisationer under perioden i fråga fortsatt att spela en avgörande roll som aktiv partner i fråga om stöd till flyktingar samt återvändande och fördrivna personer. Av de 3 010 000 ecu som 1996 godkändes som stöd enligt artikel 255 i den fjärde Lomékonventionen reserverades 2 750 000 ecu (cirka 91 %) för de icke-statliga organisationerna. Kambodja, Bhutan, Hongkong, Indien, Laos, Sri Lanka. Afghanistan. Kambodja. -22 - Fyra olika icke-statlig~a organisationer - GRET (F), OXFAM (UK), NUOVA FRONTIERA (I) och A. F. RAOUL FOLLEREAU (F) - deltog i ett program för Zaire som uppgick till 2 miljoner ecu och som syftade till att återanpassa fördrivna personer i Kasai-provinsen genom åtgärder för att öka produktionen och försäljningen av jordbruksprodukter och för att förbättra de sociala tjänsterna på områden för hälsovård och utbildning. I Senegal inrättades på samma sätt ett projekt som skulle genomföras av CARITAS-Senegal och som syftade till att hjälpa till med återanpassning av personer som fördrivits från sina hem till följd av konflikten i Casamance. Detta projekt avsåg återuppbyggnad och utrustning av infrastrukturen för utbildning, hälsovård och jordbruksproduktion. 2. 5 Återanpassningsprogram i utvecklingsländer 2. 5. 1 Rehabiliteringsåtgärder (budgetrubrikerna B7-3210 och B7-6410 i 1996 års budget) Sedan det särskilda initiativet för Afrika inleddes 1993 deltar de icke-statliga organisationerna i arbetet med utformningen av rehabiliteringsprogrammen (vilket är anledningen till att företrädare för dessa organisationer har medverkat i utarbetandet av diskussionsunderlaget om "Sambanden mellan nödhjälp, rehabilitering och utveckling"), samtidigt som de lägger fram och genomför projekt och program på detta område. Detta särskilda bidrag när det gäller rehabilitering förutses särskilt i rådets förordning (EG) nr 2258/96 av den 22 november 1996 om återanpassnings- och återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer. I denna förordning nämns de icke-statliga organisationerna såsom samarbetspartner som kan erhålla finansiellt stöd på detta område från gemenskapens allmänna budget, samtidigt som de kan söka samfinansiering. Under 1996 erhöll totalt 52 icke-statliga organisationer från tio medlemsstater och två AVS-länder finansiellt stöd från de två budgetrubrikema för rehabiliteringsåtgärder i elva stödberättigade AVS-länder. Dessa åtgärder, som ibland genomfördes under mycket svåra förhållanden, uppgick till sammanlagt 42,88 miljoner ecu (75 % av det totala belopp som omfattades av finansieringsbesluten). Totalsumman för projekt finansierade av icke-statliga organisationer, vilka i genomsnitt varade i 18 månader, uppgick i medeltal till 0,55 miljoner ecu. 1 allmänhet tillhandahöll den verkställande partnern därtill också finansiering av varierande storlek. -23 När det särskilt gäller genomförandet av budgetrubrik B7-3210 "Rehabiliteringsprogram i södra Afrika" hade icke-statliga organisationer lagt fram 23 av de 32 åtgärder som godkändes. 19 olika icke-statliga organisationer från åtta medlemsstater och ett AVS-land, erhöll sammanlagt 14,63 miljoner ecu, vilket motsvarade 72,6 % av den totalsumma som anslagits för åtgärder i Angola, Malawi, Moçambique och Zimbabwe. De främsta verksamhetssektorerna var återanpassning av landsbygden (produktion; jordbruk, boskapsuppfödning och fiske; grundläggande infrastruktur: utbildning, hälsovård och vattenförsörjning) och särskilda åtgärder som främst gällde utbildning riktad till specifika grupper såsom gatubarn, kvinnor, nödlidande familjer och hemförlovade personer. Finansiering till lokala föreningar och icke-statliga organisationer godkändes också. När det gäller den del av budgetpost B7-6410 "Rehabiliterings- och återuppbyggnadsåtgärder för utvecklingsländerna" som förvaltas av GD VIII och som motsvarade en total finansiering med 36,9 miljoner ecu godkändes 55 åtgärder som föreslagits av 35 icke-statliga organisationer från åtta medlemsstater och två AVS-länder, för sammanlagt 28,35 miljoner ecu (76,6 % av det totalbelopp som godkänts). I de åtta AVS-länder där insatserna i fråga kommer att genomföras av de icke-statliga organisationerna är de viktigaste verksamhetsområdena rehabilitering av grundläggande infrastruktur för jordbruksproduktion, utbildning (särskilt grundskoleutbildning), hälsovård och vattenförsörjning samt social rehabilitering (utbildning, socialt stöd och minikrediter) inriktad på utsatta grupper eller samhällsområden. Slutligen togs i flera av de berörda länderna hänsyn till de icke-statliga organisationernas partnerskapsroll inom ramen för det gradvisa genomförandet av ett övergripande, och ibland också sektoriellt eller geografiskt, tillvägagångssätt för rehabilitering med den grundläggande kopplingen till humanitärt bistånd, varvid ett stort antal icke-statliga organisationer under hela tiden medverkade för att på bästa möjliga sätt tillgodose den berörda befolkningens behov och samtidigt bana väg för ett återupptagande av utvecklingsåtgärderna. -24 2. 6 Europeiskt program för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika: artikel B7-3200 i budgeten 2. 6. 1 Allmänna målsättningar för det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika Det särskilda program för Sydafrika som ursprungligen föreslogs av Europaparlamentet 1985 och senare flera gånger har bekräftats av Europeiska rådet döptes 1995 om till det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika för att visa Europeiska gemenskapens stöd för den sydafrikanska regeringens strategiska program, "Program för återuppbyggnad och utveckling". Det allmänna målet för det särskilda programmet/det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika har varit att hjälpa Sydafrika i dess fredliga omvandling till ett stabilt, demokratiskt, icke-rasistiskt och välmående samhälle. Mellan 1986 och 1996 finansierades 777 projekt till ett totalbelopp på 698 miljoner ecu varav 129 miljoner ecu fördelades på 15 program 1996. Gemenskapens politik gentemot Sydafrika kännetecknades tidigare av två infallsvinklar: de positiva åtgärderna utgjordes av ett särskilt program till förmån för apartheidoffer och de negativa åtgärderna utgjordes av ekonomiska sanktioner riktade mot den tidigare regimen. Omvandlingen fortsätter i dag. Den nya regeringen fastställer sin politik och förändringen av utvecklingssamarbetet mellan EG och Sydafrika berör särskilt följande aspekter: -25 FRAMTIDEN Det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika Att bidra till det nationella programmet för tillväxt, sysselsättning och omfördelning Den nationella utanordnaren Sydafrikas regering, icke-statliga organisationer och den privata sektorn Ett begränsat antal sammanhängande program inom målområden Områden/sektorer skall fastställas genom ett flerårigt vägledande program NAMN MAL TIDIGARE Särskilt program Hjälp till apartheidoffer NU Det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika Att bidra till återuppbyggnad och utveckling av landet FORHANDLINGS -PARTNER GENOMFORAND EORGAN Icke-statliga organisationer Icke-statliga organisationer TYP Många projekt OMRADEN/ SEKTORER Utbildning, utveckling och landsbygd av lokala samhällen, hälsa, god förvaltning, samt demokratisering utveckling av mikroföretag Sydafrikas regering Sydafrikas regering, icke statliga organisationer och den privata sektorn Ett begränsat antal sammanhängande program Områden/sektorer som är ett resultat av diskussionerna med regeringen och som nämns i avsiktsförklaringen: - utbildning - hälsa -landsbygdsutveckling - utveckling i tätorter - ekonomiskt samarbete, främjande av handel och investeringar, stöd till mikroföretag och till små och medelstora företag - god förvaltning och demokratisering -26 Under 1996 har utvecklingssamarbetet med Sydafrika alltmer närmat sig den ram för utvecklingssamarbete som används för AVS-länder. I november 1996 antog rådet en förordning som utgör den rättsliga grunden för budgetpost B7-3200. Kommissionen har utarbetat ett landstrategidokument för Sydafrika för 1997- 1999, varvid samma tillvägagångssätt har följts som för AVS-länderna. I detta dokument kommer hindren för utveckling att identifieras och ett begränsat antal sektorer att föreslås där framtida utvecklingsbistånd kan genomföras, finansiera! genom det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling. De förhandlingar som för närvarande förs av kommissionen i syfte att ingå ett långsiktigt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Sydafrika samt utvecklingen av den politiska situationen i landet inverkar på hur det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika genomförs nu och i framtiden. 2. 6. 2 Särskilda målsättningar Tillsammans med den sydafrikanska regeringen har kommissionen fastställt till vilka sektorer de tillgängliga medel skall anslås som 1996 finns i budgeten för det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (129 miljoner ecu). I maj 1995 undertecknade Joao de Deus Pinheiro och Jay Naidoo, minister med ansvar för programmet för återuppbyggnad och utveckling, den avsiktsförklaring som sammanfattar de huvudsakliga biståndsektorerna (se tabellen ovan). 1996 års europeiska program för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika har utformats i nära samarbete med den nationella regeringen. Jämfört med det särskilda programmet, är det inriktat på ett mindre antal program i syfte att åstadkomma ett sammanhängande utvecklingsinriktat övergripande program. Fram till parlamentsvalet 1994 genomfördes kommissionens program genom icke-statliga organisationer, särskilt följande "traditionella" sydafrikanska partner: - South African Council of Churches (SACC) - Southern Africa Catholic Bishops Conference (SACBC) - Kagiso Trust - Fackföreningar Europeiska kommissionens delegation i Sydafrika inledde därefter gradvis sitt samarbete med den nya regeringen, samtidigt som man fortsatte att låta de icke-statliga organisationerna förmedla en del av finansieringen. Dessa kommer att fortsätta att spela en viktig roll för att genomföra projekt för utvecklingssamarbete inom det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika. Detta kan ske antingen genom direkta avtalsmässiga förbindelser mellan icke-statliga organisationer och kommissionen eller med. -27 - icke-statliga organisationer som "kontrakteras" av regeringen för att genomföra delar av projekt. Genom finansieringsavtal som undertecknats av kommissionen och den sydafrikanska regeringen har åtaganden för 13,6 miljoner ecu för de icke-statliga organisationernas projekt 1996 gjorts under budgetpost B 7-3200. I detta sammanhang bör nämnas det stöd på 5 miljoner ecu till de icke-statliga organisationernas projekt för vattenförsörjning på landsbygden som beviljats inom ramen för det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika. Det bör få till resultat att erkännandet av den viktiga roll som icke statliga organisationer och oberoende organ kan spela för landsbygdsutveckling förbättras, samtidigt som det ger nyttiga lärdomar och erfarenheter som större insatser och program kan utvecklas ifrån. Programmet för stöd till den sydafrikanska fackföreningsrörelsen (4,3 miljoner ecu) och programmet för demokrati och god förvaltning av offentliga angelägenheter på lokal nivå (1,9 miljoner ecu) har båda till syfte att stärka de icke-statliga organisationerna och de lokala myndigheterna för att bygga upp ett fredligt, demokratiskt och välmående Sydafrika genom social och ekonomisk utveckling. Dessa projekt, liksom programmet Soul City 1996 (2,35 miljoner ecu) kommer att genomföras uteslutande av icke-statliga organisationer. Även om finansieringsavtal har ingåtts med den sydafrikanska regeringen för projekt som pilotprogrammet för jordreformen (95/3), utvecklingsprogrammet för vattenförsörjning till östra Kap-provinsen (95/4) och utvecklingsprogrammet för små företag och mikroföretag (95/6), kommer stora delar av dessa projekt att genomföras av icke-statliga organisationer. r — m —w —— ———— ' ' — * * * * — — - ^ — — — ~ — • — — — — — ^ ^. — ^ ^— SEKTOR Antal projekt Miljoner ecu Utbildning Halsa Landsbygdsutveckling Utveckling i tatorter God fbrvaltning Utveckling av den privata sektom Annat TOTALT 2 2 2 1 6 1 1 15 -28- 36,4 3,1 20,0 24,5 35,2 8,9 1,1 129,2 2. 6. 3 Slutsatser Den förändring som skedde 1995 när man övergick från att genomföra budgetpost B7-3200 genom många projekt som utfördes av icke-statliga organisationer till att föra en dialog om utvecklingspolitik mellan enda sydafrikanska kommissionen "förhandlingspartner", vilket innebar stöd till den statliga politiken genom finansiering av endast ett litet antal program som var förenliga med regeringens prioriteringar, har fortsatt under 1996. Dessa program genomförs därefter av regeringen (på central, provinsiell och lokal nivå), av de icke-statliga organisationerna och av den privata sektorn. regeringen som den och Denna metod kommer troligtvis att fortsätta att tillämpas under de kommande åren (1997-1999). De pågående förhandlingarna mellan Europeiska gemenskapen och Sydafrika och godkännandet av den rättsliga grunden kommer att medföra att förfarandena för genomförande av budgetpost 7-3200 kommer att bli mer lika de förfaranden som antagits i andra utvecklingsländer, särskilt i AVS-staterna. 2. 7 Europeiska gemenskapens hälsoåtgärder, särskilt när det gäller aids, i utvecklingsländer: de icke-statliga organisationernas roll (AVS-länder) Gemenskapens stöd till hälsosektorn i utvecklingsländerna har ökat stadigt under de senaste sex åren. Inom den sjunde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) hade projekt i AVS- länderna för sammanlagt 406 miljoner ecu godkänts i slutet av 1996, vilket var en dubblering av finansieringsåtagandena från den 6:e EUF. Förbättrad grundläggande hälsovård för ett så stort antal personer som möjligt var ett av de främsta målen för gemenskapssamarbetet inom hälsovårdssektorn, i detta icke-statliga organisationerna har varit nyckelpartner och de sammanhang. Den roll som både europeiska och icke-statliga organisationer spelar (främst som partner) inom hälsosektorn bygger på nära samarbete och fortlöpande dialog med de myndigheter i de stödmottagande länderna som ansvarar för att fastställa hälsopolitik och prioriteringsstrategier. lokala Gemenskapen uppmuntrar denna dialog och försöker i sina hälsoprojekt att främja genuint partnerskap mellan de myndigheter som handhar folkhälsa och icke-statliga organisationer och andra organ som på gräsrotsnivå verkar för att se till att de berörda hälsovårdssystemen fungerar på ett bättre sätt. -29 i projekt finansierade av Icke-statliga organisationer har medverkat gemenskapen i ett stort antal AVS-länder såsom Guinea, Tchad och Uganda där de har ingått som partner i genomförande av hälsovårdspolitik på distriktsnivå. Icke-statliga organisationer har också varit ytterst viktiga partner i länder som återhämtar sig efter kriser och har spelat en stor roll vid rehabiliteringen av hälsosystemen i sådana länder. Gemenskapen har stött sådan medverkan av icke-statliga organisationer i ett antal länder inklusive Somalia och Angola. Här bör särskilt nämnas Zaire och det projekt på 45 miljoner ecu som godkändes i december 1996 och som gjorde det möjligt att fortsätta stödprogrammet för civilsamhället i Zaire (kyrkor, lokala föreningar och icke till att återinrätta hälsovård på- statliga organisationer), som syftade "miniminivå" i vissa utvalda regioner för att fylla bristerna i den offentliga - hälsovården. När det gäller gemenskapens särskilda strategi för hiv/aids kan EG använda sig av en särskild budgetpost förutom de allmänna medlen för finansiellt och tekniskt samarbete. Sådana medel används för att nå följande prioriterade mål: - Att förhindra överföring och att främja icke-diskriminering av smittade personer. - Att stärka hälsovårdssystemet för att ge det bättre möjligheter att hantera epidemin. - Att ta hänsyn till den socio-ekonomiska effekt som aidsepidemin har och genomföra åtgärder för att främja vetenskaplig utbildning. lokala För att nå dessa mål, särskilt när det gäller förebyggande åtgärder och stöd till de samhällen som drabbats av aidsepidemin förlitar sig kommissionen på sitt partnerskap med icke-statliga organisationer och försöker särskilt att utveckla de icke-statliga organisationernas kapacitet. Under 1996 gick exempelvis nästan 20 % av anslagen, av åtaganden på totalt 15 miljoner ecu under budgetposten i fråga, till partnerskapskontrakt med europeiska eller lokala icke-statliga organisationer, och insatserna gällde främst information, utbildning och kommunikationsåtgärder med målgrupper såsom socialt missgynnade ungdomar eller andra befolkningsgrupper som befinner sig i en högriskmiljö. -30 2. 8 Miljö- och skogssektorerna budgetpost B7-6201 skog) (AVS-länder) (budgetposterna B7-6200 miljö och 2. 8. 1 Budgetpost B7-6200 Miliö Europaparlamentet skapade budgetposten för miljö 1982 för att främja en hållbar utveckling och integration av miljöaspekten i utvecklingsprocessen. Under 1995 lade kommissionen fram ett utkast till förslag till förordning om miljöåtgärder i utvecklingsländerna inom ramen för en hållbar utveckling. I detta och samarbetspartner som är berättigade till finansiellt bistånd och teknisk experthjälp. I förslaget förutses ett årligt anslag på 15 miljoner ecu som omfattar alla utvecklingsländer fram till år 1999 (AVS, ALA/MED). verksamhetstyper prioriterade sektorer, förslag anges AVS-ländernas anslag 1996 var 7,5 miljoner ecu. De icke-statliga organisationer som utnyttjade gemenskapens finansiella bistånd i AVS-länder erhöll omkring 50 % av dessa medel, eller cirka 3,5 miljoner ecu. Deras verksamheter och inriktade på markanvändning/markbevarande: biologisk mångfald främst var - Projekt på fältet som bygger på lokala initiativ för preliminär bedömning av biologisk mångfald som ett sätt att bevara en mångfald arter och främja ett hållbart och rimligt utnyttjande av dessa resurser (Senegal, Tanzania, östra/södra Afrika) samt försök på fältet för att finna lämpliga metoder för rehabilitering av alltför utdikade våtmarker och ett hållbart utnyttjande av dessa (Etiopien); fyra projekt till ett sammanlagt värde av omkring 1,5 miljoner ecu. och utbildningsåtgärder - Informationsutbyte med till lokalbefolkningen för att främja hållbara jordbruksmetoder, skogsbruksteknik (Dominikanska Republiken och länder i Västafrika), lokala initiativ som syftar till att främja folkhälsa inom en bredare ram som omfattar konsumentskydd och användning av farliga kemiska produkter (Senegal, afrikanska länder); fyra projekt till ett sammanlagt värde av omkring 1 miljon ecu. riktade - Förbättrad strategi när det gäller kampen mot ökenutbredning (inom den vidare ramen för genomförande av konventionen om ökenutbredning), fastställande av strategier för fattigdomsbekämpning och hållbar förvaltning av resurser, utbyte av kunskaper och forskningsmetoder för alternativa vägar till hållbar utveckling (Afrika söder om Sahara, Botswana, Moçambique och Namibia); tre projekt till ett sammanlagt värde av omkring 1 miljon ecu. -31- 2. 8. 2 Budgetpost B7-6201 : Tropiska skogar Europaparlamentet upprättade budgetposten för tropiska skogar 1992 och rådet antog förordningen om tropiska skogar 1995 för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar. I förordningen fastställs de prioriterade åtgärdsområdena samt samarbetspartner och mottagare av finansiellt stöd eller teknisk experthjälp. Årliga anslag har fastställts till 50 miljoner ecu för en period på fyra år (1996-1999) för alla utvecklingsländer (AVS, ALA/MED). Anslaget till AVS-länderna 1996 var 15 miljoner ecu, och de icke-statliga organisationer som begagnade sig av gemenskapens finansiella bistånd i AVS- länderna mottog omkring 63 % av dessa medel, eller omkring 9,4 miljoner ecu. Deras verkamhet fokuserade huvudsakligen på skapande och hållbart utnyttjande av skogstillgångar. Skapandet av nya skogstillgångar bör kunna bidra till att minska trycket på de återstående tillgångarna av naturliga skogar och till att bromsa eller allra helst vända de negativa effekterna av avskogningen samtidigt som den ökande efterfrågan tillgodoses. En hållbar förvaltning av skogarna bör säkerställa att denna tillgång kommer en bred krets av andelsägare tillgodo. - Sex åtgärder på fältet för skapande av skogstillgångar och för återväxt av tropiska skogar genom markanvändningsplaner genomfördes av icke-statliga organisationer i Mali, Nigeria, Kamerun, Gabon, Haiti och Belize. Dessa åtgärder omfattade förbättring av odlingssystem genom träd för att stödja jordbruket, åtgärder för att hejda och vända markförstörelse och försämring av ekosystemen (4,7 miljoner ecu eller 31 % av skogsbudgeten för AVS- länderna). - Fem åtgärder på fältet för en hållbar förvaltning av skogsresurserna genomfördes i Kamerun, Moçambique, på Stillahavsöarna och på den afrikanska kontinenten. Åtgärderna omfattade utarbetande av förvaltningsplaner som integrerar lokala behov i skogsförvaltningen genom partnerskap och gemensamma förvaltningsarrangemang, säkerställande av att lokalbefolkningens rättigheter tillgodoses och behov av skogresurserna respekteras, förbättring av skogsförvaltningsteknik och -metoder, ökning av arbetstillfällen både direkt i skogarna och i bearbetningsindustrierna, säkerställande av att återplantering sker i de skogar som exploateras och av att de förvaltas på ett hållbart sätt genom införande av passande skogsförvaltningsmetoder (3,8 miljoner ecu eller 26 % av skogsbudgeten för AVS-länderna). -32- - En åtgärd på fältet för bevarande av tropiska skogars ekosystem och biologiska mångfald genomfördes i Madagaskar (0,4 miljoner ecu eller 2,7 % av skögsbudgeten för AVS-länderna). - En åtgärd för alla AVS-länder avseende certifiering av skogsförvaltning och skogsprodukter (0,3 miljoner ecu eller 2,3 % av skogsbudgeten för AVS- länderna). - En åtgärd för alla AVS-länder avseende skogsrelaterad forskning (0,2 miljoner ecu eller 1 % av skogsbudgeten för AVS-länderna). 2. 9 B7-6004 Denna budgetrubrik samfinansiera organisationer som är verksamma i Vietnam. inrättades 1991 och syftar huvudsakligen för utvecklingssamarbete genom åtgärder till att icke-statliga De främsta mål som kommissionen stödjer genom icke-statliga organisationers projekt i Vietnam är att främja strategier för fattigdomsbekämpning i de fattigaste samhällena, att uppmuntra till självförsörjning och självbestämmande bland de mest missgynnade och utsatta grupperna i samhället och att stärka den sociala tjänstesektorns kapacitet. Stöd till icke-statliga organisationers projekt koncentreras till socialt stöd till marginaliserade grupper, utveckling av mänskliga resurser, hälsovård och landsbygdsutveckling. Under 1996 användes denna budgetrubrik för att finansiera fyra icke-statliga organisationers projekt som uppgick till totalt 2 miljoner ecu. De områden som berördes säkra familjeplanering, arbetsförhållanden för bara i arbetslivet samt landsbygdsutveckling i ett av de fattigaste områdena i Vietnam. utbildning läkarvård, och var 2. 10 B7-6005 Liksom i fallet med Vietnam användes budgetrubrik B7-6005 med sitt anslag på 1 miljon ecu till att samfinansiera fyra åtgärder genom icke-statliga organisationer i Kambodja. De huvudsakliga syftena med de utvalda projekten 1996 var yrkesutbildning och ekonomisk och social rehabilitering. -33- 2. 11 Decentraliserat samarbete (B7-6430) 2. 11. 1 Målsättningar Decentraliserat samarbete har blivit en väsentlig del av gemenskapens samarbetspolitik. De för gemenskapens tre utvecklingsstöd är följande: främsta prioriteringarna - Att säkerställa en hållbar ekonomisk och social utveckling, vilket kräver aktivt deltagande av lokala aktörer, och att i så stor utsträckning som möjligt utveckla lokala resurser och potential. - Att bekämpa fattigdom, vilket kräver större förståelse för de grundläggande behov som lokala befolkningsgrupper har. - Att uppmuntra demokratisering i utvecklingsländerna genom åtgärder för att stärka civilsamhället. ( Dessa principer bekräftades ånyo i Lomékonventionen I Va (artikel 251) och i de dialoger som förs mellan GD IB och länderna i Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien. En särskild budgetrubrik öppnades 1992 i syfte att främja decentraliserat samarbete i alla utvecklingsländer och i gemenskapen för att skapa en miljö där civilsamhället kan engageras närmare i offentliga program och för att införa nya typer av partnerskap mellan organ på gräsrotsnivå och statliga myndigheter. Under 1996 fortsatte gemenskapens avdelning för decentraliserat samarbete sin uppgift, nämligen att sprida information, öka medvetenheten hos allmänheten och mobilisera lokala befolkningsgrupper. Dess arbete har huvudsakligen inbegripit följande åtgärder: - Stöd till utarbetandet av de vägledande programmen för AVS-staterna, i vilka cirka trettio länder hänvisar till den decentraliserade samarbetsmetoden, även om realistiskt sett endast ungefar ett dussin program för decentraliserat samarbete förmodligen kommer att inrättas inom ramen för den åttonde EUF. - Stöd till ett antal AVS-stater vid utarbetandet av ett program för decentraliserat samarbete (bland annat Zimbabwe, Nigeria, Haiti och Burkina Faso) och övervakning, tillsammans med berörda tjänstemän, av program som för närvarande erhåller finansiering inom ramen för den sjunde EUF (bland annat Madagaskar och Kamerun). -34- - Anordnande av ett möte i Bryssel med motparterna i medlemsstaterna i syfte att förklara kommissionens idéer och undersöka om överenskommelse kunde nås. På medlemsstaternas begäran bör detta initiativ upprepas 1997. - Deltagande I : • olika möten i medlemsstaterna (Frankrike: ministeriet för utvecklingsbistånd och senaten om medverkan av franska lokala myndigheter; Sverige: möten med svenska, finska och danska icke-statliga organisationer - SIDA och FINNIDA), • seminarier om decentraliserat samarbete som organiserats av icke-statliga organisationer i Frankrike, Nederländerna, Barcelona och Bryssel, och av kontaktkommittén för icke-statliga organisationer i Bryssel, • Habitat II, eftersom tätorterna är särskilt viktiga när det gäller decentraliserat lokalt deltagande, • gemensamma kommissionen i Namibia och möten i Sydafrika, • pågående utarbetande av en undervisningshandbok om metoder för decentraliserat samarbete; det slutliga dokumentet blev tillgängligt i december 1996 och distribueras för närvarande till delegationerna och till tjänstemännen vid GD IB och GD VIII. 2. 11. 2BudgetrubrikB7-6430 Totalt 22 åtgärder genomfördes, och för dessa gjordes åtaganden på sammanlagt 5 743 875 ecu av de 6 miljoner ecu som fanns tillgängliga. Liksom under föregående år anslogs en stor del av budgeten (67 %) till institutionella stödåtgärder och utveckling av lokal kapacitet till decentraliserat samarbete. Fakta och siffror Samlat resultat Genomförande av 22 åtgärder EG:s åtaganden: 5 743 875 ecu Totalbelopp: 11 659 424 Samfinansieringsgrad: 49 % -35 Fördelning på åtgärdstyper; Institutionellt stöd/utveckling av lokal kapacitet - Pilotprogram - Främjande - Studier/utvärderingar/seminarier Fördelning på regioner: - AVS - Latinamerika och Centralamerika - Medelhavsområdet - Asien 67 % 26 % 5 % 2 % 48 % 33 % 16 % 3 % -36- TABELL 1 ÖVERSIKT ÖVER UTVECKLINGSPROJEKT SOM SAMFINANSIERATS AV EG UNDER PERIODEN 1976-1994 FÖRDELADE PÅ MOTTAGARLÄNDER Antalprojekt =p> Gemenskapens bidrag i ecu I I AFGHANISTAN SUB-SAHARAN AFRICA ALGERIA ANGOLA ANTIGUA AND BARBUDA NETHERLANDS ANTILLES ARGENTINA BANGLADESH BARBADOS BELIZE BENIN BHUTAN BOLIVIA BOTSWANA BRAZIL BURKINA FASO BURUNDI CAMEROON CAPE VERDE CARIBBEAN CENTRAL AFRICAN REPUBLIC CHILE CHINA CYPRUS COLOMBIA COMOROS CONGO COSTA RICA CÔTE D'IVOIRE CUBA DJIBOUTI DOMINICA EGYPT EL SALVADOR ECUADOR ERITREA ETHIOPIA FUI GABON GAMBIA GHANA GRENADA GUATEMALA GUINEA GUINEA BISSAU 39 29 89 115 8 2 381 348 17 50 160 16 ; 811 40 1628 935 83 327 120 16 126 748 65 2 346 17 50 70 118 101 10 46 89 407 449 61 512 17 11 105 187 26 331 76 154 - 3. 125. 361 | 2. 869. 639 3. 145. 461 3. 774. 147 285. 189 202. 926 18. 192. 136 21. 889. 898 681. 358 I 1. 524. 1001 4. 975. 1681 291. 890 1 43. 513. 863 I 3. 835. 7391 90. 626. 661 I 31. 240. 7191 5. 678. 063 13. 196. 863 6. 050. 642 1. 141. 578 8. 473. 390 35. 479. 923 5. 752. 523 57. 584 17. 054. 615 747. 430 1. 726. 632 3. 120. 452 5. 231. 134 7. 200. 647 628. 658 1. 156. 022 6. 393. 151 16. 646. 070 22. 025. 492 4. 969. 594 35. 907. 819 1. 367. 024 512. 930 2. 507. 857 7. 602. 727 932. 371 13. 485. 416 6. 479. 414 9. 317. 641 - 3T- - EQUATORIAL GUINEA GUYANA HAITI HONDURAS HONGKONG COOK ISLANDS INDIA INDONESIA IRAQ ISRAEL JAMAICA JORDAN CAMBODIA KENYA KIRIBATI LAOS LESOTHO LEBANON LIBERIA MADAGASCAR MALAYSIA MALAWI MALDIVES MALI MOROCCO MAURITIUS MAURITANIA MEXICO MONGOLIA MONTSERRAT MOZAMBIQUE MYANMAR (BURMA) NAMIBIA I" NEPAL NICARAGUA NIGER NIGERIA UGANDA PAKISTAN PANAMA PAPUA NEW GUINEA PARAGUAY PERU PHILIPPINES SOUTHERN AFRICA REGION CENTRAL AFRICA REGION Antalprojekt Gemenskapens bidrag i ccu I I 19 19 376 , 1 38 12 1 2142 165 23 15 63 31 257 580 2 115 78 282 24 223 18 147 2 502 51 36 82 234 7 2 441 10 148 109 969 99 101 354 183 31 47 118 961 600 79 1. 1. 194. 261 1. 74. 189 20. 891. 777 4. 866. 188 127. 737 8. 124) 75. 042. 401 6. 512. 625 804. 241 1. 913. 815 3. 544. 162 3. 248. 711 22. 485. 609 30. 146. 370 13. 279 5. 454. 895 2. 565. 759 19. 048. 265 878. 246 13. 991. 815 398. 003 7. 948. 122 760. 277 21. 619. 134 3. 410. 321 1,066. 121 4,881. 690 13. 526. 658 903. 550 21. 438] 19. 423. 312 279. 749 10. 445. 407 4. 700. 695 49. 103. 176 5. 909. 131 3. 784. 830 21. 978. 500 4. 911. 189 1. 352. 9691 943. 220 5. 608. 005 51. 409. 701 32. 205. 070 1. 807. 543 4 000 - ss - | " Antalprojekt - Gemenskapens bidrag i 1 I ecu ~ 9 17 17 5 11 10 1 2. " V _i 10 188 437 6 8 21 4 12 539 5 138 74 168 20 250 10 29 9 2 600 2 26 181 125 4 45 15 75 1 247 8 81 249 313 39 m L7 935. 176 1. 774. 476 1. 893. 160 1. 027. 018 1. 852. 479 518. 762 15. 000 21. 031 396. 284 1. 401. 411 10. 259. 222 16,397. 583 56. 272 287. 716 1. 410. 243 285. 290 2. 281. 742 21. 074. 467 128. 571 4. 205. 439 5. 677. 844 10. 715. 304 984 521 8 435 162 188416 2. 28L670 8o9. 422 10 701 26. 486. 494 10. 195. 647 11237 372 5;4 9 0;o65 143 990 3 84^831 900 195 4, oA n, 4'6 8£ •£ 13 259 197 416628 'f 6 j 12 379 8U 99478QR* 3 230 220 33:112:338 ^^ 1 — 2 4 8 54 1230. 589. 430 EAST AFRICA REGION WEST AFRICA REGION SAHEL REGION CENTRAL AMERICA REGION SOUTH AMERICA REGION ASIA REGION HORN OF AFRICA REGION AFRICA REGION MEDITERRANEAN REGION PACIFIC REGION DOMINICAN REPUBLIC RWANDA SAINT VINCENT & THE GRENADINES SAINT LUCIA SOLOMON ISLANDS WESTERN SAMOA SAO TOMfc & PRlNCIPE SENEGAL SEYCHELLES SIERRA LEONE SOMALIA SUDAN SOUTH KOREA SRI LANKA SURINAME SWAZILAND SYRIA TAJIKISTAN TANZANIA C H AD THAILAND T 0 G0 TONGA ALL COUNTRIES TRINIDAD & TOBAGO TUNISIA TUVALU URUGUAY VANUATU VENEZUELA VIETNAM WEST BANK & GAZA YEMEN (NORTH AND SOUTH) Z A M ^ IA ZIMBABWE TOTAL - 3 3- TABELL II Avtalsslutande parts nationality FORDELNING MELLAN MEDLEMSSTATER AV GEMENSKAPSMEDEL SOM BEVILJATS UNDER PERIODEN 1976-1996 1 1 1 Utvecklingsprojekt i utvecklingslander Informationskampanjer i Europa TOTALT • Osterrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederlandema Portugal Spanien Sverige Forenade Kungariket Konsortium TOTALT 29 1046 112 8 1 192 1 151 30 297 1031 241 445 39 313 8 1355 123 7 420 -ecu- 5 940 408 153 133 700 17 145 698 1 996 870 178 023 495 208 847942 4 942 799 27 843 666 183 559 557 15 391 884 67 783 398 6 569 435 68 482 381 2 213 073 -%- 0,5 12,4 1,4 0,2 14,5 17,0 0,4 2,3 15,0 1,2 5,5 0,5 5,5 0,2 9 216 54 1 242 218 18 60 221 10 190 32 100 4 -ecu- 902 655 14 117 996 4 587 588 240 000 14 678 064 18 886 723 1 935 642 3 573 635 17 417087 310 917 14 634 694 2 807 409 6 924 795 245 307 -%- 0,6 10,7 3,5 0,2 11,3 14,5 1,5 2,8 13,4. 0,2 11,2 2,1 5,3 0,2 208 624 836 80 013 721 1230 512 863 17,0 6,4 100,0 304 20 1699 23 470 487 5 985 403 130 718 402 18,0 4,5 100,0 38 1. 262 166 9 1. 434 1. 369 48 357 1. 252 251 635 71 413 12 1. 659 143 9 119 - ecu - 6 843 063 167 251696 21 733 286 2 236 870 192 701559 227 734 665 6 878 441 31417 301 200 976 644 15 702 801 82 418 092 9 376 844 75 407 176 2 458 380 -%- 0,5 12,4 1,5 0,2 14,2 16,7 0,5 2,3 14,7 1,2 6,0 0,7 5,5 0,2 232 095 323 85 999 124 1 361 231 265 17,1 6,3 100,0 I -40 TABELL III FORDELNING MELLAN MEDLEMSSTATERNA AV GEMENSKAPSMEDEL SOM BEVILJATS FOR SAMFINANSIERING 1996 Medlemsstat Utvecklingsprojekt i utvecklingsländer Antal projekt EG:s bidrag Informationskampanj er riktade till den europeiska alllmanheten Antal projekt EG:s bidrag Osterrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederlandema Portugal Spanien Sverige Forenade Kungariket Konsortium 17 55 2 6 88 120 3 8 109 20 35 4 29 8 115 20 - ecu- 4 054 542 12 130 678 160 000 1 506 945 18 312 704 29 073 908 629 176 2 500 012 23 030 216 1 979 590 8 895 830 935 678 7 801 165 2 213 073 27 896 166 13 344 478 - %- 2,6 7,8 0,1 0,9 11,8 19,2 0,4 1,6 15,0 1,3 5,7 0,6 5,0 1,5 17,9 8,6 4 25 6 1 20 20 2 4 30 1 18 4 9 3 27 5 - ecu- 569 865 1 804 152 768 660 240 000 2 030 565 2 527 543 375 643 299 598 2 488 151 11522 1 676 452 449 886 584 591 189 162 2 992 402 1 287 189 - %- 3,1 10,0 4,2 1,3 11,0 14,0 2,0 1,6 13,6 0,1 9,2 2,4 3,2 1,0 16,3 7,0 Antal projekt 21 80 8 7 108 140 5 12 139 21 53 8 38 11 142 25 TOTALT 639 154 464 161 100% 179 18 295 381 100 % 818 (*) Plus 1 507 630 ecu för diverse (stöd till de icke-statliga organisationernas kontaktkommitté och konsulter). TOTALT EG:s bidrag -ecu- 4 624 407 13 934 830 928 660 1 746 945 20 343 269 31 601 451 1 004 819 2 799 610 25 518 367 1991 112 10 572 282 1 358 564 8 385 756 2402 235 30 888 568 14 631667 172 759 542 (*) - %- 2,7 8,1 0,5 1,0 11,8 18,3 0,6 1,6 14,8 1,2 6,1 0,8 4,8 1,3 17,9 8,5 100 % -41 ISSN 1024-4506 KOM(98) 127 slutlig DOKUMENT SV 11 09 01 Katalognummer : CB-CO-98-130-SV-C ISBN 92-78-31738-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg V