title: Kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag

eurovoc_concepts:
capital transfer tax
fiscal court
small and medium-sized enterprises
tax system
transfer of property

formats: html pdf print

text: C 93/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 Kommissionens meddelande om ‰verl¿telse av sm¿ och medelstora f‰retag (98/C 93/02) (Text av betydelse f‰r EES) INLEDNING F‰retags‰verl¿telser …r en viktig del av Europeiska kommissionens f‰retagspolitik(cid:216)(˛). Efter det att ett f‰re(cid:220) tag bildats och vuxit kommer ett tredje avg‰rande mo(cid:220) ment i f‰retagets livscykel: ‰verg¿ngen till ny …gare(cid:216)(ˇ). M¿nga arbeten st¿r p¿ spel n…r grundaren n¿r pensions(cid:220) ¿lder och m¿ste l…mna ‰ver f‰retaget till en ny ledare. Nyligen genomf‰rda unders‰kningar visar att ‰ver 5 mil(cid:220) joner f‰retag i Europeiska unionen, dvs. ungef…r 30(cid:216)% av alla EU(cid:220)f‰retag, kommer att konfronteras med ‰ver(cid:220) l¿telseproblematiken under de n…rmaste ¿ren. Ungef…r 30(cid:216)% av dessa, dvs. 1,5 miljoner f‰retag, f‰rv…ntas f‰r(cid:220) svinna, d…rf‰r att ‰verg¿ngen inte f‰rberetts tillr…ckligt v…l. D…rmed g¿r i v…rsta fall 6,3 miljoner arbeten f‰rlo(cid:220) rade(cid:216)(—). Europeiska kommissionen har verksamhet p¿ omr¿det sedan den 28/29 januari 1993, d¿ den anordnade ett symposium i Bryssel f‰r att f¿ en bild av l…get i de olika medlemsstaterna och ange bra metoder vid ‰verl¿telse av f‰retag. Efter symposiet f‰ljde ett brett upplagt r¿dslag med alla ber‰rda parter och med ett s…rskilt meddelande som underlag(cid:216)((cid:209)). Detta ledde fram till att en formell re(cid:220) kommendation antogs den 7 december 1994 om ‰verl¿(cid:220) telse av sm¿ och medelstora f‰retag. Rekommendationen riktades till medlemsstaterna av Europeiska kommis(cid:220) sionen(cid:216)((cid:210)). I artikel 9 i rekommendationen anges den 31 december 1996 som inl…mningsdatum f‰r en rapport fr¿n medlems(cid:220) staterna om framstegen p¿ omr¿det. Redan under loppet av 1996 bad kommissionen medlemsstaterna att l…mna f‰rhandsinformation om vilka ¿tg…rder som vidtagits med h…nsyn till rekommendationens olika best¿ndsdelar och vilka ytterligare f‰r…ndringar som planerades i g…l(cid:220) lande lag. (˛)(cid:217)Att till fullo utnyttja de europeiska sm¿ och medelstora f‰re(cid:220) tagens m‰jligheter till syssels…ttning, tillv…xt och konkur(cid:220) renskraft. F‰rslag till r¿dsbeslut om ett tredje fler¿rigt pro(cid:220) gram f‰r sm¿ och medelstora f‰retag i Europeiska unionen (1997(cid:134)2000), KOM(96) 98 slutlig, 20. 3. 1996. (ˇ)(cid:217)Integrerade programmet f‰r sm¿ och medelstora f‰retag samt hantverkssektorn, KOM(94) 207 slutlig, 3. 6. 1994. (—)(cid:217)Europeiska observationsorganet f‰r sm¿ och medelstora f‰(cid:220) retag, fj…rde ¿rsrapporten, 1996, s. 183. ((cid:209)) Communication from the Commission on the transfer of busi(cid:220) ness. Actions in favour of SMEs. EGT C 204, 23. 7. 1994, s. 1. ((cid:210))(cid:217)EGT L 385, 31. 12. 1994, s. 14 (nedan kallad ’’rekommenda(cid:220) tionen’’). Se vidare meddelandet med motiveringen till re(cid:220) kommendationen, EGT C 400, 31. 12. 1994, s. 1. Avsikten var att kommissionens f‰rslag till r¿dsbeslut om det tredje fler¿riga programmet f‰r sm¿ och medelstora f‰retag skulle omfatta ytterligare initiativ, d…ribland en samordnad ¿tg…rd, baserad p¿ utv…rderingen efter re(cid:220) kommendationen fr¿n 1994(cid:216)((cid:211)). R¿dets beslut av den 9 december 1996 om ett tredje fler¿rigt program ut(cid:220) gjorde en bekr…ftelse p¿ att det …r ‰nskv…rt med fortsatta anstr…ngningar(cid:216)((cid:212)). Med detta f‰r ‰gonen anordnade Europeiska kommis(cid:220) sionen ett europeiskt forum om f‰retags‰verl¿telser den 3 och 4 februari 1997 i Lille (Frankrike). Ur den infor(cid:220) mation som medlemsstaterna l…mnat och ur diskussio(cid:220) nerna under plenarm‰tena och i de olika arbetsgrup(cid:220) perna under forumet …r det material h…mtat som l…ggs fram i detta meddelande. Efter kommissionens rekommendation har flera med(cid:220) lemsstater beslutat om eller ¿tminstone ‰verv…gt ¿tg…rder inriktade p¿ b…ttre r…tts(cid:220) och skatteregler p¿ omr¿det. De flesta medlemsstater delar dessutom en ‰nskan att under(cid:220) l…tta ‰verl¿telse av sm¿ eller medelstora f‰retag. Alla be(cid:220) r‰rda parter, dvs. statliga myndigheter, f‰retagarorgani(cid:220) sationer och f‰retagen, b‰rjar inse uppgiftens omfatt(cid:220) ning. Detta …r viktigt, eftersom ett av huvudm¿len f‰r kommissionens arbete …r att n¿ fram med budskapet till dem som i f‰rsta hand ber‰rs. GENOMFˆRDA ELLER FˆRESLAGNA ¯TG´RDER F‰r det mesta r‰r det sig om lag…ndringar f‰r att under(cid:220) l…tta f‰retags‰verl¿telser (se punkt A nedan). Flera med(cid:220) lemsstater har inf‰rt …ndringar i beskattningen vid ‰ver(cid:220) l¿telse, s…rskilt genom att s…nka arvsskatten och g¿vo(cid:220) skatten (se punkt B). Andra f‰rslag siktar p¿ att st…rka f‰retagen ekonomiskt n…r de byter …gare (se punkt C). Men m¿nga praktiska fr¿gor har ocks¿ betydelse f‰r om f‰retags‰verl¿telser skall lyckas eller misslyckas (se punkt D). A. (cid:217)Lagf‰rslag om f‰retags‰verl¿telser I vissa medlemsstater har lagstiftnings¿tg…rder vidtagits in(cid:220) f‰r att underl…tta f‰retags‰verl¿telser. Oftast har ((cid:211))(cid:217)Se ovan, fotnot 1, s. 6. ((cid:212))(cid:217)EGT L 6, 10. 1. 1997, s. 25. 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/3 greppen gjorts i civilr…tten och bolagsr…tten. P¿ vissa om(cid:220) r¿den kan framsteg noteras, men p¿ andra …r resultatet magert och insatserna …r oj…mna mellan medlemssta(cid:220) terna. F‰ljande omr¿den …r s…rskilt intressanta: n…mnda skattebefrielse g…ller f‰r denna omvandling f‰rst efter det att f‰retaget existerat en angiven tid. Enligt finsk lag …r det m‰jligt att omvandla ett personbolag till ett aktiebolag, men en omvandling i motsatt riktning …r inte m‰jlig. I Sverige har bolagsomvandling i samband med ‰verl¿telser underl…ttats genom en lag fr¿n 1996. 1. (cid:217)Omvandling av personbolag till aktiebolag och vice versa Det kan vara f‰rdelaktigt f‰r den som ‰verl¿ter sin verk(cid:220) samhet att byta f‰retagsform, f‰r att genomf‰ra ‰verl¿(cid:220) telsen inom ramen f‰r den l…mpligaste formen, och …ven f‰r den som tar ‰ver, f‰r att till exempel inf‰ra nya be(cid:220) slutsstrukturer. I denna typ av fall kr…ver emellertid vissa medlemsstater att f‰retaget uppl‰ses och ett nytt bildas, vilket …r ett mycket besv…rligt krav och ett hinder f‰r m¿nga lyckade f‰retags‰verl¿telser. Enligt vad som s…gs i artikel 4. a i rekommendationen …r det d…rf‰r viktigt att alla medlemsstater ger sm¿ och me(cid:220) delstora f‰retag m‰jlighet att byta f‰retagsform utan f‰(cid:220) reg¿ende uppl‰sning. I Tyskland inf‰rdes genom lagen om omvandling fr¿n 1994 (Umwandlungsgesetz) olika typer av omvandlings(cid:220) m‰jligheter, s¿som fusioner, byte av bolagsform och del(cid:220) ningar. Dessutom inf‰rdes begreppet fission i tysk bo(cid:220) lagsr…tt. Den nya lagen g…ller b¿de personbolag och ak(cid:220) tiebolag, varf‰r den kan underl…tta m¿nga ‰verl¿telser av sm¿ eller medelstora f‰retag. Den kompletterades med f‰r att ¿stad(cid:220) skatteregler komma skatteneutralitet vid omvandlingsoperationer (se B. 4 nedan). (Umwandlungssteuergesetz) I spansk lag finns det redan vidstr…ckta m‰jligheter att omvandla personbolag till aktiebolag och vice versa. Den lagstiftning som beskrivs ovan har i praktisk till…mp(cid:220) ning blivit en framg¿ng i de olika medlemsstaterna. Erfa(cid:220) renheterna b‰r tillvaratas av andra medlemsstater d…r detta slags operationer …nnu inte …r till¿tna eller leder till negativa skatteeffekter, t. ex. F‰renade kungariket, Dan(cid:220) mark och Irland (se bilagan, tabell 2). 2. (cid:217)Enkla aktiebolag Sm¿ eller medelstora f‰retag b‰r kunna ‰verv…ga en om(cid:220) vandling fr¿n enskild firma eller personbolag till aktiebo(cid:220) lag. Ett privat aktiebolag (S{rl, GmbH) …r ocks¿ en juri(cid:220) disk enhet som …r f‰rh¿llandevis frist¿ende fr¿n delta(cid:220) garna och d…rf‰r kan ‰verleva dem. Det …r en f‰retags(cid:220) form som kan vara l…mplig f‰r mycket sm¿ f‰retag p¿ grund av de l¿ga kraven p¿ aktiekapital, men den passar s…mre f‰r medelstora f‰retag eftersom den ger svagare kreditv…rdighet gentemot banken …n ett publikt aktiebo(cid:220) lag. Vidare kan ett privat aktiebolag i m¿nga medlems(cid:220) stater innehavaraktier, vilket betyder att denna f‰retagsform l…mpar sig s…mre f‰r ‰verl¿telse fr¿n den andra till den tredje generationen (eller n¿gon gene(cid:220) ration d…refter) n…r det vanligen finns ett st‰rre antal arvingar att ta h…nsyn till. Detta g¿r l…ttare med ett pu(cid:220) blikt aktiebolag (SA, AG). inte utf…rda Detta …r bakgrunden till artikel 4. b i rekommendationen d…r det st¿r att det borde lagstadgas om ett enkelt aktie(cid:220) bolag i alla medlemsstater f‰r att ge de sm¿ och medel(cid:220) stora f‰retagen en f‰retagsform som …r h¿llbar i en ‰ver(cid:220) l¿telseprocess, d…rf‰r att den till¿ter f‰rdelning av aktier bland nuvarande och kommande arvingar enligt best…m(cid:220) melserna i arvsr…tten. Enligt ‰sterrikisk lag (Umwandlungsgesetz) …r det m‰jligt att omvandla f‰retag genom att fusionera aktiebolag till huvudaktie…garen eller genom att f‰rvandla dem till ny(cid:220) bildade personbolag. Detta slags operationer underl…tta(cid:220) des 1996 med hj…lp av skatteregler (Umgr(cid:190)ndungssteuer(cid:220) gesetz) som ger skatteneutralitet vid all slags f‰retagsom(cid:220) vandling (se B. 4 nedan). Lagen g…ller inte omvandling av personbolag till aktiebolag. En s¿dan omvandling kan bara ske genom att ett personbolags tillg¿ngar (apporte(cid:220) gendom) tillf‰rs bolaget med begr…nsat ansvar. Ovan Ett s¿dant enkelt aktiebolag har hittills endast skapats i Tyskland genom lagen om publika aktiebolag (Aktienge(cid:220) setz). Denna lag …ndrades 1994 f‰r att g‰ra det l…ttare f‰r sm¿ och medelstora f‰retag att omvandlas till enkla publika aktiebolag (kleine Aktiengesellschaft). Den revide(cid:220) rade lagen inneh¿ller best…mmelser som g‰r det l…ttare att bilda och driva ett s¿dant f‰retag, s¿som enklare bo(cid:220) C 93/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 lagsst…mma i mindre f‰retag, undantag fr¿n kravet p¿ tillsynsn…mnd f‰r f‰retag med f…rre …n 500 anst…llda och m‰jlighet att utesluta f‰rk‰psr…tt vid nyemission. Andra medlemsstater b‰r ‰verv…ga …ndringar i bolagsr…t(cid:220) ten f‰r att till¿ta enmansbolag i form av aktiebolag. Detta …r en id~ som diskuteras i den s. k. Rapport Ma(cid:220) rini (˛˝) i Frankrike. ¯r 1994 skapades Soci~t~ par actions simplifi~e (SAS) i Frankrike. Denna bolagsform …r emellertid t…nkt att un(cid:220) derl…tta samverkan mellan storf‰retag och …r allts¿ inget l…mpligt verktyg f‰r alla sm¿ och medelstora f‰retag, s…rskilt inte f‰r de allra minsta. De enklare krav en s¿dan bolagsbildning inneb…r granskas nu, bl. a. i rapporten om modernisering av bolagsr…tten(cid:216)((cid:213)), som senator Ph. Ma(cid:220) rini l…mnade till Frankrikes premi…rminister 1996. Andra medlemsstater b‰r ocks¿ ‰verv…ga att ytterligare f‰renkla f‰retagsformen publikt aktiebolag, s¿ att de sm¿ och medelstora f‰retagen kan anv…nda formen mer. 3. (cid:217)Enmansf‰retag Publikt aktiebolag …r ofta den f‰retagsform som l…mpar sig b…st f‰r ‰verl¿telser. Men m¿nga medlemsstater har h‰ga krav p¿ minsta antal grundare och/eller del…gare. D…rf‰r drar sig m¿nga sm¿f‰retagare f‰r att v…lja denna f‰retagsform; den …r f‰r komplicerad. Det tolfte bolagsdirektivet(cid:216)((cid:214)), som till¿ter enmansbolag, g…ller i princip privata aktiebolag. Enligt artikel 6 g…ller direktivet ocks¿ n…r en medlemsstat till¿ter publika en(cid:220) mansaktiebolag. I det flertal medlemsstater som …nnu inte medger n¿gon s¿dan m‰jlighet g…ller direktivet bara privata aktiebolag. De kr…ver allts¿ fortfarande att flera personer grundar ett publikt aktiebolag. Av de sk…l som anf‰rts ovan …r det ‰nskv…rt att en ensam …gare f¿r m‰j(cid:220) lighet att bilda och driva ett publikt aktiebolag (se arti(cid:220) kel 4. c i rekommendationen). M‰jligheten finns redan i Danmark, Tyskland (sedan omarbetningen av Aktienge(cid:220) setz 1994), Finland, Spanien (sedan 1995), Nederl…n(cid:220) derna och Sverige. Sedan 1995 kan ett publikt aktiebolag i Belgien ha en enda aktie…gare, men n…r bolaget bildas m¿ste aktierna tecknas av minst tv¿ personer. ((cid:213)) La modernisation du droit des soci~t~s, Rapport au Premier mi(cid:220) nistre, La Documentation Fran(cid:136)aise, Collection des Rapports Officiels, Paris 1996. ((cid:214))(cid:217)R¿dets direktiv 89/667/EEG, EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 40, se artikel 2. 1. 4. (cid:217)St‰rre kontinuitet i n…ringslivet Ofta bildas sm¿ eller medelstora f‰retag utan att f‰reta(cid:220) garen tar hj…lp av juridisk r¿dgivning. Den m‰jligheten m¿ste naturligtvis finnas kvar, men ibland leder det till situationer d…r strategiska val och undantag i lagen an(cid:220) v…nds p¿ ett optimalt s…tt, s…rskilt n…r en f‰retagare avli(cid:220) der ov…ntat. M¿nga f‰retag drabbas av r…ttsliga best…m(cid:220) melser som tvingar fram en uppl‰sning av firman. Ett f¿(cid:220) tal …ndringar i nationell lag skulle f‰rb…ttra situationen betydligt, n…mligen de f‰ljande: a)(cid:217)R…ttslig kontinuitetsprincip S¿som anges i artikel 5. a rekommendationen borde r…tts(cid:220) principen kontinuitet i personbolag inf‰ras i civilr…tten i alla medlemsstater f‰r att sm¿ och medelstora f‰retag inte skall avvecklas i on‰dan. Principen finns i Italien och Portugal, som d…rmed utg‰r f‰rebilder p¿ omr¿det. I Tyskland har principen inf‰rts f‰r ut‰vare av fria yrken som bildar personbolag (genom Partnerschaftsgesellschaf(cid:220) tengesetz fr¿n 1994). Genom f‰rslaget till …ndring av handelsr…tten fr¿n 1996 (Handelsrechtsreformgesetz) finns det nu planer p¿ att till…mpa principen mer allm…nt i tysk lagstiftning. b)(cid:217)F‰retr…desr…tt eller hembud Ett annat s…tt att ¿stadkomma personbolag med st‰rre kontinuitet kan vara att ge n…ringsidkaren r…tt att ‰ver(cid:220) f‰ra sin r‰relse, …ven tillf…lligt, p¿ en familjemedlem i h…ndelse av d‰dsfall, sjukdom eller annan permanent of‰rm¿ga att driva verksamheten (s¿som i Luxemburg, i Loi r~glementant l’acc(cid:127)s aux professions d’artisan, de com(cid:220) mer(cid:136)ant, d’industriel ainsi qu’{ certaines professions lib~ra(cid:220) les fr¿n 1988). I Belgien inf‰rdes 1995 via de samordnade lagarna om handelsbolag (Loi de R~paration) en m‰jlighet att f‰re(cid:220) skriva f‰reg¿ende godk…nnande och hembudsskyldighet i avtal om skifte av d‰dsbo eller egendom n…r flera sl…k(cid:220) tingar gemensamt st¿r som …gare, n¿got som tidigare var f‰rbjudet. N…ringsidkarna har d…rmed st‰rre frihet att (˛˝)(cid:217)Se fotnot 8 ovan. 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/5 avtalsv…gen planera inf‰r ett arvsskifte och bevara verk(cid:220) samheten inom familjen. Det g¿r allts¿ att stipulera om godk…nnande fr¿n arvingarna eller f‰rk‰psr…tt f‰r n¿gon av dem till f‰retaget. vissa f‰rvaltningsregler fr¿n den ena generationen till n…sta. De anv…nds redan i viss utstr…ckning i Frankrike och Spanien f‰r att mildra konsekvenserna av avtal om framtida arv. I det kontinentala Europa …r personbolagen vanliga bland de sm¿ och medelstora f‰retagen, trots att det r‰r sig om en br…cklig associationsform som har sv¿rt att klara p¿frestningarna under en ‰verl¿telseprocess. Detta visar sig s…rskilt n…r flera arvingar kr…ver sin del av f‰re(cid:220) taget och vill ha reda pengar. Vanligtvis uppl‰ses person(cid:220) bolaget och verksamheten upph‰r, med krympande n…(cid:220) ringsliv och arbetsmarknad till f‰ljd. F‰r att skydda per(cid:220) sonbolagen fr¿n att avvecklas av arvingar med motstri(cid:220) diga intressen har ett antal medlemsstater inf‰rt en f‰re(cid:220) tr…des(cid:220) eller l‰sningsr…tt f‰r n¿gon av arvingarna som skall vara anst…lld i f‰retaget och kompensera de andra arvingarna ekonomiskt (t. ex. i Luxemburg i artiklarna 815(cid:220)1 till 815(cid:220)18 Code cicil, …ndrad genom Loi relative { l’organisation de l’indivision et ~tendant l’attribution pr~f~(cid:220) rentielle en cas de succession aux entreprises commerciales, industrielles et artisanales fr¿n 1993; jordbruksf‰retag i Belgien, se artikel 41 i lagen fr¿n 1988). c)(cid:217)Administratiekantoor, Trust, Fiducie Kontinuiteten i n…ringslivet kan ocks¿ f‰rst…rkas genom n¿got slags aktief‰rvaltningssystem, s¿som det neder(cid:220) l…ndska administratiekantoor, vilket Belgien ‰verv…ger att kopiera. Ett …nnu starkare instrument …r det i engelsk lag v…l(cid:220) k…nda institutet trust eller andra liknande f‰rvaltnings(cid:220) former, som redan f‰rekommer i Tyskland (Treuhandge(cid:220) sellschaft) och Luxemburg (fiducie). I Belgien och i Frankrike har man diskuterat att inf‰ra s. k. fiducie (se Marini(cid:220)rapporten(cid:216)(˛˛)). d)(cid:217)Aff…rs(cid:220) eller familjeavtal Ett annat konkret s…tt att f‰rst…rka kontinuiteten i n…(cid:220) ringslivet …r att anv…nda s. k. aff…rs(cid:220)eller familjeavtal (pacte d’entreprise, protocole familial). S…rskilt familjef‰re(cid:220) tag kan ha anv…ndning av s¿dana avtal f‰r att bevara Det st¿r emellertid klart att dessa avtal …r en relativt klen ers…ttning f‰r riktiga avtal om arv, som …r till¿tna i fler(cid:220) talet medlemsstater. I de l…nder d…r avtal om framtida arv …r f‰rbjudna (Italien, Frankrike, Belgien, Spanien, Luxemburg) b‰r man ‰verv…ga att till¿ta avtal om fram(cid:220) tida arv, eftersom f‰rbudet g‰r det on‰digt sv¿rt att f‰r(cid:220) valta fast egendom. 5. (cid:217)F‰renklade redovisnings(cid:220) och f‰rvaltningsregler F‰r att f‰retag skall ‰verleva m¿ste regleringen av f‰re(cid:220) tags‰verl¿telser f‰renklas p¿ samma s…tt som av f‰retags(cid:220) bildning, dvs. utvecklingen b‰r g¿ mot mindre formalia, kortare handl…ggningstider och ett enda informations(cid:220) och handl…ggningsst…lle f‰r f‰retagaren(cid:216)(˛ˇ). I t. ex. Italien m¿ste f‰retagaren f‰r n…varande kontakta flera instanser och …gna sig ¿t tidskr…vande administrativa rutiner innan ‰verl¿telsen kan ske. ¯r 1996 lades ett lagf‰rslag fram i Danmark som …r in(cid:220) riktat p¿ att f‰renkla de administrativa kraven p¿ sm¿ och medelstora f‰retag. Vidare har reglerna f‰r bokf‰(cid:220) ring i sm¿ och medelstora f‰retag f‰renklats radikalt ge(cid:220) nom den danska lagen om f‰retagsr…kenskaper fr¿n 1996. En standardplan med typiska bokf‰ringsposter har tagits fram f‰r ¿rsredovisningen fr¿n de sm¿ och medel(cid:220) stora f‰retag som …r verksamma inom handel, hantverk och industri. I Finland har en arbetsgrupp tillsatts p¿ mi(cid:220) nisterniv¿ med avsikt att bet…nka hur administrationen av sm¿f‰retag skulle kunna f‰renklas. B. (cid:217)Beskattning av f‰retags‰verl¿telser F‰retag b‰r inte ‰verl¿tas av skattesk…l. M¿ls…ttningen m¿ste vara att skattesystemet inte skall st¿ i v…gen f‰r sunda f‰rberedelser f‰r en ‰verl¿telse och inte skall tvinga fram en f‰rs…ljning av verksamheten f‰r att skat(cid:220) ten skall kunna betalas. Skattepolitiken n…r det g…ller ‰verl¿telser m¿ste allts¿ vara inriktad p¿ att v…rna syssel(cid:220) s…ttningen. Alla, …ven staten, f‰rlorar p¿ att arbeten f‰r(cid:220) svinner till f‰ljd av misslyckade ‰verl¿telser. (˛˛)(cid:217)Se fotnot 8 ovan. (˛ˇ)(cid:217)Kommissionens rekommendation av den 22 april 1997, EGT L 145, 5. 6. 1997, s. 29. C 93/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 Efter kommissionens rekommendation har m¿nga ¿tg…r(cid:220) der inriktade p¿ b…ttre beskattning av f‰retags‰verl¿tel(cid:220) ser vidtagits i medlemsstaterna. De flesta ¿tg…rderna g…l(cid:220) ler arvsskatt eller g¿voskatt. En s…nkning av skatteuttaget p¿ f‰retags‰verl¿telser kan man ¿stadkomma genom att s…nka de h‰gsta till…mpliga satserna eller genom att in(cid:220) f‰ra skattebefrielse, skatteneds…ttning eller grundavdrag f‰re skatt. Om grundavdragen skall ha n¿gon positiv ef(cid:220) fekt p¿ kontinuiteten i n…ringslivet, m¿ste de ligga p¿ ni(cid:220) v¿er som g‰r dem f‰rm¿nliga f‰r sm¿ och medelstora f‰retag. Precis som f‰r lagstiftnings¿tg…rderna g…ller f‰r ¿tg…r(cid:220) derna inom beskattning att den allm…nna bilden …r fram(cid:220) steg p¿ vissa omr¿den, p¿ st…llet marsch p¿ andra och stora olikheter mellan medlemsstaterna. Skatt p¿ realisa(cid:220) tionsvinst, arvsskatt (d…r den existerar som frist¿ende skatteslag) och g¿voskatt, ibland skr…mmande h‰ga sat(cid:220) ser, forts…tter att st…lla till problem vid f‰retags‰verl¿tel(cid:220) ser i praktiskt taget alla medlemsstater, oberoende av om ‰verl¿telsen sker i form av g¿va eller arv inom familjen eller till tredje man. F‰ljande omr¿den …r s…rskilt viktiga: 1. (cid:217)G¿vor och arv I vissa medlemsstater …r den h‰gsta skattesatsen vid arv eller g¿va fortfarande h‰g (80(cid:216)% i Belgien, 68(cid:216)% i Ne(cid:220) derl…nderna, 65(cid:216)% i Grekland), medan andra medlems(cid:220) l…nder nyligen antagit eller haft f‰r avsikt att anta mindre betungande skatteregler f‰r f‰retags‰verl¿telser. I F‰renade kungariket, till exempel, till…mpas 100(cid:216)% be(cid:220) frielse fr¿n arvsskatt p¿ f‰retagets tillg¿ngar. Samma be(cid:220) frielse fr¿n arvsskatt g…ller vid ‰verl¿telse av f‰retagsan(cid:220) delar eller icke b‰rsnoterade aktier i handelsbolag (…ven bolag p¿ listan Alternative Investment Market) efter inne(cid:220) hav i minst tv¿ ¿r utan h…nsyn till innehavets storlek eller antal r‰ster. I Sverige tas, efter ett grundavdrag p¿ 70(cid:216)000 kronor, arvsskatt ut med endast 10(cid:216)% p¿ belopp upp till 300(cid:216)000 kronor, 20(cid:216)% upp till 600(cid:216)000 kronor och 30(cid:216)% ‰ver 600(cid:216)000 kronor. ¯r 1996 inf‰rdes i Tyskland ett grundavdrag p¿ 500(cid:216)000 mark och en v…rdeneds…ttning till 60(cid:216)% f‰r tillg¿ngar i f‰retag. Resten av beloppet skattas alltid enligt l…gsta sats, dvs. en f‰r n…ra sl…ktingar (mellan 7 och 30(cid:216)%). Arvsskatten kan betalas in ‰ver en period av tio ¿r utan r…nta. Spanien har s…nkt arvsskatten vid f‰retags‰verl¿telser inom familjen betydligt. Artikel 20 i lagen om arvsskatt och g¿voskatt har nyligen omarbetats f‰r att v…rna m‰j(cid:220) ligheterna att ‰verf‰ra f‰retag och v…rdepapper mellan familjemedlemmar. Genom …ndringen s…nks ber…knings(cid:220) grunden f‰r arvsskatt med 95(cid:216)% om f‰retaget eller v…r(cid:220) depapperen g¿r till den avlidnes make eller br‰starvingar. Det finns vissa villkor n…r det g…ller arv av v…rdepapper, t. ex. m¿ste innehavaren …ga minst 15(cid:216)% och vara verk(cid:220) sam inom f‰retagets ledning. Dessutom m¿ste motta(cid:220) garna beh¿lla innehavet i tio ¿r. Samma neds…ttning g…l(cid:220) ler f‰r g¿vor om givaren …r ‰ver 65 ¿r eller permanent of‰rm‰gen att arbeta och inte l…ngre uppb…r inkomst fr¿n f‰retaget. Fr¿n och med den 1 april 1996 s…nktes g¿voskatten i Frankrike genom en skatteneds…ttning p¿ kostnadsfria ‰verl¿telser. Skatteneds…ttningen p¿ delade g¿vor f‰rdes fr¿n 25(cid:216)% till 35(cid:216)% f‰r givare under 65 ¿r och fr¿n 15(cid:216)% till 25(cid:216)% f‰r givare i ¿ldersintervallet 65(cid:134)75. Men ett s¿dant system, som bara g…ller g¿vor, l‰ser inte p¿ ett tillfredsst…llande s…tt of‰rutsedda ‰verl¿telser, t. ex. efter ett pl‰tsligt d‰dsfall. Reglerna b‰r utvidgas till att …ven omfatta of‰rberedda ‰verl¿telser. ¯r 1996 s…nktes arvsskatten vid f‰retags‰verl¿telser i den flaml…ndska delen av Belgien till 3(cid:216)% av substansv…rdet i ett familjef‰retag, varvid ber…kningsgrunden gjordes av(cid:220) h…ngig antalet anst…llda. ¯r 1997 godk…nde den belgiska regeringen ett f‰rslag till lag om att s…nka g¿voskatten f‰r f‰retag till 3(cid:216)% n…r de ‰verl¿tes till familjemedlem(cid:220) mar som driver dem vidare i minst fem ¿r. i Mer beh‰ver g‰ras f‰r att s…nka arvsskatter och g¿vo(cid:220) skatter vid f‰retags‰verl¿telser, linje med vad som anges i artikel 6. a i rekommendationen. Detta kan till ex(cid:220) empel genomf‰ras genom skattebefrielse, minskade skat(cid:220) tesatser eller ‰kade skattel…ttnader. Till sist skulle det vara t…nkbart att skjuta upp betalningen av arvsskatten inom en rimlig tidsperiod, med en m‰jlighet f‰r en f‰re(cid:220) tagare som forts…tter med sin verksamhet att slutligen kunna ’’arbeta av’’ sin skattenota under ¿rens g¿ng. 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/7 2. (cid:217)Avyttring till tredje man Vid f‰retags‰verl¿telser till tredje man till…mpas redan befrielse fr¿n skatt p¿ realisationsvinst helt eller delvis i vissa medlemsstater. I enlighet med vad som anges i arti(cid:220) kel 7. a i rekommendationen b‰r skattel…ttnader av detta slag bli mera allm…nna. Realisationsvinsten beskattas med halv sats om f‰rs…lj(cid:220) ningen sker p¿ grund av d‰dsfall, arbetsof‰rm¿ga eller pensionering vid l…gst 60 ¿rs ¿lder. I Frankrike kan 80(cid:216)% av s¿dana ‰verl¿telser undantas fr¿n skatt eller endast skattas enligt en fast r…nta p¿ 5(cid:216)%. 3. (cid:217)Avyttring till anst…llda S…rskilt borde det vara till¿tet att g‰ra avdrag n…r vinsten av en f‰retagsavyttring ¿terinvesteras i ett annat f‰retag (roll(cid:220)over relief). M‰jligheten finns i Irland och F‰renade kungariket, d…r avdrag ocks¿ medges n…r f‰rs…ljnings(cid:220) vinsten investeras i ett nytt f‰retag. Realisationsvinsten rullas till (rolled(cid:220)over) det nya aktieinehavet och ingen skatt tas ut f‰rr…n innehavet oms…tts i pengar. Tyskland till…mpar delvis samma system. ˆverl¿telse av ett f‰retag till de anst…llda …r ett s…tt att bevara arbetstillf…llena och sl¿ vakt om den motivation och kunskap som finns bland personalen. Men skatteut(cid:220) taget i samband med f‰rs…ljningen till den anst…llda kan vara ett hinder f‰r operationen. D…rf‰r rekommenderade kommissionen en gynnsammare behandling av detta slag av ‰verl¿telser, i enlighet med vad som anges i artikel 7. b i rekommendationen. P¿ samma s…tt borde man inf‰ra skatterabatter f‰r att uppmuntra ‰verl¿telse efter att f‰retagaren n¿tt en viss ¿lder (retirement relief). Detta existerar redan i ˆsterrike, Belgien, Tyskland, Irland, Nederl…nderna och F‰renade kungariket och borde inf‰ras i de andra medlemssta(cid:220) terna. I Tyskland g…ller att en f‰retagare som …r ‰ver 55 ¿r gammal kan g‰ra ett avdrag p¿ 60(cid:216)000 tyska mark. Avdraget kvittas mot eventuell realisationsvinst ‰ver 300(cid:216)000 tyska mark och utpl¿nas vid 360(cid:216)000 tyska mark. Om realisationsvinsten ‰verstiger 15 miljoner tyska mark till…mpas en skattesats p¿ 50(cid:216)% av den normala. Sedan finanslagen inf‰rdes 1995 i Irland kan en sm¿f‰re(cid:220) tagare som …r ‰ver 55 ¿r och har …gt sitt f‰retag i tio ¿r g¿ i pension och ‰verl¿ta sitt familjef‰retag till vem som helst utan att beh‰va betala n¿gon reavinstskatt p¿ upp till 250(cid:216)000 irl…ndska pund i salupris. ´ven i F‰renade kungariket har m‰jligheten till rabatt p¿ reavinstskatten i samband med pension utvidgats nyligen. ¯ldergr…nsen f‰r skattel…ttnader i samband med ‰verl¿telse av f‰reta(cid:220) get p¿ grund av pensionering l¿g tidigare p¿ l…gst 55 ¿r och har nu s…nkts till 50 ¿r. N…r en heltidsarbetande in(cid:220) vesterare (full(cid:220)time working investor) …ger ett f‰retag el(cid:220) ler ett handelsbolag helt eller delvis, finns betydande m‰jligheter till befrielse fr¿n skatt p¿ realisationsvinsten. Om vinsten …r mindre …n 250(cid:216)000 pund sterling g‰rs inget skatteuttag, och om den ligger mellan 250(cid:216)000 och 1 miljon pund sterling till…mpas en neds…ttning med 50(cid:216)%. Aldersgr…nsen …r 50 ¿r eller l…gre om pensione(cid:220) ringen f‰ranleds av oh…lsa. ¯r 1996 antogs en lag i ˆsterrike om s…nkt skatt vid f‰(cid:220) retags‰verl¿telser till tredje man (Strukturanpassungsge(cid:220) setz). Vinstmedel efter en f‰retagsavyttring kan nu spri(cid:220) das ‰ver tre ¿r om f‰retaget har funnits minst sju ¿r. Tyv…rr har f¿ ¿tg…rder vidtagits f‰r att stimulera ‰verl¿(cid:220) telse av f‰retag till personalen. I Frankrike …r s¿dana ‰verl¿telser undantagna st…mpelavgifter under vissa om(cid:220) st…ndigheter. I F‰renade kungariket finns m¿nga skatte(cid:220) l…ttnader f‰rbundna med f‰rs…ljning av aktier till de an(cid:220) st…llda, t. ex. via trusts (Statutory Employee Share Owner(cid:220) ship Trust och Approved Profit Sharing Schemes). Det skulle vara bra f‰r m¿nga f‰retag om s¿dana skattel…tt(cid:220) nader, som visat sig mycket popul…ra, gjordes mera all(cid:220) m…nt tillg…ngliga i andra medlemsstater s¿ att de an(cid:220) st…llda uppmuntras att driva f‰retag vidare. 4. (cid:217)F‰retagsomvandling N…r ett f‰retag byter associationsform f‰r att f‰rbereda en ‰verl¿telse kan det drabbas av on‰diga skatter (se A. 1 ovan). Medlemsstaterna b‰r unders‰ka om det g¿r att avskaffa s¿dana skatter och g‰ra det l…ttare att ‰verl¿ta f‰retag. Samtidigt med lagen fr¿n 1994 om omvandling av f‰retag (Umwandlungssteuergesetz) genomf‰rde man t. ex. i Tyskland ¿tg…rder som syftar till skatteneutralitet f‰r inkomstskatt och bolagsskatt vid alla typer av om(cid:220) vandling, …ven dem som inte uttryckligen omfattas av la(cid:220) gen om omvandlingar. Den ‰sterrikiska lagen Umgr(cid:190)n(cid:220) dungssteuergesetz …r ocks¿ inriktad p¿ skatteneutralitet vid alla omvandlingsoperationer. I Frankrike skattas en best…md summa p¿ endast 500 franc vid del…garomvand(cid:220) lingar om del…garna accepterar att beh¿lla sina aktier un(cid:220) der en period p¿ minst 5 ¿r efter omvandlingen. De an(cid:220) dra medlemsstaterna uppmanas att ta efter och inf‰ra system som …r helt, eller ¿tminstone partiellt, skatteneu(cid:220) trala vid alla omvandlingsoperationer. C 93/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 5. (cid:217)Dubbelbeskattning Det finns …nnu mycket f¿ dubbelbeskattningsavtal som reglerar arvsskat och g¿voskatt mellan medlemsstaterna. Dubbelbeskattning kan vara ett stort problem vid ‰verl¿(cid:220) telse av andra f‰retagstillg¿ngar …n land, n…r f‰retaget verkar via filialer i fler …n en medlemsstat. Det …r viktigt att undanr‰ja alla former av dubbelbeskattning genom att bygga ut n…tet av avtal om arvs(cid:220) och g¿voskatt, vilket medlemsstaterna ocks¿ …r ¿lagda att g‰ra enligt artikel 220 i EG(cid:220)f‰rdraget. 6. (cid:217)Informationsbyte och goda f‰rebilder Enligt vad som anges i artikel 2 i rekommendationen m¿ste entydig och l…ttillg…nglig information om lagar och praxis tillhandah¿llas om f‰retags‰verl¿telser, an(cid:220) tingen via offentliga eller privata organ. Ett system med f‰rhandsbesked fr¿n skattemyndigheterna om vilka skat(cid:220) tem…ssiga f‰ljder en f‰retags‰verl¿telse kommer att f¿ innan operationen genomf‰rs skulle inneb…ra st‰rre s…(cid:220) kerhet f‰r alla parter. Detta system …r f‰r tillf…llet p¿(cid:220) t…nkt i Frankrike. Redan under f‰rberedelseskedet inf‰r en ‰verl¿telsesope(cid:220) ration m¿ste f‰retagaren ta h…nsyn till operationens skat(cid:220) teaspekter. Kommissionen kan bidra genom att sprida aktuell information och ge exempel p¿ goda f‰rebilder i medlemsstaterna. 7. (cid:217)Skattereformer I artikel 6 i rekommendationen anges att f‰retagens fort(cid:220) levnad m¿ste s…kerst…llas med hj…lp av l…mplig beskatt(cid:220) ning. Detta inneb…r att skattesystemen b‰r utvecklas i takt med att n…ringslivets arbetss…tt f‰r…ndras och priori(cid:220) teringar skiftar. Medlemsstaterna b‰r revidera sin be(cid:220) skattning av f‰retags‰verl¿telser fortl‰pande och angripa de mest angel…gna uppgifterna f‰rst. ´ven p¿ detta om(cid:220) r¿de kommer kommissionen att st‰dja medlemsstaterna genom att ge exempel p¿ goda f‰rebilder. C. (cid:217)St‰d fr¿n offentliga institut och privata n…ringsidkare n…r det g…ller f‰retags‰verl¿telser Enligt artikel 2 i rekommendationen b‰r offentliga och privata initiativ inriktade p¿ att ge h‰gre medvetande, mera information och b…ttre utbildning till f‰retagare uppmuntras. Vidare st¿r det i artikel 3 i rekommendatio(cid:220) nen att de sm¿ och medelstora f‰retagen b‰r verka i ett ekonomiskt klimat som befordrar lyckade ‰verl¿telser. Dessa f‰rslag, som fr…mst r‰r konsulter och finansinsti(cid:220) tut, …r fortfarande aktuella och kan konkretiseras som f‰ljer: 1. (cid:217)Finansinstitutens roll Sm¿ och medelstora f‰retag har ofta sv¿rt att erh¿lla krediter fr¿n finansinstitut. Men f‰retags‰verl¿telser kr…(cid:220) ver vanligen stora ekonomiska insatser, t. ex. ink‰pskost(cid:220) naden. Ett f‰retags‰vertag leder dessutom ofta till att verksamheten m¿ste omorganiseras, vilket kan kr…va be(cid:220) tydande extra kapital. I en unders‰kning visar Deutsche Ausgleichsbank att uppk‰p av f‰retag kr…ver 60(cid:216)% st‰rre kapitalinsats …n uppstart av f‰retag (400(cid:216)000 tyska mark f‰r uppk‰p mot 250(cid:216)000 tyska mark f‰r uppstart). a)(cid:217)Befintlig hj…lp Bland befintliga hj…lpmedel som bankerna erbjuder m…rks databaser f‰r insamling och utl…mning av infor(cid:220) mation om riskbed‰mning, ett n…verk f‰r s‰kning efter partner f‰r att para ihop presumtiva f‰retagsk‰pare och f‰retagss…ljare (…ven n…tverk ‰ver gr…nserna), en v…rde(cid:220) ringstj…nst f‰r en noggrann skattning av ett f‰retags v…rde, r¿dgivning om exakt inl¿ningsbehov, l¿negaranti(cid:220) fonder samt ‰msesidiga garantifonder. I Belgien har en s…rskild fond f‰r finansiering av f‰retags(cid:220) ‰verl¿telser (Fonds de Transmission) inr…ttats som en del av Fonds de participation vid Caisse Nationale du Cr~dit Professionnel. Denna ‰verl¿telsefond erbjuder l¿n till f‰r(cid:220) m¿nlig r…nta f‰r att finansiera f‰retags‰verl¿telser till fa(cid:220) miljemedlemmar eller till tredje part. L¿net l‰per p¿ l…gst sju ¿r och h‰gst 20 ¿r. R…ntan …r 3(cid:216)% under de f‰rsta fem ¿ren och stiger med 25 punkter d…refter f‰r att n¿ h‰gst 3,75(cid:216)%. Ingen garanti kr…vs som s…kerhet. Sedan 1990 st‰djer Deutsche Ausgleichsbank, ett tyskt of(cid:220) fentligt institut, f‰retags‰verl¿telser via sitt hj…lpprogram med inriktning p¿ eget kapital (Eigenkapitalhilfepro(cid:220) gramm). ˆver 20(cid:216)000 f‰retags‰verl¿telser har underl…t(cid:220) tats med hj…lp av oprioriterade l¿n med mycket f‰rdelak(cid:220) tig r…ntesats. N…stan 50(cid:216)% av uppk‰pen inom hantverkssektorn, 25(cid:216)% inom handeln och 20(cid:216)% inom tj…nstesektorn. Erfarenheterna av denna l¿neverksamhet visar att betalningsof‰rm¿ga …r n¿got vanligare f‰r l¿n beviljade f‰r f‰retags‰verl¿telse …n f‰r f‰retagsnybild(cid:220) ning (4,6(cid:216)% f‰r ‰verl¿telser mot 3,3(cid:216)% f‰r nybildning) men att det g¿r att h¿lla problemet inom rimliga gr…nser. ligger 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/9 Garantiprogram f‰r f‰retags‰verl¿telser finns ocks¿ i Frankrike, d…r l¿n med en r…ntesats p¿ endast 3,5(cid:216)% …r tillg…ngliga genom det statliga finansieringsinstitutet So(cid:220) faris(cid:216)(˛—), i F‰renade kungariket genom Small Firms Loan Guarantees Scheme, i ˆsterrike genom B˜RGES(cid:220)F‰rde(cid:220) rungsbank, och i Finland genom den statliga finansiella institutionen Kera Ltd. sorer, skatter¿dgivare, advokater, notarier, f‰retagskon(cid:220) sulter osv. , finns att tillg¿ f‰r f‰retagare som ‰verv…ger att s…lja eller k‰pa ett f‰retag. Alla alternativ i h…ndelse av fr¿nf…lle och arvsskifte m¿ste unders‰kas av yrkesr¿d(cid:220) givare efter en noggrann granskning av b¿de f‰retagets s…rskilda f‰rh¿llanden och de k…nslom…ssiga relationerna inom familjen. Alla ovann…mnda program har visat sig …ndam¿lsenliga och det vore bra att unders‰ka om liknande modeller g¿r att anv…nda i andra medlemsstater. a)(cid:217)Befintlig hj…lp b)(cid:217)Prioriterade insatser M¿nga f‰retags‰verl¿telser skulle kunna underl…ttas om finansinstituten kunde ‰vertygas att inta en positivare h¿llning till kreditgivning till sm¿ och medelstora f‰re(cid:220) tag. Finansiering av dessa f‰retags operationer, s…rskilt ‰verl¿telser, kan faktiskt vara en l‰nsam aff…r f‰r ban(cid:220) kerna om de hanterar utl¿ningen p¿ ett mycket profes(cid:220) sionellt s…tt, n…mligen genom att g‰ra l¿ngsiktiga r…nte(cid:220) ber…kningar p¿ l¿nen och kvalitetsv…rderingar av f‰reta(cid:220) gen som skall ‰verl¿tas. Kreditgivning mot f‰retagets goda namn och rykte (goodwill) kr…ver s…rskild nog(cid:220) grannhet, eftersom det …r sv¿rt att g‰ra en exakt v…rde(cid:220) ring av immateriella tillg¿ngar. Vidare skulle bankerna kunna inrikta sig mera p¿ helhe(cid:220) ten vid ‰verl¿telser av sm¿ eller medelstora f‰retag och erbjuda st‰d …ven i inledningsskedet genom b…ttre och tidigare informationsinsatser riktade till f‰retagare om tillg…ngliga hj…lpmedel samt ‰verl¿telseplaner omfattande f‰retagets v…rde, t…nkbar uppk‰parprofil, medel att f¿ b…sta pris f‰r f‰retagen. F‰retagare som funderar ‰ver att ‰verl¿ta f‰retaget ef(cid:220) terfr¿gar fr…mst s¿dana tj…nster som r¿dgivning, under(cid:220) s‰kningar, enk…ter, kurser, kontakter, n…tverksbildning samt genomg¿ng av f‰retaget av ovan n…mnda yrkeska(cid:220) tegorier. M…nniskor som planerar att k‰pa ett f‰retag beh‰ver fr…mst hj…lp med att f‰rbereda och f‰lja upp uppk‰psoperationen, dvs. granskning av ett stort antal f‰retag till salu genom s‰kningar i n…tverk och databaser eller genom att bilda ett n…tverk av f‰rs…ljningsklara f‰(cid:220) retag samt utformning av en ‰verl¿telseplan. M¿nga f‰retag och organisationer …r aktiva p¿ omr¿det och m¿nga databaser har skapats i s…rskilda regioner och sektorer. Men aktiviteter som syftar till att f‰ra samman intresserade parter har ofta begr…nsad r…ckvidd. Det finns ingen enda aktivitet som svarar mot kraven hos hela gruppen. En st‰rre databas f‰r efterfr¿gan och ut(cid:220) bud skulle ge b…ttre m‰jligheter till framg¿ngsrik f‰r(cid:220) medlingsverksamhet eftersom den till¿ter att profilerade och riktade kontakter arrangeras. Ett annat problem …r att de flesta databaser inte …r ‰ppna f‰r allm…nheten utan f‰r banker och revisorer, vilket utesluter f‰retagare. Ut(cid:220) skulle sikterna m¿nga g¿nger bli st‰rre om dessa databaser var mer all(cid:220) m…nt ¿tkomliga. f‰retags‰verl¿telser framg¿ngsrika till 2. (cid:217)Mellanh…ndernas roll b)(cid:217)Prioriterade insatser Eftersom en f‰retags‰verl¿telse r‰r s¿v…l redovisning, skatt och r…ttsliga fr¿gor som finansieringsvillkor …r det viktigt att ett brett spektrum av mellanh…nder, t. ex. revi(cid:220) (˛—)(cid:217)Sofaris och Cepme har nyligen g¿tt samman till holdingbo(cid:220) laget BDPME (Banque pour le D~veloppement des PME). De b¿da instituten m¿ste nu tillsammans anv…nda sina komplet(cid:220) terande kunskaper f‰r att st‰dja sm¿ och medelstora f‰re(cid:220) tag ekonomiskt p¿ en bredare front, men Sofaris existerar fortfarande som egen enhet och …r specialiserad p¿ garanti(cid:220) program. Yrkeskunnig hj…lp beh‰vs i ett mycket tidigare skede, s¿ att en verksamhetsplan kan utarbetas i tid. Alla konsulter m¿ste kontrollera f‰ruts…ttningarna f‰r en framg¿ngsrik ‰verl¿telse p¿ tre viktiga omr¿den: den ‰vertagande f‰(cid:220) retagaren (t. ex. utbildning, erfarenhet, ekonomisk situa(cid:220) tion osv. ), den ‰verl…mnande f‰retagaren (t. ex. pensions(cid:220) utbetalningar, ¿lder, framtida del…garskap, osv. ), f‰reta(cid:220) get i sig (tillg¿ngar, investeringar, anst…llda, ekonomisk st…llning, prognos osv. ). Mellanh…nderna b‰r f‰rs‰ka an(cid:220) l…gga ett helhetsperspektiv n…r de utarbetar ‰verl¿telse(cid:220) planen och involvera alla ovann…mnda ykreskategorier. C 93/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 De tillhandah¿llna tj…nsterna skulle kunna h‰ra till tre omr¿den: f‰retagets stabilitet efter ‰verl¿telsen till n…sta generation, pensions‰verenskommelser med den gamle f‰retagaren och m‰jligheter f‰r den nye f‰retagaren. Ett forum, som ett familjer¿dslag, b‰r finnas f‰r att till¿ta en ‰ppen diskussion av arvsfr¿gor innan en arvsskiftesplan f‰r att hantera fr¿gorna tas fram. Arvsskiftesplanen skall omfatta en ‰verenskommelse av hur arvet skall ‰verl¿tas, f‰retaget skall bringas att fortleva samt en tidsplanering och tillg…ngliga korrigeringsmedel. ders‰kningen ser f‰retags‰vertagare i f‰rsta hand p¿ ‰verl¿telsen som ett tillf…lle att g‰ra en god aff…r och intresserar sig f‰rh¿llandevis mindre f‰r f‰retagets fort(cid:220) levnad. De tenderar att f‰redra ‰verl¿telse fullst…ndigt leasing, eller delvis, medan andra m‰jligheter, s¿som g¿va eller b‰rsintroduktion, inte st¿r s…rskilt h‰gt i kurs. Tv¿ centrala f‰ruts…ttningar f‰r att en f‰retags‰verl¿telse skall lyckas …r att den som ‰verl…mnar f‰rst¿r att han m¿ste f‰rbereda sig i god tid och att den som tar ‰ver k…nner till f‰retagets s…rskilda uppbyggnad. 3. (cid:217)Slutsatser F‰r att en f‰retags‰verl¿telse skall fortl‰pa lyckligt m¿ste f‰retagaren st‰ttas genom hela processen, eftersom han beh‰ver ekonomiskt st‰d (se artikel 3 i rekommendatio(cid:220) nen) och yrkeskunnig r¿dgivning f‰re, under och efter ‰verl¿telsen. Vilka f‰ruts…ttningar f‰retaget beh‰ver f‰r optimala utvecklingsm‰jligheter i framtiden och vilka ¿t(cid:220) g…rder de kr…ver …r saker som m¿ste anges noggrant. Ett gr…ns‰verskridande n…tverk f‰r presumtiva k‰pare och s…ljare (s¿som i Nederl…nderna och Belgien) kan vara en hj…lp. Ekonomiskt st‰d borde tillf‰rs…kras f‰retags‰ver(cid:220) l¿telser i samma utstr…ckning som f‰retagsnybildning (s¿(cid:220) som i Belgien, Frankrike, Tyskland och Italien). D. (cid:217)Praktiska erfarenheter fr¿n f‰retagare som ‰verl¿tit eller k‰pt upp f‰retag Inom ramen f‰r beredningen av Europeiska forumet i Lille genomf‰rde europeiska f‰retagarorganisationer un(cid:220) der loppet av 1996 en unders‰kning av vad f‰retags‰ver(cid:220) l¿tare (dvs. den som ‰verl¿ter sitt f‰retag) och f‰retags(cid:220) ‰vertagare (dvs. den som ‰vertar ett f‰retag) hade f‰r praktiska erfarenheter. Unders‰kningen gjordes i form av bed‰mning av svaren p¿ ett fr¿geformul…r som i f‰r(cid:220) v…g hade skickats till m¿nga f‰retagare i de olika med(cid:220) lemsstaterna. Resultaten kan sammanfattas enligt f‰l(cid:220) jande: 1. (cid:217)F‰rberedelse och utbildning Det som framg¿r tydligast …r att f‰retags‰verl¿telsen ofta …r illa f‰rberedd. Vanligtvis angrips problemen f‰r sent, vilket tvingar fram alternativ som …r dyra och inneb…r risker. F‰retags‰verl¿telser uppfattas vanligen inte som en cen(cid:220) tral uppgift f‰r ledningen. D…rf‰r …r det angel…get att in(cid:220) leda informationskampanjer riktade till f‰retagare, varvid man m¿ste vara medveten om att f‰retags‰verl¿telser …r ett grannlaga …mne som har b¿de k…nslom…ssiga och f‰r(cid:220) troliga inslag. Ett s…tt attn…rma sig …mnet skulle kunna vara att in(cid:220) riktning p¿ att ge f‰retagare en orientering i ‰verl¿telse(cid:220) fr¿gor, i enlighet med vad som anges i artikel 2 i rekom(cid:220) mendationen. inleda kursverksamhet i f‰retagen med 2. (cid:217)F‰retagsv…rdering F‰retagsv…rdering kan bli aktuellt i tre olika l…gen, n…m(cid:220) ligen taxering, avyttring till tredje man och g¿va till n¿(cid:220) gon familjemedlem. V…rderingen kan g‰ras utifr¿n sub(cid:220) stansv…rde, resultat, avkastning, kassafl‰de, marknads(cid:220) v…rde osv. a)(cid:217)Taxering N…r det g…ller taxering, s…rskilt vid ‰verl¿telse till arv(cid:220) ingar, betraktas de v…rderingsmetoder som statliga myn(cid:220) digheter till…mpar f‰r att ber…kna arvsskatt som alltf‰r stelbenta. Det …r d…rf‰r viktigt att ge f‰retagen m‰jlighet att l¿ta utf‰ra en frist¿ende v…rdering. Vidare, enligt ar(cid:220) tikel 6. c i rekommendationen, …r det vid bed‰mningen viktigt att ta h…nsyn till en eventuell f‰r…ndring i f‰reta(cid:220) gets v…rde till f‰ljd av …garens fr¿nf…lle. I de flesta fall sjunker v…rdet p¿ f‰retaget n…r …garen d‰r. D…rf‰r b‰r f‰retaget v…rderas med h…nvisning till en tidspunkt flera m¿nader efter att …garen d‰tt. F‰retags‰verl¿tarna f‰redrar oftast fullst…ndig ‰verl¿telse av hela f‰retaget. Om detta inte …r m‰jligt v…ljer de att ‰verl…mna f‰retaget successivt till n¿gon inom familjen hellre …n till en utomst¿ende eller en anst…lld. Enligt un(cid:220) Avyttring inneb…r f‰rs…ljning och avg‰rs d…rmed genom f‰rhandlingar och av den inblandade k‰parens ekono(cid:220) b)(cid:217)Avyttring till tredje man 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/11 miska styrka. Man kan emellertid rekommendera ‰verl¿(cid:220) tare och ‰vertagare att informera sig om olika v…rde(cid:220) ringsmetoder och, om det beh‰vs, v…nda sig till experter tillr…ckligt tidigt f‰r att det skall g¿ att g‰ra en grundlig bed‰mning av anbudet. I sista …ndan …r det emellertid f‰retagets marknadsv…rde, dvs. vad presumtiva k‰pare …r villiga att betala, som f…ller utslaget. flera andra sm¿ eller medelstora f‰retag. S¿dana investe(cid:220) ringar …r f‰rm¿nliga i skatteh…nseende och kan mycket v…l underl…tta f‰retags‰verl¿telser. Som gr…dde p¿ moset fungerar n…mligen den pensionerade f‰retagaren ocks¿ som r¿dgivare till de f‰retag kan investerar i och kan hj…lpa dem att undvika problem under ‰verg¿ngen fr¿n en generation till n…sta. c)(cid:217)G¿va till n¿gon familjemedlem J´MFˆRANDE TABELLER ˆverl¿telser genom g¿va inom familjen kompliceras av att det inte finns n¿got marknadspris och att v…rderingen blir beroende av ett antal uppskattade v…rden. ¯ andra sidan kommer f‰retagets v…rde att j…mf‰ras med v…rdet p¿ andra …godelar som g¿r till andra familjemedlemmar som kompensation. I detta l…ge b‰r f‰retagsv…rderingen g‰ras mot bakgrund av de s…rskilda risker och eventuella svagheter som …r typiska f‰r f‰retag i j…mf‰relse med an(cid:220) nan egendom, t. ex. fastigheter, som har ett stabilare v…rde. 3. (cid:217)Erfarenheter fr¿n den ‰verl¿tande f‰retagaren ´ven s¿dana ‰verl¿telser som f‰reberetts i tillr…ckligt god tid och som genomf‰rts enligt en ‰verenskommen plan st…ller ofta ‰vertagaren inf‰r ov…ntade ledningsproblem. N…r detta h…nder skulle den tidigare …garen kunna hj…lpa den nye f‰retagaren med att fatta beslut, t. ex. ge(cid:220) nom att arbeta som direkt‰r eller chef p¿ deltid och p¿ konsultbasis under en begr…nsad period efter ‰verl¿tel(cid:220) sen. Ett gott f‰rh¿llande mellan ‰verl¿taren och ‰verta(cid:220) garen …r grundl…ggande i ett s¿dant fall. Man kan ocks¿ t…nka sig att en utomst¿ende r¿dgivare g‰r en genom(cid:220) g¿ng av sociala, skattem…ssiga och ekonomiska fr¿gor f‰r att st‰dja ‰verl¿taren och ‰vertagaren i deras str…van mot en smidig ‰verg¿ng. Mycket positivt skulle kunna komma ur en diskussion om f‰rdelarna med b…ttre f‰rst¿else mellan olika genera(cid:220) tioner av f‰retagare och b…ttre ‰verf‰ring av know(cid:220)how fr¿n den ena generationen till n…sta. I F‰renta staterna och F‰renade kungariket …r t. ex. f‰retags…nglar (Business Angels) (˛(cid:209)) en v…letablerad form av samarbete ‰ver gene(cid:220) rationsgr…nserna som g¿r ut p¿ att pensionerade f‰reta(cid:220) gare investerar vinsten efter det egna f‰retaget i ett eller (˛(cid:209))(cid:217)Se Commission Communication on the financial problems ex(cid:220) perienced by small and medium(cid:220)sized companies, KOM(93) 528, 10 november 1993, punkt 29; Commission Communica(cid:220) tion on fiscal environment of small and medium(cid:220)sized enterprises, EGT C 187, 9. 7. 1994, s. (cid:217)5, punkt 6. improvement of the the F‰r att ge en s¿ klar bild som m‰jligt av nul…get n…r det g…ller lag(cid:220) och skatteregler med anknytning till f‰retags(cid:220) ‰verl¿telser i EU:s 15 medlemsstater har kommissionen uppdaterat och omarbetat de j…mf‰rande tabeller som var bilaga till meddelandet av den 23 juli 1994(cid:216)(˛(cid:210)). SAMMANFATTNING OCH FORTS´TTNING Som framg¿r av framst…llningen ovan och av tabellerna i bilagan till meddelandet …r skillnaderna mellan medlems(cid:220) staterna stora. N¿gra har vidtagit ¿tg…rder under de se(cid:220) naste ¿ren eller ‰verv…ger r…ttslig, skattem…ssig och eko(cid:220) nomisk regelf‰renkling f‰r f‰retags‰verl¿telser, andra har inte varit s…rskilt aktiva p¿ omr¿det. Sammantaget har medlemsstaterna inte f‰ljt rekommen(cid:220) dationerna i s¿ stor utstr…ckning att det r…cker f‰r att ‰vervinna de sv¿righeter f‰retagen m‰ter n…r de byter …gare. Denna slutsats blir oroande om man s…tter den i relation till det stora antal konkurser som d¿ligt f‰rbe(cid:220) redda ‰verl¿telser antas kunna leda till. Medlemsstaterna, men ocks¿ offentliga och privata mel(cid:220) lanh…nder liksom f‰retagarna sj…lva, b‰r d…rf‰r f¿ upp ‰gonen f‰r att …mnet …r av st‰rsta betydelse f‰r m¿nga f‰retags fortlevnad, och d…rmed f‰r m¿nga arbetstillf…l(cid:220) lens fortsatta existens. Medlemsstaterna borde dessutom driva arbetet med att underl…tta f‰retags‰verl¿telser vi(cid:220) dare genom att vidta r…ttsliga och administrativa f‰renk(cid:220) lings¿tg…rder, besluta om reella skattes…nkningar och s‰rja f‰r enklare tillg¿ng till finansieringsst‰d f‰r den som tar ‰ver ett f‰retag. Mellanh…nderna b‰r vara v…lin(cid:220) (˛(cid:210))(cid:217)Se fotnot 4 ovan. C 93/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 formerade och v…lutbildade i alla fr¿gor som r‰r f‰retags(cid:220) ‰verl¿telser s¿ att de kan f‰ra sin sakkunskap vidare till ett stort antal f‰retagare b¿de i denna och n…sta genera(cid:220) tion. sionen f‰resl¿ ytterligare ¿tg…rder f‰r att underl…tta f‰re(cid:220) tags‰verl¿telser. Kommissionen v…lkomnar d…rf‰r synpunkter p¿ detta meddelande och ber att de skickas till Kommissionens roll blir att f‰lja utvecklingen noga och hj…lpa till att h‰ja medvetandegraden, upplysnings(cid:220) och utbildningsniv¿n hos alla inblandade parter. Efter att ha granskat reaktionerna p¿ detta meddelande kan kommis(cid:220) Guy Crauser, Generaldirekt‰r GD XXIII Rue de la Loi/Wetstraat 200 B(cid:220)1049 Bryssel 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/13 BILAGA J´MFˆRANDE TABELL nr 1 Aktiebolag Medlemsstat Minsta antal bolagsm…n vid bildning Minsta kapital Styrelse F‰renklade f‰rvaltningsrutiner f‰r sm¿ och medelstora f‰retag A B DK D EL FIN E F IRL I L NL P UK S 2 2 1 1 2 1 3 7 7 2 2 1 5 2 1 1 miljoen ATS 71(cid:216)890 ecu n‰dv…ndigt (3/7/12/20 ledam‰ter beroende p¿ bolagets storlek) nej 1(cid:216)250(cid:216)000 BEF 30(cid:216)660 ecu nej ja (redovisning) 500(cid:216)000 DKK 66(cid:216)490 ecu n‰dv…ndigt (blandat system med frivillig arbe(cid:220) tarrepresentation) ja (redovisning) 100(cid:216)000 DEM 50(cid:216)500 ecu n‰dv…ndigt (arbetarrepresentation endast i f‰(cid:220) retag med minst 500 anst…llda) ja (kleine Aktiengesellschaft) 10(cid:216)000(cid:216)000 GRD 32(cid:216)260 ecu 500(cid:216)000 FIM 83(cid:216)750 ecu 10(cid:216)000(cid:216)000 ESP 59(cid:216)880 ecu (st‰rre f‰r s…rskilda bolag) p¿ aktiemarknaden: 1(cid:216)500(cid:216)000 FRF 226(cid:216)930 ecu utanf‰r(cid:216)aktiemarknaden: 250(cid:216)000 FRF 37(cid:216)820 ecu 30(cid:216)000 IEP 39(cid:216)470 ecu 200(cid:216)000(cid:216)000 ITL 103(cid:216)250 ecu 1(cid:216)250(cid:216)000 LUF 30(cid:216)660 ecu 100(cid:216)000 NLG 43(cid:216)860 ecu 5(cid:216)000(cid:216)000 PTE 24(cid:216)780 ecu (st‰rre f‰r s…rskilda typer av verksamhet) 50(cid:216)000 GBP 74(cid:216)630 ecu 500(cid:216)000 SEK 57(cid:216)600 ecu - nej valfritt om kapitalet …r minst 500(cid:216)000 FIM; vid l…gre kapital kan styrelseledam‰terna vara f…rre …n 3 och det kr…vs inte n¿gon verkst…l(cid:220) lande direkt‰r ja (redovisning) nej ja (redovisning) valfritt nej nej nej n‰dv…ndigt f‰r stora bolag (kapital p¿ minst 25 miljoner NLG, personalkommitt~, minst 100 anst…llda) valfritt nej n‰dv…ndigt nej nej nej nej nej nej nej nej C 93/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 J´MFˆRANDE TABELL nr 2 Personbolag och enmansf‰retag Medlems(cid:220) stat Lagstadgad kontinuitets(cid:220) princip f‰r personbolag A B nej nej Konflikt testamente/ bolagets stadgar Beslut om arvsskifte ˆverl¿telse av bolagets tillg¿ngar Omvandling till aktiebolag och tv…rtom ingen r…ttslig reglering, stadgar men bolagets har f‰re(cid:220) tr…de i praktiken ingen r…ttslig reglering, stadgar men bolagets har f‰re(cid:220) tr…de i praktiken enh…lliga beslut - lagverk finns delvis (en(cid:220) dast omvandling fr¿n AB till personbolag) enh…lliga beslut i praktiken betraktas tillg¿ngarna som odel(cid:220) bara lagverk finns delvis DK nej ingen r…ttslig reglering - - lagverk finns D nej (snart: ja) nej: f‰r per(cid:220) f‰r sonbolag fria yrkesut(cid:220) ‰vare l‰sning som delvis ger bolagets ¿t f‰retr…de stadgar enh…lliga beslut (ma(cid:220) s…r(cid:220) joritetsbeslut skilda fall) i lagverk finns ‰verl¿telse av tillg¿ng(cid:220) arna i odelat skick f‰r enmansbolag och per(cid:220) sonbolag f‰r fria yrkes(cid:220) ut‰vare EL nej l‰sning som delvis ger f‰retr…de bolagets ¿t stadgar enh…lliga beslut - - FIN nej f‰retr…de stadgar ¿t bolagets enh…lliga beslut tv¿ng lagstadgat inget att ‰verl¿ta tillg¿ngarna i delar lagverk finns delvis (en(cid:220) dast omvandling fr¿n per(cid:220) sonbolag till AB) E F nej nej l‰sning som delvis ger f‰retr…de bolagets ¿t stadgar enh…lliga beslut om avyttring av aktier i bolaget, majoritets(cid:220) beslut om f‰rvaltning av dem omedelbart tillhandah¿l(cid:220) lande av kontanter lagverk finns delvis f‰retr…de stadgar ¿t bolagets enh…lliga beslut ‰verl¿telse i odelat skick (fonds de commerce) lagverk finns delvis IRL nej ingen r…ttslig reglering, stadgar men bolagets har f‰re(cid:220) tr…de i praktiken enh…lliga beslut ‰verf‰relse skick i odelat saknas, bolaget lagverk m¿ste uppl‰sas om det skall omvandlas till per(cid:220) sonbolag (disincorpora(cid:220) tion) I L ja ingen r…ttslig reglering, men kvarvarande bo(cid:220) lagsm…n har tre valm‰j(cid:220) ligheter enh…lliga beslut ‰verl¿telse i odelat skick (azienda) - nej ingen r…ttslig reglering enh…lliga beslut begreppet fonds de com(cid:220) merce anv…nds i prakti(cid:220) ken lagverk finns delvis NL nej - - ‰verl¿telse sker odelat skick inte i lagverk finns delvis 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/15 Medlems(cid:220) stat Lagstadgad kontinuitets(cid:220) princip f‰r personbolag Konflikt testamente/ bolagets stadgar Beslut om arvsskifte ˆverl¿telse av bolagets tillg¿ngar Omvandling till aktiebolag och tv…rtom P ja ingen r…ttslig reglering enh…lliga beslut om avyttring av aktier i bolaget, majoritets(cid:220) beslut f‰r f‰rvaltning ‰verl¿telse i odelat skick (estabelecimento comer(cid:220) cial) lagverk finns UK nej, men en personlig f‰(cid:220) retr…dare kan f‰rvalta bola(cid:220) get under ett ¿r under led(cid:220) ning av arv(cid:220) ingarna ingen r…ttslig reglering enh…lliga beslut ‰verl¿telse i odelat skick lagverk saknas; bolaget m¿ste uppl‰sas om det skall omvandlas till per(cid:220) sonbolag (disincorpora(cid:220) tion) S nej l‰sning som ger f‰re(cid:220) tr…de ¿t bolagets stadgar enh…lliga beslut ‰verl¿telse i odelat skick lagverk finns delvis C 93/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 J´MFˆRANDE TABELL nr 3 F‰retags‰verl¿telse inom familjen samt skatteuttag Medlems(cid:220) stat ˆverl¿telse mellan makar Makens r…ttigheter vid en f‰retagares fr¿nf…lle Skatteuttag vid ‰verl¿telse mellan makar Taxeringstidpunkt f‰r beskattnings…ndam¿l M‰jlighet att erl…gga reavinstskatt efter ‰verl¿telsen i delbetalningar ja, i 3 ¿r (Strukturanpas(cid:220) sungsgesetz) nej nej - - nej - - - ja lagstadgad r…tt till arv (Ehegattenerbrecht), ers…ttning kontant (Pflichtteil), undantag f‰r jordbruksfastigheter: ingen l…mplig ers…ttning (Anerbenrecht) bara om det ing¿r i …ktenskapsavtalet, ingen avyttring; inga avtal om kommande arv ingen …gander…tt, men nyttjander…tt (usufruit), m‰jlighet att k‰pa till(cid:220) baka denna r…ttighet frivillig outdelad …gan(cid:220) der…tt till d‰dsbo lagstadgad r…tt till arv (Ehegattenerbrecht), kontant (Pflichtteil) ers…ttning - nej - - nej - - - - vid tidpunkten f‰r in(cid:220) ventering (1(cid:134)2 ¿r efter f‰retagarens fr¿nf…lle) vid tidpunkten f‰r f‰re(cid:220) tagarens fr¿nf…lle - realisationsvinstskatt, arvs(cid:220) och g¿voskatt …r till…mpliga vid tidpunkten f‰r f‰re(cid:220) tagarens fr¿nf…lle ingen …gander…tt, men kontant ers…ttning; un(cid:220) dantag f‰r jordbruksfas(cid:220) tigheter - - A B DK D EL FIN E F - ja - ja - bara om det ing¿r i …ktenskapsavtalet (communaut~ univer(cid:220) selle), g¿va till¿tet; ingen avyttring; inga avtal om kommande arv IRL ja I bara om det ing¿r i …ktenskapsavtalet coniugale); (azienda ingen avyttring; inga avtal om kommande arv - - - skattel…ttnad 330(cid:216)000 FRF p¿ vid tidpunkten f‰r f‰re(cid:220) tagarens fr¿nf…lle (m¿ste deklareras inom 6 m¿nader) nej p¿ initiativ av den som f‰rvaltar egendomen ef(cid:220) ter att r…ttsliga krav och skattekrav beaktats (vanligen en kort tid ef(cid:220) ter att f‰retagaren g¿tt bort) - - nej 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/17 Medlems(cid:220) stat ˆverl¿telse mellan makar Makens r…ttigheter vid en f‰retagares fr¿nf…lle Skatteuttag vid ‰verl¿telse mellan makar Taxeringstidpunkt f‰r beskattnings…ndam¿l M‰jlighet att erl…gga reavinstskatt efter ‰verl¿telsen i delbetalningar L NL P UK S - - - ja ja - - - - - - - - - - - - inga s…rskilda r…ttighe(cid:220) ter f‰r makar ingen inkomstskatt vid byte av aktie…(cid:220) gare, g¿vo(cid:220) och arvs(cid:220) skatt …r till…mplig vid tidpunkten f‰r f‰re(cid:220) tagarens fr¿nf…lle - nej - - nej C 93/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 J´MFˆRANDE TABELL nr 4 Arvs(cid:220) og g¿voskatt Medlemsstat Maximal skattesats vid arvsskatt Maximal sats f‰r barn S…rskilda regler f‰r f‰retag R…ntefria avbetalningar Ber…kning av skatteunderlag A B 60(cid:216)% 15(cid:216)% nej 80(cid:216)% 30(cid:216)% lag fr¿n flaml…ndsk 1996 s…nkt skattesats f‰r f‰retagstillg¿ngar till 3(cid:216)%; federalt lag(cid:220) f‰rslag 1997 inneb…r s…nkt skattesats p¿ g¿vor till 3(cid:216)% nej - marknadsv…rde minus skulder, fast egendom: av realv…rde marknadsv…rdet) (10(cid:216)% marknadsv…rde + f‰r(cid:220) h¿llande mellan givare och mottagare DK 36,25(cid:216)% 15(cid:216)% avdrag med 25(cid:216)000 ecu - marknadsv…rde + f‰r(cid:220) h¿llande mellan givare och mottagare D 50(cid:216)% 30(cid:216)% avdrag med 500(cid:216)000 DEM f‰retag, f‰r 40(cid:216)% p¿ resten av beloppet ja: 10 ¿r (om det …r f‰r att n‰dv…ndigt s…kerst…lla fortlev(cid:220) nad) f‰r skat(cid:220) balansv…rde teuttag: uppskattat v…rde minus skulder + f‰rh¿llande mellan gi(cid:220) vare och mottagare EL 65(cid:216)% 25(cid:216)% - ja: 5 ¿r steg i 60(cid:216)% fr¿n 5(cid:216)% till FIN 48(cid:216)% 16(cid:216)% beskattning av skat(cid:220) i st…llet f‰r tev…rde (p¿ marknadsv…rde beg…ran) ja: 5 ¿r (p¿ beg…ran) marknadsv…rde minus skulder E F (ber…kning f‰rm‰(cid:220) 34(cid:216)% med en genhetskoeffici(cid:220) ent p¿ h‰gst 2,4) den beskattningsbara sjunker med delen barnens ¿lder avdrag med 95(cid:216)% ja: 5 ¿r marnadsv…rde minus skulder 60(cid:216)% 40(cid:216)% uppskjuten betalning eller delbetalning IRL 40(cid:216)% estate duty 40(cid:216)% skattel…ttnader f‰retag f‰r I 60(cid:216)% 27(cid:216)% avdrag f‰r f‰retagare med 250(cid:216)000(cid:216)000 ITL nej nej - uppskattat v…rde minus avdrag marknadsv…rde minus avdrag + f‰rh¿llande mellan givare och mot(cid:220) tagare v…rde bokf‰rt goodwill + lande mellan och mottagare plus f‰rh¿l(cid:220) givare 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/19 Medlemsstat Maximal skattesats vid arvsskatt Maximal sats f‰r barn S…rskilda regler f‰r f‰retag R…ntefria avbetalningar Ber…kning av skatteunderlag L 15(cid:216)% 15(cid:216)% NL P 68(cid:216)% 50(cid:216)% 27(cid:216)% 25(cid:216)% UK 40(cid:216)% 40(cid:216)% S 30(cid:216)% 30(cid:216)% - - - - - - marknadsv…rde minus skulder + f‰rh¿llande mellan givare och mot(cid:220) tagare income and inheritance tax marknadsv…rde minus skulder + f‰rh¿llande mellan givare och mot(cid:220) tagare ja: 10 ¿r g¿ngar som befriade f‰r till(cid:220) inte …r marknadsv…rde minus skulder + f‰rh¿llande mellan givare och mot(cid:220) tagare nej marknadsv…rde minus skulder + f‰rh¿llande mellan givare och mot(cid:220) tagare f‰r 100(cid:216)% befrielse (tr‰skelv…r(cid:220) f‰retag det f‰r beskattnings(cid:220) bara tillg¿ngar h‰jt till 155(cid:216)000 ecu) p¿ grundavdrag: 70(cid:216)000 SEK, 10(cid:216)% p¿ resterande belopp fr¿n 1 till 300(cid:216)000 SEK, d…refter 20(cid:216)% till 600(cid:216)000 kronor ‰ver 30(cid:216)% och 600(cid:216)000 SEK C 93/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 3. 98 J´MFˆRANDE TABELL nr 5 F‰retags‰verl¿telse till tredje man samt skatteuttag Medlemsstat Best…mmelser som underl…ttar f‰retags‰verl¿telser till tredje man Skattel…ttnader n…r medel erh¿llna genom en f‰retags‰verl¿telse ¿terinvesteras i ett litet eller medelstort f‰retag Skattel…ttnader vid tidigarelagd pensionsavg¿ng A B DK D EL FIN E F IRL I L NL P UK S erl…ggande av reavinstskatten i delbetalningar under tre ¿r om s…ljaren hade …gt f‰retaget i minst sju ¿r - nej i genomsnitt halva den skattesats som g…ller inkomster - nej nej - ja - - ja (enligt lagen kan skatteuttag senarel…ggas och h‰ga skattesat(cid:220) ser kan undvikas) - ja nej nej nej nej ja - nej - nej reavinstskatten …r bara 50(cid:216)% om s…lja(cid:220) ren …r ‰ver 60 ¿r och g¿r i pension tillg¿ngar reavinsten p¿ beskattas enligt l…gre skattesats f‰r in(cid:220) komst om s…ljaren …r ‰ver 60 ¿r immateriella nej grundavdrag p¿ 60(cid:216)000 DEM vid ‰ver(cid:220) l¿telser n…r …garen …r ‰ver 55 ¿r. Grundavdraget kvittas mot vinst av ‰verl¿telsen ‰ver 300(cid:216)000 DEM - nej - nej ja (roll(cid:220)over reliefs) en f‰retagare som …r 55 ¿r eller …ldre och s…ljer f‰retagstillg¿ngar f‰r mindre …n 250(cid:216)000 IEP befrias fr¿n reavinst(cid:220) skatten nej - nej - ja nej - - grundavdrag p¿ 20(cid:216)000 NLG, m…nni(cid:220) skor ‰ver 55 ¿r har r…tt till ett avdrag p¿ 45(cid:216)000 NLG - reavinstskattel…ttnader s…nkt fr¿n 55 till 50 ¿r) (l…gsta ¿lder nej 28. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 93/21 J´MFˆRANDE TABELL nr 6 F‰retags‰verl¿telse till anst…llda samt skatteuttag Medlemsstat S…rskilda best…mmelser som underl…ttar ‰verl¿telse till anst…llda Neds…ttning av st…mpel(cid:220) och registreringsavgifter f‰r anst…llda S…rskilda regler f‰r ‰verl¿telse till ett personalbildat arbetarf‰retag eller arbetarkooperativ A B DK D EL FIN E F IRL I L NL P UK S - - nej nej - 40(cid:216)000 BEF/1(cid:216)000 ecu general tax relief n…ringsdrivande f‰reningar nej arvs(cid:220) och g¿voskatt s…nkt till 30(cid:216)% 300 DEM/150 ecu i grundav(cid:220) drag/¿r nej - - - - - - kooperativ - - - - - - - - - ESOP (Employee Stock Ownership Plan) nej skatteneds…ttning skattebefrielse f‰r ‰verl¿tna aktier - - - - - ESOP nej - - - - - ESOP nej