title: Komission kolmas kertomus neuvostolle tiettyihin muihin Kiinan kansantasavallan alkuperätuotteisiin kuin tekstiilituotteisiin sovellettavista määrällisistä kiintiöistä ja valvontatoimenpiteistä

eurovoc_concepts:
China
common commercial policy
import
market protection
quantitative restriction

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO * * * ** * TCr -fr -ft- Bryssel, 09. 03. 1998 KOM(1998) 128 lopull. KOMISSION KOLMAS KERTOMUS NEUVOSTOLLE TIETTYIHIN MUIHIN KIINAN KANSANTASAVALLAN ALKUPERÄTUOTTEISIIN KUIN TEKSTIILITUOTTEISIIN SOVELLETTAVISTA MÄÄRÄLLISISTÄ KIINTIÖISTÄ JA VALVONTATOIMENPITEISTÄ SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO A. B. C. Historiallinen tausta Komission kertomuksen tarkoitus Menetelmät 1 LUKU - Määrällisten rajoitusten täytäntöönpano I. II. Tausta ja kehitys edellisen kertomuksen jälkeen Kiintiöiden hoito III. Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden kaupan kehitys 2 LUKU - Yhteisön kiintiöiden säilyttämisen aiheellisuus I. II. Komission lähestymistapa Kyseisten alojen tarkastelu 1. 2. 3. , Jalkineet Posliiniset pöytäesineet ja keraamiset pöytäesineet Lelut III. Päätelmät 3 LUKU - Valvontatoimenpiteiden toteuttaminen ja niiden säilyttäminen I. II. III. IV. Valvontatoimenpiteiden tarkoitus Toteuttaminen Valvonnan alaisten tuotteiden tuonnin kehitys Valvontatoimenpiteiden aiheellisuus 4 LUKU - Komission päätelmät ja ehdotukset Sivu s. 3 s. 3 s. 3 s. 5 s. 5 s. 5 s. 7 s. 11 s. 11 s. 12 s. 12 s. 17 s. 28 s. 32 s. 34 s. 34 s. 34 s. 35 s. 36 s. 37 A. Historiallinen tausta JOHDANTO Euroopan unionin neuvosto otti 7 päivänä maaliskuuta 1994 annetulla asetuksella (EY) N:o 519/94 käyttöön yhteisön laajuiset määrälliset rajoitukset seitsemälle luokalle, jotka ovat käsineet, Kiinan kansantasavallan alkuperätuotteiden jalkineet, posliiniset ja keraamiset pöytäesineet, lasiesineet, autoradiot ja lelut, sekä tiettyjä valvontatoimenpiteitä. Neuvosto sopi periaatteessa tällaisten toimenpiteiden käyttöönotosta joulukuussa 1993 osana yleistä pakettia, johon kuuluvat Uruguayn kierroksen tulosten hyväksyminen, kauppapoliittisten välineiden vahvistaminen ja yhteisen kauppapolitiikan valmiiksi saattaminen. Viimeksi mainittuun paketin kohtaan kuului 6 417 kansallisen määrällisen rajoituksen yksipuolinen poistaminen (joista noin 4 700 koski kiinalaisia tuontikiintiöiden käyttöönotto muutamille tuotteita) ja yhteisön Kiinasta tuolloin tuotteille, joiden kansallisia rajoituksia. Tällaisten kiintiöiden käyttöönotto perustui seuraaviin seikkoihin: tuontiin sovellettiin tuotaville herkille laajuisten a) kyseisten yhteisön tuotantoalojen herkkyys; Kiinan tuontitavaroiden kyseisille tuotantoaloille aiheuttama yhä suurempi b) uhka, jota Kiinan talouden erityisominaisuudet pahentavat entisestään. B. Komission kertomuksen tarkoitus Neuvostossa käytyjen asetusta (EY) N:o 519/94 koskevien keskustelujen aikana komissio antoi seuraavan lausunnon, joka merkittiin pöytäkirjaan: "Komissio antaa neuvostolle ennen 31 päivää joulukuuta 1995 ja ennen 31 päivää joulukuuta kunakin vuonna tämän jälkeen kertomuksen liitteissä II ja III määrättyjen rajoitusten täytäntöönpanosta sekä tarpeesta säilyttää tällaisia toimenpiteitä, ja se ehdottaa tarpeen mukaan asianmukaisia mukautuksia. " valvontatoimenpiteiden määrällisten ja Kahden ensimmäisen kertomuksen [6 päivänä joulukuuta 1995 annettu asiakirja KOM(95)614 ja 29 päivänä Tammikuuta annettu asiakirja KOM(97) 11] tavoin tämä kertomus on vastaus edellä mainittuun sitoumukseen. C. Menetelmät 1. Ensiksi täytäntöönpanoon, mukaan lukien niiden hallinnosta johtuvat ongelmat. katsaus määrällisten kertomuksessa luodaan rajoitusten luvussa etsitään vastausta kysymykseen, onko Toisessa tarpeen säilyttää neuvoston käyttöön ottamat määrälliset rajoitukset. Tätä varten komissio tutki, olivatko näiden toimenpiteiden käyttöönoton vuonna 1994 oikeuttaneet olosuhteet edelleen olemassa, erityisesti kun oli kyse ~s - a) b) kyseisten yhteisön tuotantoaloj en tilanteesta, j a Näiden tuotantoalojen herkkyydestä Kiinan-tuonnin vaikutuksille. Tämä tutkimus tehtiin alakohtaisesti. Valvontatoimenpiteiden kolmannessa luvussa. täytäntöönpanoa ja tarvetta säilyttää ne käsitellään Neljännessä luvussa esitetään edellä mainitun analyysin perusteella komission päätelmät ja ehdotukset. 2. Kuten edellisinä vuosina, komissiolla oli huomattavia vaikeuksia kerätä tilasto ja asiatietoja kyseisistä tuotantoaloista sekä Kiinan vientikyvyn kehittymisestä. Erityisesti olisi huomattava, etteivät kaikki kyseiset alat toimittaneet tarkkoja tietoja eivätkä ne ilmoittaneet kantaansa yhtä selkeästi kuin edellisinä vuosina. Yhteisön teollisuuden tilaa koskevien tietojen osalta näitä vaikeuksia suurensi se, että valmistajat tuottavat yleensä laajaa tuotevalikoimaa, eivätkä pelkästään sellaisia tuotteita, joihin sovelletaan kiintiötä, ja että melkein kaikilla näillä aloilla toimii useita pk-yrityksiä, joista merkittävä osa on jopa täysin tuntemattomia asianomaisille kansalisille keskusjärjestöille. Tuojien osalta komissio sai yleisluonteisia vastauksia ainoastaan muutamilta yhteenliittymiltä tai yksittäisiltä tuojilta. Olisi myös huomattava, että jälleen kerran ainoastaan yksi jäsenvaltio, Yhdistynyt kuningaskunta, jätti asiatietoja ja huomautuksia komissiolle tätä kertomusta varten. 3. ' Yleisesti ottaen analyysi perustuu vuoden 1996 lukuihin, koska vuoden 1997 täydellisiä tilastoja ei kertomuksen luonnosteluvaiheessa ollut saatavilla. Vuoden 1997 kehitystä on kuitenkin käytetty mahdollisuuksien mukaan. 1 LUKU MÄÄRÄLLISTEN RAJOITUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANO I. Tausta ja kehitys edellisen kertomuksen jälkeen I. Kiintiöt otettiin käyttöön maaliskuussa 1994 ja tämän jälkeen niitä on muutettu useaan otteeseen, jotta yhteisön kyseisen tuotantoalan suojaamista ja kauppavirtojen ylläpitämistä Kiinan kansantasavallan kanssa koskevat tavoitteet voitaisiin pitää tasapainossa: - neuvosto päätti heinäkuussa 1994 korottaa tiettyjen lelujen kiintiöiden tasoa - kiintiöiden tasoa korotettiin edelleen maaliskuussa 1995 Itävallan, Ruotsin ja Suomen EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi - huhtikuussa 1996 kiintiöiden käytöstä annetussa komission ensimmäisessä vuosikertomuksessa olleiden päätelmien jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 752/96 lieventää edelleen Kiinaan sovellettavaa kiintiömenettelyä: • kolmen tuotteen kiintiöitä (käsineet, autoradiot ja yhdistelmäautoradiot) lievennettiin. • kolme lelukiintiötä sulautettiin yhdeksi kiintiöksi, jotta kauppiaat voisivat toimia j oustavammin j a reagoida nopeammin markkinoiden muutoksiin • jäljelle jääneitä kiintiöitä lisättiin (keraamisten ja posliinisten pöytäesineiden osalta viisi prosenttia ja tiettyjen jalkineiden osalta kaksi prosenttia) - vuoden 1996 lokakuussa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1897/96 lasipäällysteiset vaihtokehykset poistettiin lasiesineisiin sovellettavasta kiintiöstä - seuraavat toimenpiteet johtuvat komission toisessa vuosikertomuksessa esitetyt komission ehdotukset täytäntöönpanneesta 12 päivänä toukokuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 847/97: • leluj en osien j a varusteiden tuontia on vapautettu • lasisten pöytäesineiden kiintiö lakkautetaan 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen. II. Kiintiöiden hoito a) Oikeudellinen perustaja tavoitteet 1. Yhteisön kiintiöiden hoito perustuu yhteisön määrällisten kiintiöiden hallintomenettelyn käyttöönotosta 7 päivänä maaliskuuta 1994 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 520/94 ja tietyistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/94 soveltamista koskevista säännöksistä 30 päivänä maaliskuuta 1994 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 738/94 (enimmäkseen menettelyjä koskeviin kohtiin, mukaan lukien yhteinen tuontilisenssilomake). Olisi muistettava, että ennen asetuksen (EY) N:o 520/94 antamista kiintiöt jaettiin jäsenvaltioiden kesken eikä suoraan tuojille. Maaliskuun 1994 uudistuksesta jotka komissio määrittelee lähtien sovelletaan yhdenmukaisia perusteita, tuojiin yhtenäismarkkinoiden kuultuaan hallintokomiteaa, kaikkiin yhteisön periaatteiden koskevan asiaa oikeuskäytännön mukaisesti. ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 2. Komissiota ovat kiintiöiden hoidossa ohjanneet seuraavat periaatteet: - hallinnollisten menettelyjen ei pitäisi lisätä kiintiöiden tarkoitettua vaikutusta kauppaan, ja käytettävissä olevat määrät olisi käytettävä täysimääräisesti, ja - syrjimättömyys pitäisi taata kaikkien yhteisön tuojien kesken riippumatta siitä, minne ne ovat sijoittautuneet ja missä ne tekevät lisenssihakemuk- sen. b) Kiintiönhoitojärjestelmän toiminta. asetuksessa 1. Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti komissio piti asianmukaisena turvautua ensimmäiseen jakomenetelmään eli perinteisiin kauppavirtoihin perustuvaan menetelmään, joka takaa "perinteisille" tuojille ainakin osan niiden tarkasteluajanjakson aikana saamasta aiemmasta kaupan tuloksesta sekä varmistaa muiden kuin perinteisten tuojien oikeudenmukaisen pääsyn kiintiöihin. (EY) N:o säädettyyn 520/94 Vaikka tämä jakomenetelmä näyttää toimineen tyydyttävästi, se aiheuttaa edelleen tiettyjä käytännön ongelmia, jotka koskivat tarkasteluajanjakson valintaa suhteellisten osuuksien sekä perinteisille määrittämistä. tuojille varattavien ja muille Lisäksi muille kuin perinteisille tuojille varatun kiintiönosan hoito aiheuttaa ongelman. Aikajärjestyksen mukainen menetelmä ("ensin tullutta palvellaan ensin"), jonka käyttö vuoden 1994 kiintiöiden hoitoon ei osoittautunut käytännölliseksi, on korvattu kolmannella asetuksessa (EY) N:o 520/94 säädetyllä menetelmällä, joka on pyydettyihin määriin suhteessa oleva jakomenetelmä. Rajoittamatonta pääsyä kyseiseen kiintiönosaan koskeva ongelma on kuitenkin edelleen ratkaisematta: vuonna 1994 muut kuin perinteiset tuojat tekivät 12 232 tuontilisenssihakemusta; tämä luku kasvoi 21 926 hakemukseen vuoden 1995 ensimmäisen erän osalta, 19 613 hakemukseen toisen erän osalta (jaettavia tuotteita oli vähemmän) ja 28 204 hakemukseen vuoden 1996 kiintiöiden jakamisen osalta. Viime vuonna hakemusten lukumäärä vuoden 1997 kiintiöiden jakamisen osalta aleni (19 708), kun taas tänä vuonna hakemusten lukumäärä nousi (21 439). Koska kiintiöiden alaisten tuotteiden lukumäärä on alentunut edelleen, ongelma ei ole poistunut. Tämän hakemusten erittäin suuren määrän vuoksi muille kuin perinteisille tuojille jaetaan yhä rajoitetumpia määriä, mikä saattaa johtaa kiintiöiden vajaakäyttöön. Tätä kehitystä on osaltaan korjannut muille kuin perinteisille tuojille varattujen kiintiöiden osuuden kasvaminen viisi prosenttia, minkä avulla tällaisille tuojille voidaan vuoden 1998 osalta myöntää -6 samat määrät kuin aiempina vuosina hakemusten lukumäärän kasvamisesta huolimatta. 2. Kiintiöiden hoidossa komissio teki kaikkensa täyttääkseen tuojien toiveen saada seuraavan kauden jakamista koskevat tiedot mahdollisimman ajoissa. Tämän vuoksi komissio aloitti vuotta 1998 koskevat jakamismenettelyt hyvissä ajoin ennen kiintiövuoden alkua heinäkuussa 1997 ja antoi tuojille kaksi kuukautta aikaa, eli syyskuuhun 1997, jättää hakemuksensa. 3. Vuoden 1998 kiintiöiden hoitoa koskevissa säännöissä määrätään tuontilisenssien voimassaoloajaksi 12 kuukautta. Lisäksi vuoden 1997 kiintiöiden käyttämättömät osat jaetaan uudelleen vuonna 1998. Komission mielestä edelliseltä vuodelta uudelleen jaetut määrät olisi pidettävä erillään nykyisestä vuosikiintiöstä. Tämän vuoksi uudelleen jaetuille määrille myönnettyjen lisenssien voimassaoloaika on asetettu päättymään kuukautta ennen tavallisten kiintiölisenssien voimassaoloaikaa "lumivyöryn" välttämiseksi loppuvuonna. Tällainen eriytetty voimassaoloajan päättymispäivä on herättänyt paljon huolta useissa jäsenvaltioissa ja asiasta ollaan parhaillaan tekemässä tutkimusta, johon osallistuu myös komission oikeudellinen yksikkö. lähestymistapaan, 4. Hallinnollisten menettelyjen osalta yhteisön kiintiönhoitojärjestelmä perustuu tuojat, "keskitettyyn" riippumatta jättää lisenssihakemuksen valitsemansa jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja saada koko yhteisössä voimassa olevan tuontilisenssin. jonka mukaan kaikki yhteisön voivat sijoittautumispaikasta yhteisössä, niiden Lisäksi hakumenettely ja muodollisuudet on karsittu mahdollisimman vähäisiksi; lisenssimenettely on täysin maksutonta yhteisön tuojille. tehty mahdollisimman yksinkertaiseksi, on c) Päätelmä Kauppaa rajoitettaessa ei voida välttyä aiheuttamasta tiettyjä ongelmia kiintiöiden hoidossa, kuten tarkasteluvuoden valitseminen perinteisille tuojille ja uudelleen jaettuja määriä koskevien lisenssien erilainen voimassaoloaika kuin tavallisilla • vuosikiintiölisensseillä. Komission mielestä järjestelmä on kuitenkin toiminut jäsenvaltioiden yhteistyön ansiosta. Erityisesti ettei huolestumiseen lisätä neuvoston päättämien kiintiöiden kokonaisuudessaan hyvin katsotaan kiintiönlioitojärjestelmän pitäisi vaikutusta. (perusteltuun) vastatun siitä, III. Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden kaupan kehitys Jäljempänä olevassa kahdessa taulukossa esitetään tiivistelmä kunkin määrällisten rajoitusten alaisen tuotteen kaupan kehityksestä sekä määrän että arvon osalta. -7 a) Kyseisten tuotteiden määrän kehitys (tuonti ja kiintiöt) Tuotteet joiden jalkineet, paalliset ovat kumia tai muovia (6402 99) nahkajalkineet (6403 51 & 59) nahkajalkineet (6403 91 & 99) paria 36 215 974 tekstiilijalkineet • (6404 11) paria 20 853 012 tekstiilijalkineet (6404 19 10) jalkineet yhteensa paria 31 039 693 paria 129 945 707 Yksik kö paria 1993 37 894 757 Tuonti 1994 1995 1996 kiintiot 1996 (vuotuinen perusta) Kiintiot kiintiot 1997 (vuotuinen perusta) 35 270 099 (9 989 423 ml. Erikoistekn. valmistetut) 27 050 401 (1517 290 ml. erikoistekn. valmistetut) 48 845 047 (6 344 717 ml. Erikoistekn. Valmistetut) 39 151481 39 151481 ottamatta (lukuun erikoistekn. valmistettuja) (lukuun erikoistekn. valmistettuja) ottamatta Kayttam3ttomat maarat 1996 9 242 791 paria 3 942 271 2 602 553 1 241 989 1395 015 2 795 000 2 795 000 1 337 516 30610418 (14 122 199 ml. Erikoistekn. Valmistetut) 22 607 883 (6 288 335 ml. Erikoistekn. Valmistetut) 25 672 115 15 621 517 (10 331 353 ml erikoistekn. valmistetut) 14 043 417 (4 466 577 ml. erikoistekn. valmistetut) 18 539 881 (17 561 189 ml. erikoistekn. valmistetut) 21 318 791 (15 975 984 erikoistekn. valmistetut) 12 120 000 12 120 000 2 928 143 ottamatta (lukuun erikoistekn. valmistettuja) 18 228 780 ottamatta (lukuun erikoistekn. valmistettua) ml. (lukuun erikoistekn. ottamatta valmistettuja) 18 228 780 (lukuun erikoistekn. ottamatta valmistettuja) 31 897 716 6 804 272 16 239 641 18 892 609 14 089 768 31 897 716 116 763 068 (33 361 807 ml. Erikoistekn. Valmistetut) 76 849 933 (21 223 220(*) ml. erikoistekn. valmistetut) 104 188 502 (39 881 890 ml. erikoistekn. valmistetut) 104 192 977 104 192 977 36 552 363 (lukuun erikoistekn. ottamatta (lukuun erikoistekn. ottamatta valmistettuja) valmistettuja) erikoistekniikalla komission valvonnassa valmistettuja jalkineita koskevat htvut perustuvat julkaistuihin valvonta-asiakirjoihin, jotka eivät välttämättä edusta todellista tuonnin tasoa käyttämättömiä määriä koskevat lavat perustuvat jäsenvaltioihin palautettuihin tuontilisensseihin (*) mi. 4 908 000 italialaista paria, joiden jakautumista luokkiin ei tiedetä. Tuotteet Yksik kö 1993 Tuonti 1994 1995 1996 Kiintiot Kiintiot 1997 (vuotuinen perusta) Kayttamattomat maarat 1996 n Kiintiot 1996 (vuotuinen perusta) posliiniset poytaesineet (691110) keraamiset poytaesineet (691200) tonnia 42 300 50 045 31966 34 742 45 800 45 800 tonnia 36 686 38 910 26 372 28 454 34 650 34 650 10 756 7 823 lelut ecua 302 917 000 246 564 000 taytetyt (9503 41) lelut (9503 49) lelut (9503 90) lelut yhteensa Lähde: (*) käyttämättömiä määriä koskevat luvut perustavat jäsenvaltioihin palautettuihin tuontilisensseihin (1) jakautumaa ei enää ole käytettävissä kiintiöiden yhdistämisen vuoksi ecua ecua ecua -EUROSTAT 171339 000 678 942 000 1 153 208 000 45 853 000 309 862 000 535 432 000 87 263 000 472 977 000 806 804 000 65 177 000 345 325 000 617 832 000 179 717 000 207 330 000 puuttuu1 puuttuu1 puuttuu1 1 056 996 632 puuttuu(1) puuttuu1 puuttuu(1) puuttuu(1) 1 056 996 632 puuttuu1 puuttuu1 319 850 908 ) \ b) Kiinan alkuperätuotteiden tuontihinnat Tuote Yksikkohinta 1994 Yksikkohinta 1995 Yksikkohinta 1996 Jalkineet: - 6402 99 3,78 ecua/pari 4,22 ecua/pari 4,81 ecua/pari -6403 51 11,85 ecua/pari 6,74 ecua/pari 7,56 ecua/pari - 6403 59 3,26 ecua/pari 3,17 ecua/pari 3,04 ecua/pari -6403 91 10,14 ecua/pari 11,20 ecua/pari 12,15 ecua/pari - 6403 99 8,02 ecua/pari 9,25 ecua/pari 9,54 ecua/pari -6404 11 , 4,30 ecua/pari 7,13 ecua/pari 8,31 ecua/pari -6404 19 10 0,90 ecua/pari 0,83 ecua/pari 1,11 ecua/pari Posliiniset poyt äesineet(*): 6911 10 1 012,34 ecua/tonni 1 070,03 ecua/tonni 1 149,61 ecua/tonni Keraamiset p6] ptäesinect(*) • 6912 00 1 077,59 ecua/tonni 1 077,92 ecua/tonni 1212,91 ecua/tonni i Lelut: - 9503 41 7316 ecua/tonni 6 247 ecua/tonni 7 148 ecua/tonni - 9503 49 6113 ecua/tonni 5 987 ecua/tonni 5 618 ecua/tonni - 9503 90 4 924 ecua/tonni 4 909 ecua/tonni 5 308 ecua/tonni Lähde : EUROSTAT -10 v ^v 2 LUKU YHTEISÖN KIINTIÖIDEN SÄILYTTÄMISEN AIHEELLISUUS I. Komission lähestymistapa Tähän kysymyksen vastaamiseksi komissio pyrki selvittämään, olivatko määrällisten rajoitusten käyttöönoton v. 1994 aikaansaaneet seikat, eli komission kyseisen tuotantoalan suhdanneherkkyys ja Kiinan tuotteiden aiheuttama uhka, yhä vallitsevia. Komissio selvitti asian sektorikohtaisella analyysilla seuraavien taloudellisten osoittimien perusteella: 1. Tuotantoalan rakenne 2. Tuotanto 3. Työllisyys 4. Tuonnin kehitys 5. Tuontihinnat 6. Kiinan vientimahdollisuudet -11 II. Kyseisten alojen tarkastelu Jalkineet CN-koodit 6402 99,6403 51 ja 59, 6403 91 ja 99, 6404 11, 6404 19 10 A. 1. Euroopan jalkineteollisuuden tilanne Tuotantoalan rakenne Edellisten vuosien kehitys jatkuu: tuottajien lukumäärä on pysynyt melko tasaisena Euroopan unionin eteläosissa, mutta pohjoisosissa tuotantoyksikköjä on jouduttu sulkemaan lisää. Yritysten lukumäärän tasainen aleneminen jatkuu. 2. Yhteisön tuotanto Tuotanto on vähentynyt hiukan vuonna 1996, vaikka vienti kasvoi neljä prosenttia. Itse asiassa tuotannon väheneminen johtuu myynnin taantumisesta yhteisön markkinoilla, joilla unionin tuottajien markkinaosuus on alentunut kolme pistettä. 1 000 pareina 1993 (x) 1994 (x) 1994 (xx) 1995 (x) 1995(xx) 1996 (xx) Tuotanto Vienti Kulutus 1 090 166 1 107 140 1 124 532 1 087 305 1 104 339 1 097 266 291 889 339 687 puuttuu 298 528 306 575 319 054 1 529 857 1 524 135 puuttuu 1 504 666 '1 545 934 1 549 863 Myynti/yhteison tuotanto kotimarkkinoilla 798 277 767 453 puuttuu 788 777 797 764 778 212 Yhteison markkinaosuus tuotannon 52% 50% puuttuu 5 2% 5 2% 4 9% (x) EUR 12-(xx)EUR 15 Kiintiöiden alaisista tuotteista ei ole saatavilla täydellisiä eikä vertailukelpoisia tietoja. Kuitenkin jäljempänä esitettyjä yleisten suuntausten katsotaan kuvastavan tilanteen keskimääräistä kehitystä kyseisten tuotteiden osalta. Työllisyys Työllisyys väheni vuonna 1996 noin 6000 työpaikalla verrattuna vuoden 1995 tilanteeseen 15 jäsenvaltion yhteisössä. 12- Suora tyollisyys Eur 12 Eur 15 1993 320 405 1994 317 990 1995 312 102 1996 306 271 325 436 319416 313 666 HUOM. Nimikkeistönä käytettiin PRODCOMia, jossa työpaikkojen lukumäärää varten tutkittu ala on laajempi kuin aiemmin. Vertailukelpoisuuden vuoksi vuoden 1993 ja 1994 luvut on päätelty tavalla, joka kuvastaa aiemmissa luvuissa olleita vaihteluja. Meneillään olevat rakennemuutostoimet Tuotannonalan useiden vuosien ajan ajamat rakennemuutostoimet ovat alkaneet kantaa hedelmää ja alan tuottavuus paranee. Lisäksi sekä tuotteiden laadun ja moninaisuuden automatisoinnin kehitykseen tähtäävillä toimenpiteillä on voitu parantaa alan kilpailukykyä. On kuitenkin välttämätöntä varmistaa unionin tuotteiden parempi pääsy kolmansien maiden markkinoille, jotta alan nykyaikaistaminen ja rakennemuutostoimet voisivat jatkua. jalkineteollisuuden parantamiseen että B. 1. Herkkyys Kiinan-tuonnin vaikutuksille Tuonnin kehitys Jalkineiden tuonti yhteisöön nousi 816 651 000 pariin vuonna 1996, alkuperästä riippumatta, eli noin kahdeksan prosenttia vuoteen 1995 verrattuna. Yhteisön markkinaosuus oli 51 prosenttia. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tuonnin kehitys vuonna 1993-1996 alkuperämaittain. 13- 1 000 paria 1993 (x) 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) 1996 (xx) EY:n ulkopuoliset maat yhteensa 731 580 756 682 715 889 748 170 816651 Kiina Indonesia Vietnam Thaimaa Taiwan Intia Brasilia 296 700 301 406 280 143 295 072 337 484 86 673 104 192 99 601 102 476 99 798 32 752 58 064 74 915 76 757 97 165 61 118 51 336 35 937 37 717 32 268 21538 17 278 19 690 20 725 21 992 18 393 20 989 19 209 19 650 21 779 23 209 17811 14 834 15 375 12 976 Ete la-Korea 30410 20 462 14 288 15 345 9 113 (x) EUR l2-(xx)EUR 15 Tuonti on siis kasvanut 68 miljoonalla jalkineparilla, joista 42 miljoonaa tuotiin Kiinasta ja 20 miljoonaa Vietnamista. Tuonti Kiinasta väheni vuonna 1995, kun taas vuonna 1996 tuonti kasvoi 13 prosenttia yhteisön kiintiöistä huolimatta, mikä osoittaa kiinalaisten viejien mukautumiskykyä. Tuonti Kiinasta vastaa 41 prosenttia koko jalkineiden tuonnista Euroopan unioniin. Kiinan markkinaosuus nousi 19 prosentista vuonna 1995 21 prosenttiin vuonna 1996. Tuonti Kiinasta yhteisöön on kehittynyt seuraavasti: 1 000 paria 1993 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) 1996 (xx) Kiintioiden alaiset jalkineet Kiintioihin kuulumattomat jalkineet 137 679 117 141 71 611 77 073 104 960 159 021 184 265 208 532 217 999 232 794 Yhteensa 296 700 301 406 280 143 295 072 337 484 (x) EUR 12 -(xx) EUR 15 14- Tuonnin kasvu on tapahtunut lähinnä kiintiön alaisten jalkineiden osalta (+ 26 prosenttia, kun taas kiintiöihin kuulumattomien jalkineiden osuus kasvoi 6 prosenttia). Kiintiöiden alaisten tariffinimikkeiden osalta, Kiinan alkuperätuotteiden tuonti on jälleen alkanut kasvaa, kuten seuraavassa taulukossa osoitetaan: paria 1993 (x) 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) 1996 (x) 6402 99 33 498 463 35 292 487 24 270 835 27 083 126 49 133 985 6403 51 ja 59 3 030 801 2 602 553 1 100 882 1 241 996 1 395 151 6403 91 ja 99 24 860 632 30 638 814 14 857 004 15 652 049 18 594 437 6404 11 23 849 323 22 662 404 12 717 094 14 182 196 21 410712 6404 19 10 34 789 708 25 944 728 18 664 920 18914 149 14 155 867 (x) EUR 12 -(xx) EUR 15 Kiintiön alaisten CN-koodiin 6402 99 kuuluvien jalkineiden (kumia/muovia) tuonti kasvoi voimakkaasti, yli 80 prosenttia, vuosien 1995 ja 1996 välillä ja CN- koodiin 6404 11 kuuluvien jalkineiden (tekstiiliä) tuonti kasvoi yli 30 prosenttia. Ainoastaan tohvelien (joiden päällinen on tekstiiliä, CN-koodi 6404 19 10) tuonti laski 25 prosenttia vuosien 1995 ja 1996 välillä. Tuontihinnat Äskettäisissä polkumyyntiä koskevissa joiden päällinen on tekstiiliä, polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 133 prosenttia ja jalkineiden, joiden päällinen on nahkaa tai tekonahkaa, 47,6 prosenttia. tutkimuksissa jalkineiden, Vertaamalla kiinalaisten jalkineiden keskimääräisiä tuontihintoja vientihintoihin yhteisöön saataneen käsitys kiinalaisten hintojen ja yhteisön tuottajien hintojen välisestä suuresta erosta, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi: 15 Tuote 1993 (x) 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) 1996 (xx) 6402 99 6403 51 6403 59 6403 91 Kiina EU Kiina EU Kiina EU Kiina 3,68 5,98 9,76 21,19 3,30 16,64 9,54 3,78 4,25 4,22 6,44 11,86 21,68 3,26 16,43 10,14 6,24 6,66 21,04 3,00 18,11 11,27 6,36 6,74 21,06 3,17 18,13 11,17 4,81 6,70 7,59 21,59 3,05 21,84 12,15 EU 18,71 19,72 20,25 20,87 21,20 Tuote 1993 (x) 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) 1996 (xx) Kiina 7,45 8,02 9,31 9,25 9,54 EU Kiina EU Kiina 14,12 3,94 8,80 1,00 14,51 4,31 9,32 0,89 14,62 7,19 10,73 0,82 14,69 7,17 10,72 0,83 15,03 8,32 12,40 U 1. EU 4,12 4,12 4,00 ' 4,03 4,21 6403 99 6404 11 6404 19 10 ecua/pari (x) EUR12~(xx)EUR15 edellisinä vuosina, jalkineparien Kuten keskimääräisistä hinnoista on vuonna 1996 ollut alhaisimpia pääasiallisten yhteisöön tuojien joukossa. Käytännössä hinnat ovat kuitenkin samalla tasolla kuin vuonna 1995. Näin on myös erityyppisten jalkineparien hintojen välillä. suurin osa Kiinasta tuotujen C. Päätelmä Jalkineala on edelleen erityisen herkkä ala, kun otetaan huomioon Kiinan-tuomiin määrä, sen osuus yhteisön markkinoista, huomattavasti yhteisön hintoja. alhaisemmat hinnat sekä Kiinan tuotannon vientikyky. Lisäksi vuonna 1995 käyttöönotetuista kiintiöistä johtuva tuonnin väheneminen oli lyhytaikainen. Tuonti on itse asiassa kasvanut 26 prosenttia vuonna 1996. Tämän vuoksi näyttää siltä, että Kiinan-tuontia on edelleen valvottava. - 16- Posliiniset pöytäesineet ja keraamiset pöytäesinect CN-koodit 6911 10 ja 6912 00 Näistä kahdesta kiintiön alaisesta nimikkeestä on vaikea saada tai yksityiskohtaisia tietoja, koska useimmat tuottajat tuottavat useanlaisia pöytäesineitä, jotka yleensä ilmoitetaan, jos niitä ilmoitetaan ollenkaan, "pöytäesineiksi", eli CN- koodiin 6911, 6912 tai 6913 kuuluviksi. Tuottajat ovat myös yleensä haluttomia paljastamaan keskusjärjestöilleen kaupallisesti tietoja. Lisäksi pöytäesinealalla toimii useita hyvin pieniä tuottajia, jotka eivät kuulu mihinkään kansalliseen keskusjärjestöön. luottamuksellisina pitämiään tilastoja A. 1. Yhteisön pöytäesinealan tilanne Tuotantoalan rakenne Pöytäesinealan osuus EU:n keraamisen teollisuuden arvosta on noin kymmenesosa, mutta työntekijöiden lukumäärän kannalta sen osuus on noin neljännes. Se on kaikkein työvoimavaltaisin kuudesta keraamisen teollisuuden alasektorista ja tämän vuoksi se on erityisen herkkä halpojen hintojen vaikutuksille. Alalla on useiden hyvin pienien ja keskisuurten yritysten ohella eräitä suuria tuottajia, kuten saksalainen Villeroy & Boch sekä brittiläiset Royal Doulton ja Wedgwood, jotka ovat kolme maailman suurinta tuottajaa. Näiden tuottajien tuotevalikoima on laaja ja hyvin erilainen eri tuottajien välillä, riippuen suurelti kuluttajien mausta ja käytettävissä olevista tuloista. Alunperin keraamiset tuotantolaitokset rakennettiin lähelle raaka-aine- ja energialähteitä sekä paikoille, joissa oli hyvät kuljetusyhteydet. Nämä eivät enää ole pääasiallisia valintakriteerejä, vaikka ala on edelleen maantieteellisesti hyvin keskittynyttä. Suuria keskittymiä ovat esimerkiksi Staffordshire Yhdistyneissä kuningaskunnissa, Limoges Ranskassa, Pohjois-Baijeri Saksassa sekä Maastricht Alankomaissa. 2. Tuotannon kehitys ja tosiasiallinen kulutus Jäljempänä annetut luvut ovat arvoita tuotannosta 12 ja 15 jäsenvaltion Euroopan unionissa. Ne pätevät koko keraamiseen alaan. 17- Yksikkö: miljoonaa ecua 1993 EUR12 21216,2 3667,2 /Yi9$&? EUR12 22187,4 4217,4. V. " li?9^. -'. :; EUR12 22581,3 4217,4 >'EUR 15 26081,4 4234,2 1996 EUR 15 25506,9 4614,4 1259,4 1342,1 1360,5 1323,1 1396,5 18808,4 19312,1 19466,4 23170,3 22289,0 17595,2 17981,5 18105,9 21847,3 20884,8 93,55% 93,11% 93,01% 94,29 % 93,7 % 6,45% 6,89 % 6,99% 5,71 % 6,26 % 292889 280586 279270 322386 puuttuu n. 2000 Tuotanto Vienti EU:n ulkopuolelle Tuonti EU:n ulkopuolelta Tosiasiallinen kulutus EU:n myynti kotimaan markkinoilla EU:n arkkinaosuus Tuonnin m arkkina osuus Suora tyollisyys Yhtioiden lukumaara Edellä esitetyt 12 ja 15 jäsenvaltion Euroopan unionin tuonti- ja vientiluvut on otettu COMEXTista. Tuotanto- ja työllisyysluvut on saatu DEBA-tietokannasta (Eurostat: vuoden 1995 ja 1996 15 jäsenvaltion Euroopan unionin luvut on saatu käyttämällä NACE-toimialaluokitusta, rev. 1, kolminumerotasot 26. 2 + 26. 3 + 26. 4). Vertailun vuoksi samat tiedot pöytäesineiden osalta. CN-koodit 6911 + 6912 + 6913 Yksikkö: miljoonaa ecua 1993 E U R i2 3400** 901,4 544,7* 659,0 370,0* if:;4m^^ -''3-EURtef 3000** 1002,6 653,9* 677,0 399,3* 1995 EUR 12 2800* 1043,4 705,6* 651,7 377,6* EUR 15 2850** 959,9 650,8* 678,9 395,0* 1996 EUR 15 2800** 1014,8 710,5* 736,7 448,8* 3157,6 2674,4 2408,3 2569,0 2521,9 2498,6 1997,8 1755,6 puuttuu puuttuu 79,1% 74,7% 72,9% puuttuu puuttuu 20,9% 25,3% 27,1% puuttuu puuttuu 90 000 81000 80 000 puuttuu 75 000** Tuotanto Vienti EU:n ulkopuolelle Tuonti EU:n ulkopuolelta Tosiasiallinen kulutus EU:n myynti kotimaan markkinoilla EU:n markkina- osuus Tuonnin markkina- osuus Suora tyollisyys Yritystcn lukumaara 170(6911) Lähde: tuonti/vientiluvut COMEXTista 171 * * * tuotanto-j a työllisyysluvut Cérame Unies ta * CN-koodi 6911 10 + 6912 00 ** Cérame-Unien arvio *** Sellaisten pöytäesineiden tuottajien lukumäärä, jotka ovat Cérame-Unien jäseniä Kuten edellä olevat luvut osoittavat, kaikkien keraamisten tuotteiden tuonnin osuus ei ole merkittävä, mutta on pidettävä mielessä, että Eurooppa on vahva, perinteinen keraamisten tuotteiden viejä ja että vienti muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan monen eurooppalaisen yhtiön tilauskannasta. Lisäksi olisi huomattava, että Kiinan osuus kaikkien keraamisten tuotteiden tuonnista EU:n ulkopuolelta on kasvanut tasaisesti ja sen osuus oli 17,2 prosenttia vuonna 1996 (arvona mitattuna). Tämä on huolestuttavaa EU:n keraamisen teollisuuden kannalta, sillä tällä hetkellä Kiinasta tuodaan erittäin vähäisiä määriä kaakeleita EU:hun, mutta tuotantoala on tehnyt valtavia investointeja Kiinassa viime vuosina ja maa on ohittanut Espanjan ja Brasilian ollen nyt maailman toiseksi suurin kaakeleiden tuottaja Italian jälkeen. Kiinalaisten kaakeleiden tuonnin EU:hun odotetaan kasvavan räjähdysmäisesti lähivuosina. 19- 3. Työllisyyden kehitys Keraamisen teollisuuden työllisyysluvut ovat laskeneet tasaisesti viime vuosina, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi: Keraaminen teollisuus yhteensä* tuhatta Poytaesineala Poytaesineiden osuus kokonaistuotannosta 1993-EUR 12 1994-EUR12 1995-EUR15 1996-EUR15 293 281 322 puuttuu 90 81 80 75 30,7 % 28,8 % 24,8 % puuttuu * ml. karkea keramiikka - tulenkestävät tuotteet, rakennustiilet ja kattolaatat. Vuoden 1996 luvut ovat Cérame-Unien arvioita. tuotantoalaa koskevat Koko pöytäesinealan luvut ovat Cérame-Unien arvioita. luvut on saatu DEBA/EUROSTAT-tietokannasta; On vaikeaa määritellä, kuinka suuri välitön vaikutus halpojen kiinalaisten pöytäesineiden kasvavalla tuonnilla on työllisyyden alenemiseen tällä alalla, mutta tiedossa on lukuisia joihin esimerkkejä päädyttiin suurelta osin halpojen tuontitavaroiden vuoksi. ja uudelleensijoittamisista, tuotantolaitosten lakkauttamisista HUOM. Keraamisen teollisuuden työntekijöiden lukumäärä aleni arviolta 12,7 prosenttia 1992-1995; samana ajanjaksona ao. luku aleni arviolta 28,6 prosenttia pöytäesinealalla. B. 1. Herkkyys Kiinan tuonnin vaikutuksille Tuonnin ja viennin kehitys Kuten edellä mainitaan, vienti on hyvin tärkeätä EU:n pöytäesineiden tuottajille, joista monet vievät jopa 30 prosenttia tuotannostaan, joskin pöytäesineiden viennin määrä on yleisesti paljon tuonnin määrää pienempi. Jäljempinä olevissa taulukoissa esitetään EU:n tuonnin kehitys sekä sen suurimmat vientimarkkinat vuonna 1996. 2 0- Tuonnin kehitys: EUR 15 Lähde: COMEXT 1995 1996 CN 6911 10 Tonnia Kiina Puola Tsekin tasavalta Romania Hongkong Filippiinit Bulgaria Thaimaa Indonesia muut Yhteensa 31965,9 17054,7 12823,6 7842,9 4642,0 3995,0 3757,6 2687,0 3253,5 20502,2 108524,4 % kokonaistuon nista 29,46 15,72 11,82 7,23 4,28 3,68 3,46 2,48 3,00 18,89 100,00 Tonnia 34742,3 21026,6 14330,7 8537,2 4885,2 4974,7 3744,0 3482,2 2554,4 22038,0 120315,3 % kokonaistuon nista 28,88 17,48 11,91 7,10 4,06 4,13 3,11 2,89 2,12 18,32 100,00 CN 6912 00. ' 19951';';:", , ' %^kökonaistuon Tonnia Kiina Puola Tsekin tasavalta Romania; Hongkong. Filippiinit Bulgaria Thaimaa Indonesia Muut Yhteensa 26371,7 10251,3 995,7 6415,4 913,0 1210,9 707,8 14476,0 5162,8 36096,6 102601,2 Y'/T'j-. nista 25,70 9,99 0,97 6,25 0,89 1,18 0,69 14,11 5,03 35,18 100,00 Tonnia 28454,6 9716,3 1366,6 7063,4 706,8 2016,8 488,4 9695,0 4657,0 43892,0 108056,9 1996 ' % kokonaistuon nisla 26,33 8,99 1,26 6,54 0,65 1,87 0,45 8,97 4,31 40,62 100,00 21 - Vienti vuonna 1996:EUR 15 Lähde: COMEXT CN 691110 CN 6912. 00 Tonnia % kokonaisvien • Tonnia USA Tsekin tasavalta Sveitsi Japani Israel Australia Kanada Kiina 1013. 6,6 6255,9 3607,4 3725,8 2671,2 1630,6 1569,0 11,0 '„*. :, nistä • 23,5 14,5 8,4 8,6 6,2 3,8 3,6 0,02 63334,1 790,6 3161,7 3733,6 4326,0 6114,8 3752,9 34,7 % kokonaisvien nista 59,1 0,7 2,9 3,5 4,0 5,7 3,5 0,03 Yhteensa ulkopuolelle EU:n 43137,2 100,0 107203,7 100,0 Tuonti Kiinasta kasvaa koko ajan ja Kiinasta on tullut EU:n tärkein posliinin ja keramiikan tuontimaa. Sen sijaan EU:n näiden tuotteiden vienti Kiinan on käytännössä olematonta. Kiina ei pysty tuomaan tavaroita maahan osittain siksi, että sillä on itsellään suuri tuotantokyky, mutta myös siksi, ettei se ole taloudellisesti mahdollista. Kiinan vienti kuitenkin vetää, koska väitteiden mukaan sen vientihinnat määräytyvät ulkomaan valuutan tarpeen eikä tuotantokustannusten mukaan. Kiinalaiset viejät myyvät jatkuvasti pöytäesineitä Euroopan markkinoilla erittäin alhaisilla hinnoilla ja tämä on tuhoisaa Euroopan markkinoille. EU:n kolmen suurimman pöytäesineiden tuottajamaan (Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta) mielestä halvat kiinalaiset tuontitavarat ovat vuosien mittaan aiheuttaneet suurta vahinkoa tärkeimmille tuotantoalueille. Jäljempinä olevissa taulukoissa esitetään Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan pöytäesineiden kulutus viimeisten kolmen vuoden aikana. (HUOM! Kotimaisten tuotteiden myyntiä koskevien lukujen vaihtelut on tarkistettu: vuosi 1996 oli hyvin masentava vuosi Saksan markkinoilla, kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa kysynnän sanottiin olevan vilkkainta sitten toisen maailmansodan loppumisen. ) 22 CN6911 Lähde: Tuonti - COMEXT; Kotimaisten tuotteiden myynti - Cérame Unie Hiiom! Tuontiluvut osoittavat tuontia sekä EU:n ulkopuolelta että muista jäsenvaltioista RANSKA tuhatta ecua tuotteiden Kotimaisten myynti Tuonti Josta Kiinasta Kiinan kokonaistuonnista (%) Tosiasiallinen kulutus Kiinan osuus tosiasiallisesta kulutuksesta (%) osuus 1994 1995 111555 102261 85442 11473 13,4 82230 6906 8,4 1996 98276 81285 5030 6,2 196997 184491 179561 5,8 3,7 2,8 SAKSA tuhatta ecua tuotteiden 1994 579813 1995* 670744* 1996* 614355* Kotimaisten myynti Tuonti Josta Kiinasta Kiinan osuus kokonaistuonnista (%) Tosiasiallinen kulutus Kiinan osuus tosiasiallisesta kulutuksesta (%) * 6911+6912 + 69 13 111979 6358 5,7 691792 394616* 119284 62938* 7976 15,9* 6,7 1065360* puuttuu 400254* 132371 70839* 8559 17,7* 6,5 1014609* puuttuu 0,9 5,9* puuttuu 7,0* puuttuu 2 3- YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA tuhatta ecua Kotimaisten tuotteiden myynti Tuonti Josta Kiinasta Kiinan osuus kokonaistuonnista (%) Tosiasiallinen kulutus Kiinan osuus tosiasiallisesta kulutuksesta 1994 168197 1995 174592 1996 285441 46387 2943 6,3 44677 3728 8,3 47326 4590 9,7 214584 219269 332767 1,4 1,7 1,4 CN 6912 Lähde: Tuonti - COMEXT; Kotimaisten tuotteiden myynti - Cérame-Unie RANSKA tuhatta ecua Kotimaisten tuotteiden myynti Tuonti Josta Kiinasta Kiinan osuus kokonaistuonnista (%) Tosiasiallinen kulutus Kiinan osuus tosiasiallisesta kulutuksesta (%) 1994 21284 94200 4685 5,0 1995 20912 98082 2750 2,8 1996 19306 85749 2768 3,2 115484 118994 105055 4,1 2,3 2,6 24- SAKSA tuhatta ecua tuotteiden 1994 puuttuu 1995* 670444* 1996* 614355* Kotimaisten myynti Tuonti Josta Kiinasta Kiinan osuus kokonaistuonnista (%) Tosiasiallinen kulutus Kiinan osuus tosiasiallisesta kulutuksesta (%) 92909 16067 17,3 puuttuu puuttuu 394616* 96486 62938* 11967 15,9* 12,4 1065360* puuttuu 5,9* puuttuu 400254* 101321 70839* 13968 17,7* 13,8 1014609* puuttuu 7,0* puuttuu * 6911+6912 + 69 13 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA tuhatta ecua tuotteiden Kotimaisten myynti Tuonti Josta Kiinasta Kiinan osuus kokonaistuonnista (%) Tosiasiallinen kulutus Kiinan osuus tosiasiallisesta kulutuksesta (%) 1994 puuttuu 1995 Puuttuu 70750 2705 3,8 67284 4043 6,0 1996 402030 80734 7086 8,8 Puuttuu Puuttuu 482764 Puuttuu puuttuu 1,5 On huomattava, että edellä mainitulla kokonaistuonnilla tarkoitetaan tuontia sekä kolmansista maista että kaikista muista EU:n jäsenvaltioista ja että jäsenvaltioiden välinen keraamisten pöytäesineiden kauppa on vilkasta. Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan pöytäesinealalla oli mainio vuosi 1996, EU:n pöytäesineiden tuottajat tuntevat yhä yleisesti laman vaikutukset ja kulutustaso on edelleen alhainen. Heidän mielestään myös halpa kiinalainen tuontikeramiikka vahingoittaa yhä tuotantoalaa kiintiöjärjestelmästä huolimatta. Koska edellä mainitut tuontiluvut ovat COMEXTista, ne ovat ilmoitettuja lukuja. Tiedossa ei ole, kertovatko nämä totuuden Kiinan tuonnin laajuudesta Euroopan markkinoilla, koska Kiinan epäillään tuotteita muiden maiden kautta. Kauttakulkumaana on käytetty mm. Hongkongia ja viime aikoina myös Vietnamia. Esimerkiksi Hongkongissa ei paikallisesti tuoteta ollenkaan keraamisia pöytäesineitä, tuovan 2 5- vaikka se vei 15 jäsenvaltion Euroopan unioniin jäljempänä mainittuja määriä vuonna 1996: CN 6911 10 CN 6912 00 Tonnia 4893,3 706,8 Arvo (miljoonaa ecua) 5,8 0,9 Lähde: ecua/fc 1,19 1,26 COMEXT 2. Hinnat Kiinasta tuodun posliinin ja keramiikan keskihinnat ovat tavallisesti olleet selvästi alle eurooppalaisten hintojen. Jäljempänä vertaillaan kiinalaisten tuontituotteiden sekä vastaavien EU:ssa valmistettujen tuotteiden keskihintoja: ccua/kg Ltilide: Cerame -Unienjiisenet CN6911 CN6912 Kiina EU Kiina EU 1992 1,06 5,55 1,04 2,38 1993 1,11 4,15 1,08 2,21 1994 1,04 5,34 1,19 2,34 1995 1,10 3,39 1,10 2,06 1996 1,57* 5,99* puuttuu puuttuu * Koskee ainoastaan saksalaisia tuotteita. Muiden jäsenvaltioiden tietoja ei ole saatavilla. Kiinalaisten tuotteiden hinnat verrattuna keskimääräiseen EU:n sisäiseen hintatasoon kahden kiintiön alaisen erityistuotteen osalta vuonna 1996: ecua/kg Lähde: COMEXT Kiina CN 6911 10 CN 6912 00 1,15 1,21 I EU:n sisainen hintataso 5,50 2,27 1 Kuten edellä esitetyistä luvuista käy ilmi, hintataso on säilynyt melko tasaisena, vaikka kiintiöiden määrääminen tuonnille Kiinasta onkin saattanut alentaa tuomiin määrää. Euroopan hintatasoon kohdistuu kuitenkin yhä enenevässä määrin alentamispaineita osin Kaakkois-Aasian ja Keski- ja Itä-Euroopan halpatuonnin vuoksi, mutta myös siksi, että Euroopan unionissa on yhä ylituotantoa tällä alalla. 3. Väärennysongelma Eurooppalaisten pöytäesineiden valmistajien lisäongelmaksi on muodostunut se, että Kiinasta tuodut tuotteet ovat usein väärennöksiä. Kiinalaisten valmistajien on tiedetty lähettäneen edustajiaan Eurooppaan, jossa nämä jäljentävät eurooppalaista muotoilua, jota sitten valmistetaan Kiinassa ja myydään Euroopassa huomattavasti alhaisemmalla 26 hinnalla kuin eurooppalaisia tuotteita. Esimerkit ovat osoittaneet, että aikaisemmin Euroopan markkinoilla myydyt kiinalaiset tuotteet ovat käytännöllisesti katsoen suoria jäljennöksiä eurooppalaisista tuotteista. Esimerkiksi erään Saksassa valmistetun tuotteen listahinta on 41 kertaa suurempi kuin Kiinassa tehdyn jäljennöksen myyntihinta. 4. Yhteisön tuotannonalan lausunto Euroopan keraamisten pöytäesineiden alaa edustaa Euroopassa Fédération européenne des Industries de Porcelaine et de Faïence de Table et d'Ornementation (FEPF), joka puolestaan on jäsen yleisessä Euroopan keramiikkaliitossa Cérame-Uniessa. Noin 75:tä prosenttia kaikista Euroopan unionin pöytäesineiden tuottajista edustava Cérame-Unie kampanjoi voimakkaasti kiintiöiden jatkamisen puolesta. 5. Maahantuojien lausunto The Union of European Glass and Pottery Wholesalers Association puolestaan katsoo, että pöytäesineiden määrällisten voimassa pitäminen vahingoittaisi tuotantoalaa Euroopassa ja että tuonti olisi tämän vuoksi vapautettava kokonaan. rajoitusten C. Päätelmä Edellä mainittujen seikkojen valossa pöytäesineala pysyy edelleen suhdanneherkkänä alana Kiinasta tuotujen tavaroiden suurten määrien ja tuonnista mahdollisesti aiheutuvien merkittävien häiriöiden sekä huomattavasti alhaisempien hintojen vuoksi. 27 Lelut CN-koodit 9503 41, 9503 49 ja 9503 90 A. 1. Yhteisön lelutcollisuuden tilanne Tuotantoalan rakenne Kahdessa edellisessä kertomuksessa hahmotellut rakennepiirteet ovat muuttuneet lähteistä (tuotannonalalta sekä huomattavasti. Uutta tietoa on saatu luotettavista Eurostat'n Comext- ja Deba-tietokannoista), mikä on osaltaan auttanut muodostamaan leluteollisuus näyttäisi kokonaisuudessaan olevan alasta ulkomaisilla huomattavasti markkinoilla. Se ei myöskään näyttäisi olevan läheskään niin herkkä halpatuonnin vaikutuksille kuin edellisinä vuosina. ja kykenevä kilpailemaan terveemmällä pohjalla selkeän kuvan. EY:n 2. Yhteisön tuotanto- ja vientimäärät Kulutus oli yhteisössä vuonna 1996 melkein samaa tasoa kuin vuonna 1995 (0,32 prosentin pudotus1), samoin kuin tuotanto (0,49 prosentin pudotus1). Eurooppalaisten lelujen vienti yhteisön ulkopuolelle nousi ennätysmäisesti 16,8 prosenttia2, kun taas tuonti kasvoi kolme prosenttia vuomia 1996. CN-koodeihin 9501-9505 (NACE 36. 5 tuotannon ja kulutuksen osalta) kuuluvien tuotteiden kokonaiskuva on seuraavanlainen: Tuotanto ALV:a) Vienti Tuonti tuhatta ecua (lukuun ottamatta 1995 5 307 500 1996 5 281500 1 153 021 1 346 989,24 4 413 423,35 4 548 081,51 josta Kiinan osuus 2 199 355,40 2 419 509,24 Tosiasiallinen kulutus 8 221 800 8 195 300 Tuonnin markkinaosuus (arvio)3 53,7% 55,5% Kiinasta markkinaosuus (arvio) tuotujen tuotteiden 26,8 % 29,5 % Lähde: Eurostatin Deba-tietokanta, NACE rev. l, pääluokka 36. 50, eli CN-koodit 9501-9504. Lähde: Eurostatn Comext-tietokanta, CN-koodit 9501-9505 1 2 3 Koska tosiasiallista kulutusta koskeviin lukuihin ei kuulu CN-koodi 9505, tuonnin markkinaosuus on todennäköisesti pienempi. - 2 8- Nämä luvut osoittavat selvästi, että EY:n leluteollisuus on viime aikoina pystynyt mukautumaan uusiin olosuhteisiin maailmalla ja siitä on tulossa yhä kilpailukykyisempi ulkomaisilla markkinoilla. Viime vuoden ennätykselliset vientimäärät ovat osoituksena johtuu terveemmästä tuotantoalan rakenneuudistustöimista, jotka onnistuivat kiintiöiden tuoman väliaikaisen helpotuksen ansiosta. tämänhetkisestä tilanteesta. Tämä Työllisyys Välitön työllisyys aleni 4,3 prosenttia vuonna 19964. Alenemista kompensoi kuitenkin välillisen työllisyyden, lähinnä jakelun (tuonti - vienti, tukkumyynti ja vähittäismyynti) huomattava kasvu. Tuotantoalan edustajien mukaan "Euroopan unionissa on 2 000 lelu- ja pelialalan yritystä. Leluteollisuus työllistää EU:ssa yli 100 000 ihmistä, joista 55 000 välillisesti. " Tyovoima 1995 1996 Valiton tyollisyys 51553 49 321 B. 1. Herkkyys Kiinan-tuonnin vaikutuksille Tuonnin kehitys Lelujen kokonaistuonti EU:n ulkopuolelta (lukuun ottamatta Kiinaa) aleni 3,9 prosenttia, kun 10 prosenttia. Kiintiöön kuulumattomien lelujen tuonti, jonka osuus koko Kiinan-tuonnjsta EU:hun oli 74,4 prosenttia, nousi 8,3 prosenttia, kun taas kiintiön alaisten lelujen tuonti nousi melkein kaksinkertaisesti siihen verrattuna ( 15,2 prosenttia). tuonti Kiinasta nousi taas tuhatta ecua 1995 1996 alaiset lelut 537 750,03 619 641,39 1996/1995 (%) + 15,2 Kiintion 1994 -9503 41 - 9503 49 - 9503 90 Kiintioon kuulumattomat lelut Kokonaistuonti Kiinasta Kokonaistuonti muista maista 179 798,42 207 387,39 + 15,3 46 391,40 65 609,46 +41,4 311 560,21 346 644,54 + 11,3 1 661 605,37 1 799 867,85 +8,3 2 199 355,40 2 214 067,95 2 419 509,24 2 128 572,27 + 10,0 -3,9 4 Lähde: Eurostatin Deba-tietokanta, N ACE, rev. 1, pääluokka 36. 50, eli CN-koodit 9501-9504. 29 2. Tuontihinnat Kiintiön alaisten kiinalaisten lelujen tuontihinnat ovat nousseet hiukan (+5,60 %) vuodesta 1993 lähtien, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. Kyseisten tuotteiden tuontihintojen ja EU:n vientihintojen välinen ero on samanaikaisesti pienentynyt huomattavasti EY:n tuotantokyvyn johdosta. tuotantoalan parantuneen Hinta ecua/tonni 1993 1994 1995 1996 5 602 5 379 5 847 Kehitys 93- 96 +5,60 % 1 614 1 434 1 524 -28,66 % 5 537 Kiintion alaiset lelut Ero EU:n vientihintaan nahdeii Lähde: EUROSTAT 2 023 3. Nykyiset rakenneuudistustoimenpiteet Kiintiöiden tuonia väliaikainen suoja auttoi EY:n leluteollisuutta mukauttamaan asteittain tuotantorakennettaan nopeasti muuttuvien markkinoiden tarpeiden mukaisesti. Viime vuosina toteutettujen toimenpiteiden ansiosta sekä tuotannon uudelleenjärjestely että tuotteiden laadun parantaminen näyttäisi onnistuneen. Useimmat eurooppalaiset valmistajat ovat alkaneet myös tuoda eräitä tuotteita, joita he saattavat tarvita pitääkseen markkinaosuutensa sekä EU:ssa että vientimarkkinoilla. C. Yhteisön tuotantoalan lausunto Toys Manufacturers of Europe ja Fédération Européenne des industries du Jouet yhdistyivät äskettäin ja muodostivat uuden kattojärjestön nimeltä Toy Industries of Europe (TIE), jonka osuus EU:n tuotantoalasta on yli 90 prosenttia. TIE ilmaisi viime vuoden katsauksen yhteydessä tyytyväisyytensä päätökseen lopettaa lelujen osien ja komponenttien kiintiöt ja antoi voimakkaan tukensa kaikkien lelukiintiöiden välittömälle ja täydelliselle poistamiselle. TIE:n mukaan tällaiset kiintiöt olisivat vain hallinnollinen lisätaakka, joka vaikuttaisi ennen kaikkea pieniin yrityksiin eikä estäisi kiinalaisten lelujen tuontia EU:hun. - 3 0- D. Päätelmä Kiinalaisten lelujen markkinaosuus EY:ssä pysyy korkeana ja todennäköisesti se tulee vain kasvamaan. EY:n tuotantoalan tilanne on kuitenkin merkittävästi parantunut kiintiöiden käyttöönoton jälkeen vuonna 1994. Kiintiöiden avulla EY:n tuotannonala on pystynyt menestyksekkäästi panemaan asteittain täytäntöön tarpeelliset rakennemuutostoimenpiteet ja järjestämään tuotantonsa uudelleen viime vuosina. Monia tuontituotteita ei enää tuoteta ollenkaan EY:ssä. Samanaikaisesti EY:n tuotantoala vie tuotteitaan yhä enemmän ja se pystyy kilpailemaan menestyksekkäästi ulkomaisilla markkinoilla, kuten edellä olevista luvuista käy riittävän ilmi. Lelualan viimeaikaisten muutosten vastustuskykyiseksi muodostuneen EY. n leluteollisuuden aseman perusteella ei komission mielestä näytä enää olevan aihetta jatkaa määrällisen rajoituksen soveltamista. sekä 31 - III. Päätelmät Keräämistään tiedoista komissio on tehnyt seuraavat päätelmät: 1. Yleisesti ottaen aloilla, joihin määrällisiä rajoituksia sovelletaan, on toteutettu toimia, jotka ovat vaikuttaneet myönteisesti jäljestämällä uudelleen tuotantoa ja parantamalla laatua. Vaikka eurooppalaiset tuottajat jatkavat näitä ponnisteluja, jalkine- ja pöytäesinealat ovat edelleen hyvin herkkiä. kiintiöiden tuotteiden kuuluvien piiriin - Kokonaistilanne on epävarma: eriasteinen tuotannon heikkeneminen, myynnin ja viennin väheneminen, yritysten lakkauttaminen ja työpaikkojen vähentäminen vaikuttavat eriasteisesti kaikkiin näihin tuotannonaloihin - Pääasiassa on kyse työvoimavaltaisista ja hajanaisista tuotannonaloista, jotka ovat erityisen herkkiä kilpailulle alhaisen palkkatason maiden taholta ja jotka ovat jo menettäneet niille suuren osan yhteisön markkinoista - Useimmissa on meneillään rakennemuutostoimia, jotka näyttävät lupaavilta, mutta jotka ovat kalliita ja vaikeita suorittaa - halpatuonnin tulva tuhoaisi ne tässä erityisen herkässä tilanteessa - Jotkut, kuten leluteollisuus, ovat siirtäneet tai aikovat siirtää osan tuotannostaan halvan työvoiman maihin taikka teettävät osan tuotannostaan alihankintoina näissä maissa alentaakseen kustannuksiaan ja pystyäkseen siten kilpailemaan näiden alhaisen kustannustason maiden kanssa. Leluteollisuus on selvästi hyötynyt kiintiöiden tuomasta väliaikaisesta helpotuksesta ja se näyttäisi olevan nyt käsin maailmanlaajuisilla lelumarkkinoilla. lähtöasemista kilpailemaan vahvoista riittävän valmis 2. Kilpaileva kiinalainen tuotanto on edelleen todellinen uhka näillä aloilla: - Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden osalta Kiinalla on valtava - ja kasvava - tuotanto-ja vientikyky, ja kiintiöiden puuttuessa sen viejät pystyisivät nopeasti toimittamaan suunnattomia määriä yhteisön markkinoille - Kun määrälliset rajoitukset otettiin käyttöön yhteisön tasolla, Kiinan-tuonti oli jo vallannut tai valtaamassa huomattavan markkinaosuuden - Kiinalaisten tuontitavaroiden hinnat ovat edelleen paljon alhaisemmat kuin vastaavien yhteisön tuotteiden. Ne ovat myös selvästi alhaisemmat kuin muilla yhteisöön toimittavilla hankkijoilla. - Kilpailua vääristää lisäksi se, että joidenkin, erityisesti posliini- ja keramiikkatuotteiden väärentäminen on yleistä. - Tilannetta vaikeuttavat lisäksi Kiinan talousjärjestelmän erityispiirteet. Kiina on ja avaamaan viime vuosina pyrkinyt vapauttamaan kauppajärjestelmäänsä 3 2- talouttansa maailmalle. Vaikka nämä toimenpiteet ovat tärkeitä edistysaskeleita, Kiinan viranomaisten vaikutus Kiinan teollisuuden toimintaan on yhä suuri: esimerkiksi keinotekoisen alhaiset hinnat, jotka eivät heijasta kyseisen tuotannon tosiasiallisia taloudellisia kustannuksia, ja vientistrategiat, joihin vaikuttavat muutkin kuin puhtaasti kaupalliset näkökohdat. Tuonnin osalta Kiina pitää yllä monien kulutustuotteiden korkeita tariffeja, mutta ehkäisevämmät tariffeista, kuten rajoitukset kiintiöistä, toimilupavaatimuksista, ulkomaanvaluuttaa koskevista rajoituksista ja vain ulkomaankauppayhteisöt, jotka ovat saaneet toimiluvan keskushallinnolta ja joita se itse asiassa valvoo. johtuvat usein muista kaupan esteistä kuin tuoda maahan teknisistä Tuotteita esteistä. saavat 3. On siis perusteltua otaksua, että määrällisten rajoitusten täydellinen poistaminen johtaisi uuteen, voimakkaaseen Kiinan-tuonnin kasvuun ja heikentäisi sitä kautta vaarallisesti uudelleen yhteisön kyseisen tuotantoalan markkina-asemaa, lukuun ottamatta lelualaa, jonka osalta tällainen tulos on vähemmän todennäköinen. 4. On kuitenkin huomattava, että Kiinasta todennäköisesti tulee WTO:n täysjäsen lähivuosina. Kiinan liittyessä WTO:hon yhteisön kiintiöt poistetaan asteittain. Yhteisön tuotantoala joutuu tuolloin tilanteeseen, jossa tuontia Kiinasta ei rajoiteta. Tämän vuoksi komissio pitää tärkeänä valmistautua kiintiöiden asteittaiseen vapauttamiseen, jotta häiriöiltä yhteisön markkinoilla voitaisiin välttyä. Tämän vuoksi tuotantoalalle kohtuullinen mahdollisuuden sopeutua asteittain kilpailuun maailmanmarkkinoilla. kiintiötasojen korottaminen antaisi 5. Tämä ei merkitse sitä, että Kiinan-tuontiin liittyviä erityisongelmia ei käsiteltäisi asianmukaisesti. WTO:n sääntöjen mukaisesti tuontihintoja ja -määriä koskevia erityisongelmia voidaan käsitellä tehokkaasti erityisillä kauppapolitiikan välineillä. Kiinan löytämistä väärennysongelmaan. jäsenyys WTO:ssa edistänee myös ratkaisun Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ne seikat, joiden nojalla neuvosto otti käyttöön tässä kertomuksessa tarkoitetut määrälliset rajoitukset, ovat lelualaa lukuun ottamatta yleisesti edelleen olemassa. Samalla eräiden jäljellä olevien kiintiöiden tason asteittainen ja rajoitettu korottaminen markkinahäiriöitä aiheuttamatta vaikuttaa myös aiheelliselta. - 3 3- 3 LUKU VALVONTATOIMENPITEIDEN TOTEUTTAMINEN JA NIIDEN SÄILYTTÄMINEN I. Valvontatoimenpiteiden tarkoitus tiettyjen Neuvosto otti nämä toimenpiteet käyttöön voidakseen seurata tiiviimmin tuotteiden tuonnin kehitystä silloin, kun sen kehitys on ollut huolestuttavaa, mutta ei ole muodostanut välitöntä uhkaa yhteisön teollisuudelle. II. Toteuttaminen Yhteisön etukäteisvalvontaa lisenssi myönnetään toteutetaan järjestelmällä, automaattisesti kuluitta hakemuksessa mainitulle määrälle viiden päivän kuluessa siitä, kun yhteisön tuoja on tehnyt hakemuksen. jossa Asetuksella (EY) N:o 519/94, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 139/96, otettiin käyttöön yhteisön yhtenäinen ja yksinker-taistettu valvonta-asiakirja, joka vähensi mahdollisimman pitkälle niitä muodollisuuksia, ja jäsenvaltioilta vaaditaan valvottavien tuotteiden tuonnin yhteydessä. tuojilta joita Vuoden 1996 huhtikuussa komission ensimmäisessä kertomuksessa olleiden päätelmien jälkeen neuvosto päätti asetuksellaan (EY) N:o 752/96: - poistaa yhteisön valvonnan alaisesta tuoteluettelosta joukon tuotteita, joiden tuonti vuonna 1994 oli hyvin vähäistä tai vähäisempää kuin vuonna 1993 - lisätä yhteisön etukäteen suorittamaa valvontaa koskevien tuotteiden luetteloon tiettyjä tuotteita, joiden osalta kiintiöt oli kumottu (käsineet ja yhdistetyt autoradibt) Vuoden 1997 toukokuussa komission toisessa kertomuksessa olleiden päätelmien jälkeen neuvosto päätti asetuksellaan (EY) N:o 847/97: - poistaa yhteisön valvonnan alaisesta tuoteluettelosta joukon tuotteita, joiden tuonti vuonna 1995 oli vähäisempää kuin vuonna 1994 - lisätä yhteisön etukäteen suorittamaa valvontaa koskevien tuotteiden luetteloon tuotteet, joiden osalta kiintiöt oli kumottu (lelujen osat ja komponentit sekä lasitavarat 1. tammikuuta 1998 alkaen) 34 III. Valvonnan alaisten tuotteiden tuonnin kehitys Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään valvottavien tuotteiden tuonti vuonna 1996 tuhansina ecuina erikoistekniikalla valmistettuja jalkineita lukuun ottamatta, ja verrataan sitä vuoden 1995 lukuihin. CN-koodi Tavaran kuvaus 1995 1996 2827 10 00 Ammoniumkloridi 2905 49 90 Muut moniarvoiset alkoholit 2918 14 00 Sitruunahappo 2941 30 00 Tetrasykliinit ja niiden johdannaiset 2941 40 00 Klooriamfenikoli 3204 13 00 Emäksiset värit. 3204 15 00 Kyyppivärit 3604 Ilotulitusvälineet 3905 30 00 Polyvinyylialkoholit 4203 29 91 Käsineet 4203 29 99 6402 19 6403 19 6913 10 8712 00 9503 30 9503 60 9504 40 9603 29 9603 30 9603 40 9603 90 Käsineet Jalkineet1 Jalkineet1 Posliiniset koriste-esineet Polkupyörät Rakennussarjat Palapelit Pelikortit Luudat ja harjat Luudat ja harjat Luudat ja harjat Luudat ja harjat 1307 3463 21313 48402 7786 7773 9927 67210 19711 5513 4041 1112 5801 13179 55431 6479 5121 8888 89280 16721 7581 5582 5562722 4196854 9411352 5768424 75303 2001 50884 6163 2592 20235 7037 17895 15857 65326 2404 42353 8545 1989 23408 8989 19037 13620 Tuonti Kiina/EY:n ulkopuoliset maat (1996) 81,00% 17,28% 40,56% 64,41% 85,70% 21,29% 14,98% 77,31% 16,96% 26,17% 13,52% 44,44% 25,34%. 69,95% 0. 53% 15,98% 40,30% 17,66% 47,22% 30,08% 65,23% 24,76% Lähde : EUROSTAT Paria 3 5- erikoistekniikalla osalta Tiettyjen EUROSTATin tilastoissa ei voida erottaa sitä, ovatko ne valvonnan alaisia vai eivät, joten komissio voi ainoastaan viitata vuonna 1996 julkaistuihin valvonta-asiakirjoihin: urheilujalkineiden valmistettujen tuonnin ex 6402 99 6 344 717paria ex 6403 91 ja 99 17 561 189paria ex 6404 11 yhteensa 15 975 984paria 39 881 890paria IV. Valvontatoimenpiteiden aiheellisuus Edellä esitetyt luvut osoittavat, että Kiinan-tuonnin osuus useimpien näiden tuotteiden osalta on edelleen erittäin suuri. Komission mielestä näiden tuotteiden etukätei s valvontaa olisi jatkettava. 56- 4 LUKU KOMISSION PÄÄTELMÄT JA EHDOTUKSET Edellä esitetyn vuoksi komissio katsoo, että asetuksella (EY) N:o 519/94 perustettu määrällisten rajoitusten ja valvontatoimenpiteiden järjestelmä olisi säilytettävä kuitenkin seuraavin mukautuksin: 1. Määrälliset rajoitukset - Lelujen (CN-koodit 9503 41, 9503 49 ja 9503 90) kiintiö poistetaan. - Pöytäesineiden kiintiöiden tason korottaminen viidellä prosentilla. Komission mielestä kyseisten tuotantoalojen riittävä suojaaminen ja tyydyttävien kauppavirtojen ylläpitäminen Kiinan kanssa olisi pidettävä tasapainossa ottaen huomioon kaikki valvottavat edut sekä maailmanmarkkinoiden kehitys. Näin ollen pöytäesinekiintiöiden tason kohtuullinen viiden prosentin korotus olisi aiheellista ja edellä mainitun toimenpide niin, ettei tavoitteen mukainen todennäköisesti aiheuteta häiriöitä yhteisön markkinoille. Ehdotetut korotukset antavat seuraavat tulokset: Tuotteet Posliiniset. poytjicsineet Keramiset poytaesineet Kiintiot 1997 Kiintioiden taso 5 prosentin korotuksen jalkeen 6911 10 45 800 tonnia 48 090 tonnia 6912 00 34 650 tonnia 36 383 tonnia Valvontatoimenpiteet Ehdotuksen mukaan sellaiset lelut, joiden osalta kiintiötä ei enää pidetä tarpeellisena (CN-koodit 9503 41, 9503 49 ja 9503 90), lisätään valvonnan alaisiin tuotteisiin. 37- ISSN 1024-4492 KOM(98) 128 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 11 10 Luettelonumero : CB-C0-98-131-FI-C ISBN 92-78-31748-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg -3Sr-


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 638/98 von Jorge HERNANDEZ MOLLAR an die Kommission. Einstellungsvoraussetzungen für spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fällen

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
diploma
engineer
equal treatment
equivalence of diplomas
recognition of studies
recruitment

formats: html pdf print

text: C 354/12 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 (98/C 354/19) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0638/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum behauptet die Kommission, da(cid:223) das Diplom spanischer graduierter Ingenieure in etwa dem Fachhoch- schul-Diplom gleichgestellt ist, wenn letzteres beim Gro(cid:223)teil der allgemeinen Auswahlverfahren fu¤r die Laufbahngruppe A/LA zugelassen ist? (98/C 354/20) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0639/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Laufbahn spanischer Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum behauptet die Kommission, da(cid:223) graduierte Ingenieure keine Doktoratskurse absolvieren ko¤nnen, wenn dieser Titel in einigen Mitgliedstaaten doch den Zugang zu Doktoratskursen ermo¤glicht? (98/C 354/21) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0640/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Stimmt es, da(cid:223) die Kommission gegenu¤ber den spanischen Beho¤rden die Befu¤rchtung gea¤u(cid:223)ert hat, da(cid:223) der Zugang von spanischen graduierten Ingenieuren zur Laufbahngruppe A/LA zu einer O¤ ffnung fu¤r Inhaber eines Diploms fu¤hren ko¤nnte, das man in anderen Mitgliedstaaten nach dreija¤hriger Ausbildung erwirbt? Ist dies ein relevanter Grund fu¤r die Ablehnung der Bewerbungen spanischer Ingenieure? (98/C 354/22) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0641/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum werden die Bewerbungen von Inhabern der britischen Titel (cid:132)Bachelor of Arts(cid:147), (cid:132)Bachelor of Science(cid:147) und (cid:132)Bachelor of Engineering(cid:147), die alle nach einer dreija¤hrigen Ausbildung verliehen werden, im Gegensatz zu den Bewerbungen von Inhabern des spanischen Titels eines graduierten Ingenieurs zugelassen? (98/C 354/23) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0642/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die britischen Titel (cid:132)Bachelor of Arts(cid:147), (cid:132)Bachelor of Science(cid:147) und (cid:132)Bachelor of Engineering(cid:147) eine ho¤here Qualifikation beinhalten als der Titel eines Ingenieurs? Warum?


title: Regolamento (CE) n. 551/98 del Consiglio del 9 marzo 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 3950/92, che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari

eurovoc_concepts:
agricultural levy
milk
milk product
regulation of agricultural production

text: 12. 3. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 73/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 551/98 DEL CONSIGLIO del 9 marzo 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 3950/92, che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, particolare l’articolo 43, in proroga di due periodi di dodici mesi delle misure dero- gatorie, per superare le difficolt(cid:133) derivanti dalla ristruttura- zione di dette aziende agricole, vista la proposta della Commissione (1), HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il parere del Parlamento europeo (2), Articolo 1 considerando che in occasione dell’adozione del regola- mento (CEE) n. 3950/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (3), si (cid:138) ammesso, in via eccezionale e a talune condizioni, che per le aziende agricole situate nel territorio dell’ex Repubblica democra- tica tedesca il quantitativo di riferimento poteva essere attribuito provvisoriamente per un periodo di dodici mesi; che al fine di condurre a termine la ristrutturazione di dette aziende tale disposizione (cid:138) stata prorogata sino alla fine del periodo 1997/1998 dal regolamento (CE) n. 1883/94 (4); che non sembra sia possibile risolvere alcune difficolt(cid:133), connesse in particolare alla produzione di latte su terreni in affitto, prima del 31 marzo 1998; che occorre quindi concedere in via eccezionale un’ultima Al testo dell’articolo 4, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 3950/92, (cid:138) aggiunto il seguente comma: «Al fine di risolvere definitivamente le difficolt(cid:133) deri- vanti dalla ristrutturazione suddetta, l’applicazione del primo comma (cid:138) prorogata di due periodi di dodici mesi a decorrere dalla data di scadenza del periodo stabilito al secondo comma. » Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 9 marzo 1998. Per il Consiglio Il presidente G. BROWN (1) GU C 1 del 3. 1. 1998, pag. 20. (2) GU C 80 del 16. 3. 1998. (3) GU L 405 del 31. 12. 1992, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 614/97 della Commissione (GU L 94 dl 9. 4. 1997, pag. 4). (4) GU L 197 del 30. 7. 1994, pag. 25


title: 1998 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas dėl Jungtinių Tautų Organizacijos konvencijos dėl kovos su dykumėjimu šalyse, kurios patiria dideles sausras ir (ar) dykumėjimą, ypač esančiose Afrikoje, sudarymo Europos Bendrijos vardu

eurovoc_concepts:
Africa
UN convention
arid zone
desertification
drought
the EU's international role

text: 11/28 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 141 31998D0216 L 83/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 3 19 TARYBOS SPRENDIMAS 1998 m. kovo 9 d. dėl Jungtinių Tautų Organizacijos konvencijos dėl kovos su dykumėjimu šalyse, kurios patiria dideles sausras ir (ar) dykumėjimą, ypač esančiose Afrikoje, sudarymo Europos Bendrijos vardu (98/216/EB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, bendradarbiavimo ir partnerystės priemonės, laikantis integruoto požiūrio siekiant prisidėti siekiant subalansuotos paveiktų rajonų plėtros tikslų; atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 130r straipsnio 4 dalį ir 130y straipsnį kartu su 228 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu ir 3 dalies pirma pastraipa, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), kadangi dykumėjimas yra pagrindinė gamtos problema, kurią sukelia sudėtinga fizinių, biologinių, politinių, socialinių, kultūri- nių ir ekonominių veiksnių tarpusavio sąveika; ir kadangi Bendrija priėmė priemones, parėmė iniciatyvas rajonuose, kurie yra Konvencijos reguliavimo sferoje, ir jos pareiga tarptautiniu lygmeniu patvirtinti ir būti pasi- ruošusiam vykdyti šį įsipareigojimą; įskaitant teisės aktus, kadangi Komisija, gavusi Tarybos mandatą, Bendrijos vardu daly- vavo derybose, skirtose parengti tarptautinę konvenciją dėl kovos su dykumėjimu; kadangi Bendrijos politika aplinkos srityje padeda skatinti tarp- tautines priemones skirtas spręsti regioninio arba globalinio masto aplinkos klausimus, įskaitant dykumėjimą; kadangi Konvencija Bendrijos vardu buvo pasirašyta 1994 m. spa- lio 14 d. Paryžiuje; kadangi tos Konvencijos tikslas – kovoti su dykumėjimu ir šalyse, patiriančiose dideles sausras ir (ar) dykumėjimą, ypač esančiose Afrikoje, sušvelninti sausros padarinius, visuose lygmenyse atlie- kamais efektyviais veiksmais, kuriuos sustiprina tarptautinio (1) OL C 299, 1997 9 30, p. 1. (2) OL C 339, 1997 11 10. kadangi Bendrijos bendradarbiavimo vystymo politika skatina greitą ekonominę bei socialinę besivystančių šalių, ypač labiausiai nepasiturinčių, plėtrą ir skurdo besivystančiose šalyse likvidavimą – du tikslus, kurių siekiama ir minėta Konvencija; kadangi Konvencija apima nuostatas, reglamentuojančias pagalbą kuriant su aplinkosauga susijusias iniciatyvas ir taip kovojant su dykumėjimu šiaurinėje Viduržemio jūros baseino regiono dalyje; kadangi šios priemonės padės spręsti regioninio masto aplinko- saugos klausimus; 142 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/28 t. kadangi Bendrijos politika mokslo ir technologinių tyrimų srityje labai padeda išsaugoti gamtą ir kovoti su dykumėjimu, daugiau- sia specifinių programų, skirtų moksliniam ir technologiniam bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis, ir su globaliniais poky- čiais susijusių veiksmų, vykdomų per Aplinkosaugos ir klimato programą, dėka; kadangi į Konvencijos priėmimą gali būti atsižvelgta ateityje pri- imant priemones, iniciatyvomis ekonominės ir socialinės plėtros srityje; su specialiomis susijusias kadangi Bendrija ir valstybės narės, atsižvelgdamos į jų kompe- tencijos sritis, bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis ir atitinka- momis tarptautinėmis organizacijomis; kadangi visos valstybės narės jau priėmė Konvenciją deponuoda- mos savo ratifikavimo dokumentus; kadangi Bendrijos priimta Konvencija padės pasiekti Sutarties 130a, 130b ir 130u straipsniuose nustatytus tikslus, NUSPRENDĖ: 2 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (asmenis), kuriam suteikiama teisė deponuoti Konvencijos ratifikavimo dokumentą Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, laikantis Konvencijos 34 straipsnio nuostatų. Šis asmuo (asmenys) sprendimo pridėtą kompetencijos deklaraciją. tuo pačiu metu deponuoja prie šio 3 straipsnis Pozicija, kurią Bendrija turi priimti Susitariančiųjų šalių konferencijoje, jei tos organizacijos prašoma priimti juridiškai galiojančius sprendimus, kvalifikuota balsų dauguma patvirtina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu. sprendžiami Bendrijos kompetencijos klausimai, Kai konferencijoje Bendriją atstovauja Komisija. šalių 4 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 1 straipsnis Bendrijos vardu patvirtinama Jungtinių Tautų konvencija dėl kovos su dykumėjimu šalyse, kurios patiria dideles sausras ir (ar) dykumėjimą, ypač esančiose Afrikoje. Visas Konvencijos tekstas ir jos 34 straipsnio 2 bei 3 dalyse šio numatyta kompetencijos deklaracija pridedama prie sprendimo. Priimta Liuksemburge, 1998 m. kovo 9 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. BROWN


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 595/98, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1998, tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan välisen assosiaation perustavan Eurooppa-sopimuksen soveltamiseksi

eurovoc_concepts:
Estonia
European Association Agreement
customs regulations
liberalisation of trade
protective clause
tariff quota

text: 17. 3. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/5 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 595/98, annettu 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, tietyist(cid:132) menettelyist(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen ja niiden j(cid:132)senvaltioiden sek(cid:132) Viron tasavallan v(cid:132)lisen assosiaation perustavan Eurooppa-sopimuksen soveltamiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka olisi otettava k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tietyt m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset tariffikiinti(cid:148)iden ja -kattojen soveltamiseksi, ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen ja niiden j(cid:132)senvaltioiden sek(cid:132) Viron tasavallan v(cid:132)lisen assosioinnin perustava Eurooppa- sopimus allekirjoitettiin Brysseliss(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995, saakka, kun Eurooppa-sopimus, siihen j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”sopimus”, tulee voimaan, sen kauppaa ja kaupan liit(cid:132)n- n(cid:132)istoimenpiteit(cid:132) koskevia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) on sovellettu 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 1995 Brysseliss(cid:132) 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulu- kuuta 1994 allekirjoitetun Euroopan yhteis(cid:148)n, Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n ja Euroopan atomienergiayhteis(cid:148)n sek(cid:132) Viron tasavallan kauppaa ja kaupan liit(cid:132)nn(cid:132)istoimen- piteit(cid:132) koskevan sopimuksen (1) mukaisesti, on tarpeen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132) menettelyist(cid:132) sopimuksen tiettyjen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten soveltamiseksi, siin(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin kuin sopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset edellytt(cid:132)v(cid:132)t, kaupan suojatoimenpiteiden osalta olisi annettava erityis- tuontiin sovellettavasta yhteisest(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) erityisesti joulukuuta 1994 annetussa menettelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3285/94 (2) ja polkumyyn- nill(cid:132) muista kuin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioista tapah- tuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 384/96 (3) s(cid:132)(cid:132)dettyjen yleisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen osalta, sopimuksessa esitetyt sitoumukset olisi otettava huomioon arvioitaessa, onko toteutettava suojatoimenpiteit(cid:132), olisi my(cid:148)s sovellettava Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) suojalausekkeita koskevia menette- lyj(cid:132), sopimuksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjan n:o 1 soveltamisalaan kuuluvia tekstiilituotteita koskevien suojatoimenpiteiden osalta on ja annettu erityiss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132), (1) EYVL L 373, 31. 12. 1994, s. 1 (2) EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 53 (3) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: I OSASTO Tariffikiinti(cid:148)t ja tariffikatot 1 artikla artiklassa Komissio vahvistaa sopimuksen 18 ja 19 artiklan sovelta- mista koskevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (4) 23 s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen tai tapauksen mukaan muiden yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjeste- lyst(cid:132) annettujen asetusten tai asetuksen (EY) N:o 3448/ 93 (5) vastaavissa s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksiss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyn menettelyn mukai- sesti taikka tullikoodeksikomitean avustamana t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen. 2 artikla 1. Sopimuksen liitteess(cid:132) V tarkoitettujen tariffikiinti- (cid:148)iden ja tariffikattojen soveltamism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset, mukaan luettuna yhdistettyyn nimikkeist(cid:148)(cid:148)n ja Taric-koodeihin tehtyjen muutosten vuoksi v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)t muutokset ja tekniset mukautukset, my(cid:148)s ne jotka johtuvat neuvoston tekemist(cid:132) sopimuksista, p(cid:148)yt(cid:132)kirjoista ja yhteis(cid:148)n ja Viron v(cid:132)lisest(cid:132) kirjeenvaihdosta, hyv(cid:132)ksyy komissio asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (6) 247 artiklassa perustetun tullikoo- deksikomitean avustamana, t(cid:132)m(cid:132)n artiklan 2 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyn menettelyn mukaisesti. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteist(cid:132). Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perusta- missopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten (4) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 923/96 (EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37). (5) EYVL L 318, 20. 12. 1993, s. 18 (6) EYVL L 302, 19. 10. 1992, s. 1 L 79/6 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 3. 98 jotka neuvosto edellytykseksi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyll(cid:132) enemmist(cid:148)ll(cid:132), tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien j(cid:132)senvaltioiden edustajien (cid:132)(cid:132)net painotetaan mainitussa artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyll(cid:132) tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu (cid:132)(cid:132)nestykseen. Komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) toimenpiteist(cid:132), joita sovelletaan v(cid:132)litt(cid:148)- m(cid:132)sti. Jos toimenpiteet eiv(cid:132)t kuitenkaan ole komitean viipym(cid:132)tt(cid:132) lausunnon mukaisia, komissio antaa ne tiedoksi neuvostolle. Siin(cid:132) tapauksessa (cid:190) komissio lykk(cid:132)(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)miens(cid:132) toimenpiteiden sovelta- mista enint(cid:132)(cid:132)n kolme kuukautta kyseisest(cid:132) tiedoksi antamisesta, (cid:190) neuvosto voi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)enemmist(cid:148)ll(cid:132) ensimm(cid:132)isess(cid:132) kuluessa. luetelmakohdassa p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) toisin tarkoitetun ajan 3. Komitea voi tutkia kaikkia tariffikiinti(cid:148)iden ja tariffi- kattojen soveltamiseen liittyvi(cid:132) kysymyksi(cid:132), jotka komi- tean puheenjohtaja esitt(cid:132)(cid:132) joko omasta aloitteestaan tai j(cid:132)senvaltion pyynn(cid:148)st(cid:132). 4. Heti kun tariffikattojen raja on saavutettu, komissio voi antaa asetuksen kolmansiin maihin sovellettavien tullien ottamisesta uudelleen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n kalenterivuoden loppuun. II OSASTO Suojatoimenpiteet 3 artikla Neuvosto voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) perustamissopimuksen 113 artik- lassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen saattaa asian sopi- muksessa perustetun assosiaationeuvoston k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi sopimuksen 27 artiklan ja 122 artiklan 2 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t- neuvosto tyjen toteuttaa toimenpiteet samaa menettely(cid:132) noudattaen. osalta. Tarvittaessa toimenpiteiden Komissio voi omasta aloitteestaan tai j(cid:132)senvaltion pyyn- n(cid:148)st(cid:132) tehd(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten tarvittavia ehdotuksia. 4 artikla 1. Jos kyseess(cid:132) on k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148), jonka osalta on perusteltua, ett(cid:132) yhteis(cid:148) soveltaa sopimuksen 63 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) toimenpiteit(cid:132), komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) asiaa tutkittuaan omasta aloitteestaan tai j(cid:132)senvaltion pyynn(cid:148)st(cid:132), onko kyseinen k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148) sopimuksen mukainen. Tarvittaessa se ehdottaa suojatoimenpiteiden toteuttamista neuvostolle, joka toimii perustamissopimuksen 113 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty(cid:132) menet- tely(cid:132) noudattaen, tukea koskevia lukuun ottamatta tapauksia, joihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 3284/94 (1), toteutetaan kyseisess(cid:132) asetuksessa jolloin toimenpiteet s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) menettelyj(cid:132) noudattaen. Toimenpiteet toteute- taan ainoastaan sopimuksen 63 artiklan 6 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen edellytysten mukaisesti. toimenpiteit(cid:132) Jos kyseess(cid:132) on k(cid:132)ynt(cid:132)nt(cid:148), joka voi aiheuttaa sen, ett(cid:132) 2. Viro toteuttaa yhteis(cid:148)(cid:132) koskevia sopi- muksen 63 artiklan nojalla, komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) tutkittuaan asiaa, onko kyseinen k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148) yhteensopiva sopimuksessa esitettyjen periaatteiden kanssa. Tarvittaessa se tekee asianmukaiset p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset perustamissopimuksen 85, 86 ja 92 artiklan soveltamisesta johtuvien perusteiden mukai- sesti. 5 artikla toimenpiteit(cid:132), joka todenn(cid:132)k(cid:148)isesti Jos kyseess(cid:132) on k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148), johtaa siihen, ett(cid:132) yhteis(cid:148) soveltaa sopimuksen 28 artiklassa vastaisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta p(cid:132)(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n asetuksen (EY) N:o 384/96 (2) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten sek(cid:132) sopimuksen 32 artiklan 2 kohdan ja 3 kohdan b tai d alakohdan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukai- sesti. polkumyynnin 6 artikla 1. Jos j(cid:132)senvaltio pyyt(cid:132)(cid:132) komissiota ottamaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n sopimuksen 29 ja 30 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) suojatoimenpi- teit(cid:132), sen on esitett(cid:132)v(cid:132) komissiolle pyynt(cid:148)(cid:132) tukevat tiedot. Jos komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) olla ottamatta k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n suojatoimen- piteit(cid:132), se ilmoittaa asiasta neuvostolle ja j(cid:132)senvaltioille viiden ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa j(cid:132)senvaltion pyynn(cid:148)n vastaanot- tamisesta. Jokainen j(cid:132)senvaltio voi neuvoston k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi 10 ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa tiedoksi antamisesta. saattaa komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen sen Jos neuvosto m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)enemmist(cid:148)ll(cid:132) ilmaisee aikomuksensa p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) asiasta toisin, komissio antaa viipym(cid:132)tt(cid:132) tiedon asiasta Virolle ja ilmoittaa sille neuvottelujen aloittami- sesta assosiaationeuvostossa sopimuksen 32 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Neuvosto voi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)enemmist(cid:148)ll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) asiasta toisin 20 ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa Viron kanssa assosiaationeuvostossa k(cid:132)ytyjen neuvottelujen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen saattamisesta. 2. Komissiota avustaa asetuksessa (EY) N:o 3491/93 (3) perustettu komitea, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”komitea”, joka muodostuu j(cid:132)senvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komitea kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta. Puheen- johtaja toimittaa j(cid:132)senvaltioille viipym(cid:132)tt(cid:132) kaikki aiheel- liset tiedot. (1) EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 22 (2) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 (3) EYVL L 319, 21. 12. 1993, s. 1 17. 3. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/7 Jos komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) omasta aloitteestaan tai j(cid:132)sen- 3. valtion pyynn(cid:148)st(cid:132), ett(cid:132) sopimuksen 29 ja 30 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) suojatoimenpiteit(cid:132) olisi sovellettava: (cid:190) se ilmoittaa viipym(cid:132)tt(cid:132) asiasta j(cid:132)senvaltioille, jos se toimii omasta aloitteesta, tai viiden ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa pyynn(cid:148)n vastaanottamisesta, jos se toimii j(cid:132)senvaltion pyynn(cid:148)st(cid:132), (cid:190) se kuulee komiteaa asiasta, (cid:190) samanaikaisesti se tiedottaa asiasta Virolle ja ilmoittaa assosiaationeuvostolle sopimuksen 32 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen aloittamisesta, (cid:190) samanaikaisesti se antaa assosiaationeuvostolle kaikki neuvotteluja varten tarvittavat tiedot. 7 artikla 1. Sopimuksen 32 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetuissa poikkeuksellisissa olosuhteissa komissio voi toteuttaa suojatoimenpiteit(cid:132) sopimuksen 29 ja 30 heti artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa. Jos komissio on saanut j(cid:132)senvaltiolta pyynn(cid:148)n, se tekee p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen viiden ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa sen vastaanottami- sesta. 2. Komissio ilmoittaa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132)(cid:132)n neuvostolle ja j(cid:132)senvaltioille. 3. Jokainen j(cid:132)senvaltio voi saattaa komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen neuvoston k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi 6 artiklan 6 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen. 4. Assosiaationeuvostossa k(cid:132)ytyj(cid:132) neuvotteluja pidet(cid:132)(cid:132)n joka tapauksessa p(cid:132)(cid:132)ttynein(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kuluttua 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen antamisesta. Asiassa noudatetaan 6 artiklan 7 ja 8 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132). Neuvottelujen tai 30 p(cid:132)iv(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) ja jos mihink(cid:132)(cid:132)n muuhun sopimukseen ei ole p(cid:132)(cid:132)sty, komissio voi kuultuaan komiteaa asiasta toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet sopimuksen 29 ja 30 artiklan t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npa- nemiseksi. 5. Edell(cid:132) 4 kohdassa tarkoitetusta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) ilmoite- taan viipym(cid:132)tt(cid:132) neuvostolle, j(cid:132)senvaltioille ja Virolle sek(cid:132) assosiaationeuvostolle. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) sovelletaan heti. 6. Jokainen j(cid:132)senvaltio voi saattaa 4 kohdassa tarkoi- tetun komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen neuvoston k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi 10 ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa sen tiedoksi antamisesta. Jos komissio ei ole tehnyt 4 kohdan toisen 7. alakohdan mukaista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 10 ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa asso- tapauksen siaationeuvostossa k(cid:132)ytyjen neuvottelujen tai mukaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan p(cid:132)(cid:132)ttymisest(cid:132), jokainen joka on saattanut asian komission k(cid:132)sitelt(cid:132)- j(cid:132)senvaltio, v(cid:132)ksi 3 kohdan mukaisesti, voi saattaa sen neuvoston k(cid:132)si- telt(cid:132)v(cid:132)ksi. Jos komissio ei ole tehnyt p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 2 kohdassa tarkoite- tussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, jokainen j(cid:132)senvaltio, joka on saattanut asian komission k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi, voi saattaa sen neuvoston t(cid:132)m(cid:132)n kohdan ensimm(cid:132)isess(cid:132) ja toisessa k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi alakohdassa s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) menettelyj(cid:132) noudattaen. 8 artikla Edell(cid:132) 6 ja 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) menettelyj(cid:132) ei sovelleta sopimuksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjan n:o 1 soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin. 9 artikla Edell(cid:132) 6 ja 7 artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) poiketen, jos olosuhteet vaativat toimenpiteiden toteuttamista maataloustuotteiden osalta, sopimuksen 28 ja 30 artiklan tai n(cid:132)it(cid:132) tuotteita koskevien liitteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten perusteella, t(cid:132)llaisia toimenpiteit(cid:132) toteutetaan maatalouden yhteisten markki- naj(cid:132)rjestelyjen perustamisesta annetuissa s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) tai perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla annetuissa erityism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132), maataloustuotteiden jalos- tettuihin tuotteisiin sovellettavia menettelyj(cid:132) noudattaen edellytt(cid:132)en, ett(cid:132) sopimuksen 20 artiklassa tai 32 artiklan 2 ja 3 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt edellytykset t(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n. 8. Edell(cid:132) 6 ja 7 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa neuvosto voi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)enemmist(cid:148)ll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) asiasta toisin kahden kuukauden kuluessa. Komissio tekee yhteis(cid:148)n puolesta sopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt ilmoitukset assosiaationeuvostolle. 10 artikla L 79/8 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 3. 98 11 artikla 12 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus ei est(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksessa, erityisesti sen 109 h ja 109 i artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t- tyjen suojatoimenpiteiden soveltamista siin(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) menettelyj(cid:132) noudattaen. T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan sit(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). Sit(cid:132) sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) helmikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Neuvoston puolesta G. BROWN Puheenjohtaja


title: WRITTEN QUESTION No. 638/98 by Jorge HERNANDEZ MOLLAR to the Commission. Conditions for upgrading the Spanish 'Ingeniero Técnico' engineering qualification in comparison with others

text: C 354/12 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 19. 11. 98 (98/C 354/19) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0638/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Miksi komissio sanoo, etta¤ espanjalainen ingeniero te·cnico -tutkinto on samassa asemassa kuin ammattikorkea- ja¤lkimma¤inen tutkinto hyva¤ksyta¤a¤n suurimmassa osassa koulututkinto Fachhochschuldiplom, kun ta¤ma¤ ura-alueen A/LA sisa¤isia¤ ja avoimia kilpailuja? (98/C 354/20) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0639/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Joissakin ja¤senvaltioissa alempi insino¤o¤ritutkinto mahdollistaa osallistumisen tohtorinarvoon ta¤hta¤ville kursseil- le. Miksi komissio kuitenkin sanoo, etta¤ alemman insino¤o¤ritutkinnon suorittaneet eiva¤t voi osallistua tohtorinarvoon ta¤hta¤a¤ville kursseille? (98/C 354/21) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0640/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Pita¤a¤ko¤ paikkansa, etta¤ komissio on ilmoittanut Espanjan viranomaisille pelka¤a¤va¤nsa¤ sita¤, etta¤ espanjalaisten alemman insino¤o¤ritutkinnon suorittaneiden pa¤a¤sy ura-alueelle A/LA edesauttaisi muiden ja¤senvaltioiden kolmivuotisten tutkintojen suorittajien pa¤a¤sya¤ ta¤lle ura-alueelle? Onko ta¤ma¤ relevantti syy esta¤a¤ espanjalaisten alemman insino¤o¤ritutkinnon suorittaneiden osallistuminen? (98/C 354/22) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0641/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Mista¤ syysta¤ brittila¤isten kolmivuotiset Bachelor of Arts, Bachelor of Science ja Bachelor of Engineering -tutkinnot suorittaneet voivat osallistua kilpailuihin, mutta espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon suoritta- nutta ei hyva¤ksyta¤? (98/C 354/23) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0642/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Katsooko komissio, etta¤ brittila¤iset Bachelor of Arts, Bachelor of Science ja Bachelor of Engineering -tutkinnot takaavat korkeamman ammattitaidon kuin ingeniero te·cnico -tutkinto? Miksi?


title: QUESTION ECRITE no 607/98 de José VALVERDE LÓPEZ à la Commission. Cohésion économique et sociale

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community budget
Economic and Monetary Union
Structural Funds
development aid
economic and social cohesion
regional aid

text: 9. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 310/101 Chaque anne·e la Commission indique, dans le guide du candidat, les activite·s prioritaires qu(cid:146)elle entend soutenir dans le domaine de l(cid:146)e·ducation des adultes, lesquelles prennent e·galement en compte l(cid:146)e·galite· des chances, l(cid:146)acce‘s pour les handicape·s, et la pre·fe·rence pour les re·gions rurales et de·favorise·es. La majorite· des projets finance·s sont a‘ l(cid:146)initiative des associations et des organisations non gouvernementales (ONG) et concernent notamment l(cid:146)inte·gration des groupes de·favorise·s (migrants, handicape·s, analphabe‘tes, cho(cid:136)meurs), la citoyennete· europe·enne et la coope·ration dans l(cid:146)e·ducation des adultes (comparaison des syste‘mes, e·change de bonnes pratiques). La Commission est tre‘s consciente que, dans une socie·te· en pleine e·volution e·conomique, sociale, culturelle, scientifique et technologique, il est indispensable d(cid:146)assurer a‘ tout citoyen la possibilite· d(cid:146)apprendre tout au long de la vie. Dans le prochain programme Socrates cet objectif sera prioritaire. (98/C 310/135) QUESTION E· CRITE E-0607/98 pose·e par Jose· Valverde Lo·pez (PPE) a‘ la Commission (9 mars 1998) Objet: Cohe·sion e·conomique et sociale Le comite· e·conomique et social ainsi que le Parlement europe·en sont convenus de demander a‘ la Commission de leur donner l(cid:146)assurance, avant d(cid:146)accepter les orientations financie‘res, que celles-ci ne compromettront pas les progre‘s de la cohe·sion e·conomique et sociale de l(cid:146)Union europe·enne. Les gouvernements des pays be·ne·ficiaires de la cohe·sion craignent qu(cid:146)une diminution des prestations et un fle·chissement de la solidarite· ne faussent les re·sultats de·ja‘ acquis sur le plan du rattrapage de leur retard e·conomique par rapport aux pays et aux re·gions plus de·veloppe·s de l(cid:146)Union europe·enne. Quel type de de·cision ou de proposition comple·mentaire la Commission compte-t-elle mettre en (cid:156)uvre pour reme·dier a‘ ces impre·cisions qui cre·ent un malaise et un climat d(cid:146)inse·curite· dans l(cid:146)opinion publique et dans les de·bats politiques au niveau national? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (14 avril 1998) Dans sa communication «Agenda 2000: pour une Europe plus forte et plus large (1)», la Commission proposait de consolider l(cid:146)effort budge·taire des fonds structurels pour la pe·riode 2000-2006, a‘ hauteur de 218,3 mil- liards d(cid:146)e·cus (prix 1999) pour les quinze E· tats membres actuels. Environ deux tiers de ces ressources be·ne·ficieront aux re·gions en retard de de·veloppement, e·ligibles a‘ l(cid:146)objectif 1 de la re·forme des fonds structurels. Par ailleurs, l(cid:146)allocation des cre·dits en faveur de ces re·gions sera faite a‘ partir de crite‘res objectifs, a‘ savoir la population e·ligible, l(cid:146)e·cart entre la prospe·rite· re·gionale et la moyenne communautaire, la prospe·rite· nationale et le niveau e·leve· de cho(cid:136)mage. Cette me·thode permettra de concentrer les moyens sur les re·gions qui sont confronte·es aux difficulte·s les plus graves. En outre, s(cid:146)agissant du Fonds de cohe·sion, la Commission a propose· que puissent continuer a‘ en be·ne·ficier les E· tats membres dont le produit national brut (PNB) par te(cid:136)te est infe·rieur a‘ 90 % de la moyenne communautaire, qu(cid:146)ils participent ou non a‘ la troisie‘me phase de l(cid:146)union e·conomique et mone·taire (UEM). Il n(cid:146)y a donc pas lieu de douter de la de·termination de la Commission a‘ maintenir la priorite· politique de la cohe·sion e·conomique et sociale et l(cid:146)effort de solidarite· en faveur des re·gions communautaires les moins prospe‘res. Cette de·termination a e·te· confirme·e par la Commission, le 18 mars 1998, lors de l(cid:146)adoption des projets de re‘glements relatifs aux Fonds structurels et de la communication au Conseil et au Parlement, sur l(cid:146)e·tablissement de nouvelles perspectives financie‘res pour la pe·riode 2000-2006. (1) Doc. COM(97) 2000 final


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 632/98 af Mark WATTS til Kommissionen. Eksport af levende kvæg fra EU til tredjelande

eurovoc_concepts:
agricultural statistics
cattle
export
export refund
health certificate
live animal
livestock
third country

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 622/98 του Angela BILLINGHAM προς την Επ τροπή. Κούρδοι κρατούμενοι λόγω φρονημάτων στην Τουρκία

eurovoc_concepts:
EU relations
Kurdistan question
Türkiye
accession to the European Union
democratisation
freedom of opinion
human rights
political prisoner
political violence
torture

text: C 310/104 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 H brady·thta thw biomhxani·aw kata· th xorh·ghsh tvn apaitoy·menvn plhroforiv· n gia tiw oysi·ew prvtarxikh·w spoydaio·thtaw syne·bale sthn kauyste·rhsh ylopoi·hshw tvn diata·jevn toy kanonismoy·. H arxikh· fa·sh toy kanonismoy· basi·zetai ej oloklh·roy sthn ypoxrevtikh· ypobolh· tvn stoixei·vn apo· toyw paragvgoy·w h· toyw eisagvgei·w. Epiple·on, h anikano·thta orisme·nvn kratv· n melv· n, poy fe·royn thn eyuy·nh gia thn ajiolo·ghsh mega·loy ariumoy· oysiv· n ston kata·logo a·meshw proteraio·thtaw, na xorhgh·soyn opoiadh·pote apo· tiw sxediazo·menew ajiologh·seiw tvn enexo·menvn kindy·nvn parempo·dise thn e·narjh efarmogh·w toy en lo·gv koinotikoy· me·troy. Ua pre·pei vsto·so na shmeivuei· o·ti pro·sfata epitey·xuhke ajioshmei·vth pro·odow. H oristikopoi·hsh kata· tiw eperxo·menew ebdoma·dew miaw arxikh·w de·smhw tessa·rvn ajiologh·sevn se syna· rthsh me toyw enexo·menoyw kindy·noyw apo· koinoy· me th lh·ch me·trvn gia thn mei·vsh tvn kindy·nvn gia orisme·new apo· tiw oysi·ew ayte·w apotelei· mi·a kai·ria fa·sh leitoyrgikh·w efarmogh·w toy kanonismoy·, praktikh· poy ua apotele·sei to e·naysma kata· toyw epo·menoyw mh·new gia na beltivuei· shmantika· o ryumo·w paragvgh·w tvn oristikopoihme·nvn ekue·sevn ajiolo·ghshw tvn kindy·nvn. Mo·liw e·xei oloklhrvuei· h ajiolo·ghsh gia tiw prv· tew te·sseriw oysi·ew, h Epitroph· proti·uetai na proxvrh·sei ston geniko·tero apologismo· thw apotelesmatiko·thtaw kai apodotiko·thtaw tvn diata·jevn toy kanonismoy·. H prospa·ueia· thw ayth· ua epikentrvuei· stiw adynami·ew kai dysxe·reiew poy e·xoyn proky·cei me·xri sh·mera, me apv· tero skopo· thn pro·tash eidikv· n me·trvn en o·cei thw belti·vshw toy tro·poy leitoyrgi·aw toy kanonismoy·. Se syna·rthsh me to ue·ma ayto· ofei·lei na shmeivuei· o·ti to Eyrvpai¤ko· grafei·o xhmikv· n oysiv· n pare·xei thn ejairetika· poly·timh episthmonikh· kai texnologikh· arvgh· toy sto plai·sio thw ylopoi·hshw toy kanonismoy·. Idi·vw o tome·aw ergasi·aw toy poy anafe·retai stiw «yfista·menew xhmike·w oysi·ew» eyuy·netai gia thn syllogh· tvn stoixei·vn, ton kauorismo· tvn proteraioth·tvn kai tiw drasthrio·thtew ajiolo·ghshw tvn endexo·menvn kindy·nvn. (cid:211)son afora· toyw sygkekrime·noyw po·royw, h fa·sh thw sygkro·thshw toy Eyrvpai¤koy· grafei·oy xhmikv· n oysiv· n synexi·zetai ako·mh. (98/C 310/139) GRAPTH ERVTHSH E-0622/98 ypobolh· : Angela Billingham (PSE) prow thn Epitroph· (9 Marti·oy 1998) Ue·ma: Koy·rdoi kratoy·menoi lo·gv fronhma·tvn sthn Toyrki·a (cid:201)xei ypo·ch thw h Epitroph· thn apelpistikh· kata· stash tvn Koy·rdvn kratoyme·nvn lo·gv fronhma·tvn sthn Toyrki·a; Den yfi·stantai aplv· w apa·nurvph metaxei·rish › o·pvw basanisth·ria me dioxe·teysh hlektrikoy· rey·matow › alla· den toyw pare·xetai oy·te h de·oysa iatrikh· peri·ualch. Ei·nai apodekth· h symperifora· ayth· ek me·royw xv· raw poy epizhtei· na prosxvrh·sei sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh; Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (20 Aprili·oy 1998) H Epitroph· gnvri·zei thn kata·stash tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy kai thw diadikasi·aw ekdhmokratismoy· sthn Toyrki·a. Sthn eth·sia e·kuesh thw sto Koinoboy·lio gia thn eje·lijh tvn sxe·sevn me thn Toyrki·a apo· thn e·narjh thw isxy·ow thw telvneiakh·w e·nvshw (1), poy egkri·uhke stiw 4 Marti·oy 1998, h Epitroph· e·xei la·bei gnv· sh o·ti, sthn peri·odo poy mesola·bhse apo· thn prohgoy·menh e·kuesh· thw, h Toyrki·a den pragmatopoi·hse oysiastikh· pro·odo ston tome·a ayto·. H ajiolo·ghsh ayth· ei·xe h·dh gi·nei apo· thn Epitroph· sto tmh·ma thw Atze·nta 2000 (2) poy ka·lypte thn Toyrki·a. To Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy Loyjemboy·rgoy, poy e·gine to Deke·mbrio toy 1997, diapi·stvse o·ti den sygkri·noyn oi oikonomike·w kai politike·w proy¤poue·seiw poy ua epe·trepan endexo·meno a·noigma diapragmatey·sevn me thn Toyrki·a gia prosxv· rhsh. To Symboy·lio uev· rhse, vsto·so, shmantiko· na ekponh·sei mia eyrvpai¤kh· strathgikh· ype·r thw Toyrki·aw, proseggi·zonta·w thn me thn Koino·thta se o·loyw toy tomei·w. H anakoi·nvsh me ti·tlo «mia eyrvpai¤kh· strathgikh· gia thn Toyrki·a › prv· tew leitoyrgike·w prota·seiw thw Epitroph·w» (3), poy yioueth·uhke apo· thn Epitroph· stiw 4 Marti·oy 1998, apoble·pei sto na bohuh·sei thn Toyrki·a na probei· stiw aparai·thtew politike·w kai oikonomike·w metarryumi·seiw gia thn prose·ggish· thw me thn Koino·thta. (1) (2) (3) (cid:201)ggr. COM(1998) 147 teliko·. (cid:201)ggr. COM(97) 2000 teliko·. (cid:201)ggr. COM(1998) 124 teliko·