title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporesta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuonnissa

eurovoc_concepts:
Far East
anti-dumping duty
facsimile
import
telecommunications equipment

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO - f r ** •fr fr • fr * f r* i< * * Bryssel, 31. 03. 1998 KOM(IWS) 193 lopiill Ehdotus NEUVOSTON ASH! UKSEKSI (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporesta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuonnissa (komission esittämä) PERUSTELUT Asia : Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporcsta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuontia koskeva polkumyyntimenettely. 1. Täten ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen asetuksen, jolla otetaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit yllä olevista maista peräisin oleville yksityiskäyttöön tarkoitetuille telekopiolaitteille. 2. Menettely aloitettiin 1. päivänä helmikuuta 1997. Väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön 1. päivänä marraskuuta 1997 komission asetuksella (EY) N:o 2140/971. 3. Väliaikaisten tullien käyttöönoton jälkeen saatiin kirjallisia kommentteja ja osapuolille, jotka sitä pyysivät, myönnettiin kuuleminen. Kaikki kommentit otettiin huomioon. Lopulliset päätelmät tehtiin tältä pohjalta ja lopullisten päätelmien ilmoittaminen tehtiin mahdolliseksi kaikille kiinnostuneille osapuolille, joille annettiin tilaisuus kommentteihin. Komissio jälleen perehtyi kommentteihin ja teki korjauksia niihin laskelmiin, mihin se oli tarkoituksenmukaista. 4. Tuotemäärittely : Tuotemäärittely rajaa tuotteen koskemaan lämpöpaperi ja lämpösiirto telekopiolaitteita. Määrittelyn ulkopuolelle jäävät mustesuihku-, laser ja valodiodi tulostusteknologia, samoin kuin kannettavat telekopiolaitteet, joita käytetään vain kannettavien puhelimien kanssa. 5. Polkumyynti : Kaikille kyseisten maiden viejille löydettiin huomattavia polkumyynti marginaaleja. Ottamalla huomioon väliaikaisten tullien käyttöönoton jälkeen saadut kommentit, tehtiin oikaisuja kaupan portaaseen siellä, missä se oli tarkoituksenmukaista ja todistettua. 6. Vahinko : Yhteisön tuotannonala on kärsinyt merkittävää vahinkoa, jota osoittaa huomattavasti pienentyneet myyntimäärät ja markkinaosuus, matala tuotantokapasiteetin käyttöaste, huomattavat taloudelliset tappiot ja työpaikkojen menetykset. 7. Vahingon syy : Huomattava hinnan alittavuus osoitettiin kyseisille vientimaille Japania ja Singaporea lukuunottamatta. Kaikkien vientimaiden tuontihinnoissa havaittiin huomattavasti laskeva suunta. Sekä hinnan alittavuus, että laskevat hinnat ovat luoneet yhteisön alueella hintahäiriöitä, joka on estänyt yhteisön tuotannonalaa nostamasta hintoja kannattavalle tasolle. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti kaikista vientimaista on siten aiheuttanut huomattavaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 8. Yhteisön etu : Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton/käyttämättä ottamisen todennäköinen vaikutus arvioitiin koskien yhteisön teollisuudenalaa, tuojia ja viejiä. 9. Yhteisön teollisuudenalan todettiin olevan elinkelpoinen ja tutkimus osoitti, että ilman polkumyynnin poistamista yhteisön alueelta tuotanto EU:n alueella lakkaisi. EYVLN :o L 297, 31. 10. 1997, s. 61 10. Polkumyyntitullien käyttöönotolla ei olisi huomattavaa vaikutusta maahantuojiin, koska yksityiskäyttöön tarkoitetut telekopiolaitteet ovat vain hyvin pieni osa heidän kokonaiskaupasta. 11. Erityistä huomiota kiinnitettiin toimenpiteiden vaikutukseen kuluttajiin. Kuluttajien edun arviointia tässä tapauksessa vaikeutti eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen yhteistyöhalun puute BEUC mukaanlukien. Tässä suhteessa tutkimuksen aikana kerätyn tiedon perusteella näyttää siltä, että polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen yhteisön alueella valmistettujen yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden (joiden voidaan odottaa kattavan n. 50% markkinoista) kohdalla ei tapahtuisi hinnankorotuksia, koska yhteisön valmistajat todennäköisesti haluavat pitää hinnat vakaina lisätäkseen myyntimääriään ja markkinaosuuttaan. 12. Maahantuotujen tuotteiden hinnankorotus polkumyyntitullien vuoksi olisi huomattavalle osalle viejistä (arviolta n. 70% kaikista maahantuojista) kohtuullinen, tarkoittaa 3% ja 9% välillä (tai 7 ja 27 ECU välillä tuotetta kohti). Hinnankorotuksessa tulisi ottaa huomioon tuotteen n. 5 :n vuoden elinikä, joka edelleen pienentää sen vaikutusta kuluttajiin. 13. Vertailtaessa polkumyyntitullien yleistä vaikutusta kuluttajiin tutkimus osoitti, että arviolta 4000 työpaikkaa yhteisössä (huomioiden kaikki yhteisön valmistajat, tarkoittaa Philips, Sagem ja valmistajat, jotka ovat läheisessä yhteistyössä tiettyjen viejien kanssa) säästettäisiin tai ainakin niihin olisi positiivinen vaikutus, jos lopulliset polkumyyntitullit otettaisiin käyttöön. 14. Jäsenvaltioiden kanssa on neuvoteltu polkumyyntikomitean kokouksessa 5 maaliskuuta 1998. 15. Asetus, jolla otetaan käyttöön lopulliset toimenpiteet, täytyy julkaista viimeistään 30 huhtikuuta 1998, johtuen tämän menettelyn sitovista määräajoista. K NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporesta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäsenvaltioista ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961 , sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/962, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY (1) Väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön 1 päivänä marraskuuta 1997 'väliaikainen annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2140/973 (jäljempänä asetus'). Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen yhteisön tuotannonala, kaksi viejien järjestöä sekä jotkin tuottajat/viejät ja tuojat esittivät kirjallisia huomautuksia. Kaikille kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin tilaisuus tulla kuulluksi. (2) Komissio jatkoi lopullisia päätelmiä varten tarpeellisiksi katsomiensa tietojen etsimistä ja tarkastamista ja teki tarkastuskäyntejä joidenkin kyseisten maiden ilmoitettiin viejiin etuyhteydessä olevien olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Lisäksi osapuolille annettiin kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää kantansa ilmoitetuista tiedoista. toimitiloissa. Osapuolille luojien B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1 2 E Y VL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 E Y VL L 317, 6. 12. 1996, s. 1 3 E Y VL L 297, 31. 10. 1997, s. 61. (3) Menettely koskee yksityiskäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita laadittujen asiakirjojen (jäljempänä 'telekopiolaitteet' tai 'tarkasteltavana olevat tuotteet'). Nämä laitteet on pääasiassa tarkoitettu paperille ja vastaanottamiseen puhelinsignaalin avulla, niitä käytetään usein kotona tai henkilökohtaisessa käytössä pöytämalleina ja niissä on tavallisesti lisälaitteita viestintään. Telekopio- ja puhelintoimintojen ja/tai puhelimeen, myös langattomaan käsipuhelimeen, kytkennän lisäksi niissä voi olla paperinsyöttölaite ja yksi tai useampia seuraavista toiminnoista: kasettikäyttöinen tai digitaalinen puhelinvastaaja, kopiointitoiminto tai sisäpuhelintoiminto (intercom). Tämä luettelo ei ole tyhjentävä. siirtoon (4) Yksityiskäyttöön tarkoitetut telekopiolaitteet on väliaikaisten päätelmien tekemistä varten erotettu ammattikäyttöön tarkoitetuista telekopiolaitteista painon ja koon tarkoitetuiksi telekopiolaitteiksi katsotaan tässä perusteella. Yksityiskäyttöön tutkimuksessa ainoastaan sellaiset telekopiolaitteet, joiden paino on enintään 5 kilogrammaa ja joiden runko-osan enimmäismitat (leveys x syvyys x korkeus) ovat 470 mm x 450 mm x 170 mm. Painoa ja mittoja määriteltäessä ei oteta huomioon paperimäärää ja muita oheisvarusteita eikä langatonta käsipuhelinta. Lisäksi katsottiin, että mustesuihku-ja lasertulostustekniikkaa käyttävät telekopiolaitteet on tällä hetkellä tarkoitettu yksinomaan ammattikäyttöön, minkä vuoksi näihin laitteisiin ei sovellettu väliaikaista polkumyyntitullia. (5) Yksityiskäyttöön tarkoitetut telekopiolaitteet kuuluvat nykyisin CN-koodiin 8517 21 00. 1. Ammattikäyttöön tarkoitetut telekopiolaitteet (6) Viejät väittivät väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen, että tuotteen määritelmä sekä paino- ja kokokriteerit olivat epäkelpoja, koska ne johtaisivat sovellettaisiin myös että ammattikäyttöön (toimistoihin) tarkoitettuihin telekopiolaitteisiin. polkumyyntitulleja siihen, pian tutkimusajanjakson osalta tarkoitettuihin tutkimuksen telekopiolaitteisiin. Myöskään (7) Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, että painoon ja kokoon perustuva tuotemääri tel mä ulottamiseen myös johtanut ei yksikään ammattikäyttöön lopun ja joulukuun 1997 välillä asianomainen osapuoli ei tutkimusajanjakson esittänyt, että yhteisön markkinoilla olisi sellaisia ammattikäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita, jotka täyttäisivät tarkasteltavana olevien tuotteiden paino- ja kokokriteerit. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet myöskään laitteiden tulevan kehityksen osalta yhtään perusteltua väitettä, josta voitaisiin päätellä, että tällaisia ammattikäyttöön markkinoille polkumyyntitullien soveltamisajanjakson aikana. Tämän vuoksi katsotaan, että paino- ja kokokriteeri ei lähitulevaisuudessakaan johda siihen, että menettelyssä tarkasteltaisiin myös ammattikäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita. telekopiolaitteita tarkoitettuja tulisi Mikäli olosuhteet muuttuvat, komissio tutkii mahdollisimman nopeasti, asianomaisten osapuolten esittämän hakemuksen perusteella, kuuluvatko kyseiset telekopiolaitteet tämän menettelyn tuotemääritelmän alaan, ja ilmoittaa asiasta asianomaisille osapuolille ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. 2. Tulostustekniikat (8) Lisäksi väitettiin, että menettelyn ulkopuolelle olisi jätettävä ne yksityiskäyttöön lämpöherkkää ja LED- joissa käytetään muuta kuin lämpösiirto-, mustesuihku-, telekopiolaitteet, (esim. laser- tarkoitetut tulostustekniikkaa telekopiolaitteet). 2. 1 Lämpösiirtotelekopiolaitteet (9) Esitetyn väitteen osalta tutkimuksesta ilmeni seuraavaa: Fyysiset ja tekniset ominaisuudet (10) Lämpösiirtotelekopiolaitteet ja ovat kooltaan painoltaan, olennaisilta ominaisuuksiltaan samankaltaisia tai samanlaisia kuin Iämpöpaperimallit. Ainoat erot ovat tulostustekniikassa ja käytetyssä paperissa. Sekä lämpösiirto- että lämpöpaperitekniikassa käytetään hyväksi lämpöä siirrettäessä tietoa paperille yhden kirjoituspään avulla. Molemmat kirjoituspäät ovat lähes samanlaisia, ja lämpöpaperia voitaisiinkin lämpösiirtokirjoituspään avulla. Lisäksi samanlaisia. kirjoituspäitä Lämpötulostustekniikan olennaisia tekijöitä käytetään siis myös uudemman lämpösiirtotulostustekniikan perustana. Todettiin, että lämpösiirtotekniikka on syntynyt lämpöpaperitulostustekniikan normaalin kehityksen tuloksena. tulostaa sähköiset komponentit ohjaavat ovat Käyttötarkoitus ja laitteista kuluttajalle muodostuva käsitys (11) Molempien laitetyypit ovat yleensä muotoilultaan ja ulkonäöltään samankaltaisia ja molempien käyttäminen on yksinkertaista. On osoitettu, että yksityiset käyttäjät ja pienet/kotitoimistot käyttävät sekä lämpöpaperi- että lämpösiirtotelekopiolaitteita. tulostustekniikan eroja eli lämpösiirtotelekopiolaitteiden Kuluttajat pitävät parempaa tulostuslaatua ja tavallisen paperin käytön tuomaa etua ainoastaan yhtenä seikkana muiden joukossa. Kuluttajan pääasiallisena tarkoituksena on edelleen hankkia käyttöönsä laite, jolla voidaan lähettää ja vastaanottaa telekopioviestejä. Laitteissa käytetty tulostustekniikka ei siis suinkaan ole kuluttajalle tärkein tekijä. teknisten piirteiden Myyntikanavat (12) Lämpöpaperi- ja lämpösiirtotelekopiolaitteita myytiin tutkimusajanjakson aikana samojen kanavien välityksellä. Päätelmät (13) Edellä perusteella lämpösiirtotelekopiolaitteet muodostavat saman tuotteen. katsotaan, esitetyn että lämpöpaperi- ja 2. 2 Mustesuihku-, laser-ja LED-tulostustekniikat ja kannettavat telekopiolaitteet (14) Lopullisissa määrittelyissä on vahvistunut, että mustesuihku-, laser- ja LED- lulostustekniikkaa käyttävät eroavat yleensä olennaisesti telekopiolaitteet yksityiskäyttöön tarkoitetuista telekopiolaitteista sekä fyysisiltä että teknisiltä ominaisuuksiltaan (erityisesti painon, koon ja suorituskyvyn suhteen) ja että ne on tarkoitettu pikemminkin ammatti- kuin yksityiskäyttöön. Lisäksi huomattava osa näistä laitteista myydään eri myyntikanavien välityksellä. (15) Koska eroja on havaittu, mustcsuihku-, laser- ja LED-tulostustekniikkaa käyttäviä tuotteiden kanssa tarkasteltavana olevien telekopiolaitteita ei voida pitää samanlaisina tuotteina. (16) Jotkut asianomaiset osapuolet väittivät, että tietyt uudentyyppiset kannettavat telekopiolaitteet, joita voidaan käyttää yhdessä matkapuhelimen kanssa mutta joita ei vielä tutkimusajanjakson aikana ollut myynnissä yhteisön markkinoilla, olivat ainoastaan ammattikäyttöön jätettävä menettelyn ulkopuolelle. tarkoitettuja, minkä vuoksi ne olisi (17) Käytettävissä olevien tietojen perusteella katsotaan, että kannettavilla telekopiolaitteilla, joita käytetään yhdessä matkapuhelinten kanssa, on erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja että ne ovatkin ainoastaan ammattikäyttöön tarkoitettuja. Näiden laitteiden ei siis katsota vastaavan tarkasteltavina olevien tuotteiden määritelmää. Kun kyseisiä kannettavia telekopiolaitteita tulee yhteisön markkinoille, komissio tutkii mahdollisimman nopeasti, asianomaisten osapuolten esittämän hakemuksen perusteella, kuuluvatko kyseiset laitteet tämän menettelyn tuotemääritelmän alaan, sekä ilmoittaa asiasta asianomaisille osapuolille ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. 3. Päätelmä (18) Väliaikaiset toteamukset vahvistetaan, ja tuotteen määritelmän perustaksi otetaan siis väliaikaisen asetuksen mukaisesti laitteiden painoja koko. (19) Lisäksi vahvistetaan, ja Iämpösiirtotelekopiolaitteet muodostavat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkasteltavana olevan tuotteen. lämpöpaperitelekopiolaitteet että (20) Menettelyn ulkopuolelle jätetään mustesuihku-, laser tai LED-tulostustekniikkaa telekopiolaitteet sekä ainoastaan yhdessä matkapuhelimen kanssa käyttävät käytettävät kannettavat telekopiolaitteet. C. POLKUMYYNTI 1. Yhteistyön taso (21) Tuottajien/viejien osallistuminen yhteistyöhön oli erityisen vähäistä Malesiassa, Thaimaassa, Taiwanissa, Japanissa ja Kiinassa, sillä yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien yhteisöön viemä määrä edusti vain murto-osaa kyseisten maiden kokonaisviennistä. (22) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien antamat tiedot tarkistettiin ja otettiin useimmissa tapauksissa huomioon. Joissakin tapauksissa ilmeni kuitenkin, että osa annetuista tiedoista oli virheellisiä, perusteettomia tai riittämättömiä, minkä vuoksi ne oli jätettävä huomioon ottamatta. Näissä tapauksissa komissio perusti lopulliset toteamuksensa käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. ' 2. Markkinatalousmaat 2. 1. Normaaliarvo Perusasetuksen IS artiklan 1 kohdan soveltaminen (23) Singaporelainen tuottaja/viejä kiisti komission päätöksen siitä, että kyseisen yrityksen normaaliarvo arvioitiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella (ks. väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 66 kappale). Yritys väitti, että ilmoittamatta jääneet kotimaan markkinoiden liiketoimet koskivat uudelleenvientiä kolmanteen maahan. Lisäksi yritys väitti, että komission olisi perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitänyt ilmoittaa sille päätöksestään, koska yritykselle ei annettu mahdollisuutta toimittaa lisäselvityksiä. Yritys vastusti myös menetelmää, joka komissio oli käyttänyt määrittääkseen normaaliarvon käytettävissä olevien tietojen perusteella, koska se katsoi, että suurimman ilmoitetun jälleenmyyntihinnan sijasta olisi pitänyt käyttää sen toimitiloissa tehdyn tarkastuksen yhteydessä saatuja todisteita (ilmoittamatta jätettyjä liiketoimia koskevia laskuja). hankkimaan Tutkimuksesta ilmeni, että kyseiset myyntitapahtumat oli tosiasiallisesti toteutettu kotimaan markkinoilla ja että yritys oli jättänyt ne ilmoittamatta. Yritystä kyseisiä pyydettiin myyntitapahtumia ei ollut suunnattu kotimaan kulutukseen vaan että ne oli tosiasialliset viety pois Singaporesta. Yritys ei kuitenkaan edes toistuvien pyyntöjen jälkeen esittänyt yhtään todistetta tavaroiden jälleenviennistä johonkin kolmanteen maahan. Yritys pyysi tarkastuskäynnin jälkeen kuulemista, mutta ei tässäkään tilaisuudessa antanut asialle tyydyttävää selitystä. osoittaisivat, todisteita, jotka että (24) Menetelmästä, jota komissio käytti näiden liiketoimien normaaliarvon määrittämisessä, voidaan todeta, että normaaliarvon arvioimisessa käytetyt tiedot tarkastettiin osittaisen yhteistyöhaluttomuuden perusteella. Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyt komission väliaikaiset päätelmät voidaan siis vahvistaa. kohtuullisina yrityksen pidettiin niitä ja (25) Yksi korealainen tuottaja/viejä, jonka materiaalikustannusten arvioinnissa käytettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja käytettävissä olevia tietoja (ks. väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 32 kappale), väitti, että päätös oli perusteeton ja että arvioinnissa olisi pitänyt käyttää materiaalikustannuksia, jotka yritys oli ilmoittanut kyselyyn vastatessaan. Lisäksi yritys katsoi, että komission osittaisen yrityksen menetelmä, yhteistyöhaluttomuuden vuoksi, oli puutteellinen. normaaliarvoa se oikaisi jolla sen (26) Tutkimuksessa ilmeni, että ilmoitetuissa materiaalikustannuksissa oli vakavia epäjohdonmukaisuuksia, joiden vuoksi niitä ei voitu hyväksyä. Yritys ei kuitenkaan toimittanut lisäselvityksiä epäjohdonmukaisuuksien syistä. Käytettävissä olevien tietojen vahvistamisessa käytetyn menetelmän osalta on todettava, että materiaalikustannusten oikaisussa turvauduttiin konservatiiviseen lähestymistapaan ja käytettiin alhaisimpien mahdollista eroa. ja keskimääräisten materiaalihintojen pienintä Laskennallinen normaaliarvo (myynti-, hallinto-ja yleiskustannukset) (27) Ainoa yhteistyöhön osallistunut tuottaja/viejä, thaimaalainen jolla ei ollut kotimaista myyntiä, kiisti menetelmän, jolla määritettiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto muodostettaessa laskennallista normaaliarvoa. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 77 kappaleessa esitetään perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan e alakohdan mukaisesti, komissio päätti kotimaisen myynnin puuttumisen vuoksi muodostaa normaaliarvon laskemalla yhteen yrityksen valmistuskustannukset sekä painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitot, joita yhteistyöhön osallistuneet viejät saivat Thaimaan kannattavassa myynnissä. Yritys väitti kuuluvansa samaan kokonaisuuteen yhteistyöhön osallistuneen taiwanilaisen tuottajan/viejän kanssa, minkä vuoksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen menetelmän mukaisesti eli kyseistä taiwanilaista yritystä tosiasiassa koskevien tietojen perusteella. Vaihtoehdoksi yritys esitti, että mikäli sovellettaisiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohtaa, laskelmissa olisi käytettävä ainoastaan siihen etuyhteydessä olevan taiwanilaisen yrityksen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, koska yritykset olivat toisiinsa kiinteässä yhteydessä. tietoja kyseisen yrityksen (28) On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti laskennallista arvoa muodotettacssa käytettävät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuvat viejämaan eli Thaimaan kotimaan markkinoilla aiheutuneisiin kustannuksiin ja saatuun voittoon. Koska käytettävissä ei kuitenkaan ollut jonkin muun yrityksen kotimaan tai telekopiolaitemyynnistä Thaimaassa eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a tai b alakohdan mukaisia tietoja samaan luokkaan kuuluvien tuotteiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista ja voitosta, laskelmissa oli turvauduttava 2 artiklan 6 kohdan c alakohtaan eli määritettävä kyseiset kustannukset ja voitto millä tahansa muulla hyväksyttävällä menetelmällä. Tältä osin katsottiin, että perustaksi voitiin ottaa kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden viejien Taiwanin markkinoiden painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitot, sillä Taiwanin markkinat, joilla toimii huomattava määrä yrityksiä, ovat kilpailukykyiset ja antoivat komissiolle parhaimman saatavilla olevan vertailukohteen suhteessa tarkasteltavana olevien tuotteiden myynnin edellytyksiin Thaimaan markkinoilla. (29) Tämä menetelmä oli asianmukaisempi kuin se, että kyseisen yrityksen normaaliarvon perustana olisi sen oman ehdotuksen mukaisesti käytetty ainoastaan ja siihen etuyhteydessä olevan yleiskustannuksia sekä voittoa. Etuyhteydessä olevan taiwanilaisen yrityksen myynti edustikin erikseen tarkasteltuna ainoastaan suhteellisen pientä osaa Taiwanin markkinoista. taiwanilaisen yrityksen myynti-, hallinto- Vertailu Tuontimaksut (30) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa todettiin, että korealaisten tuottajien/viejien esittämiä tuontimaksujen huomioimista koskevat oikaisupyynnöt hylättiin, koska pyynnöt perustuivat kaikkien tuotteiden keskiarvon perusteella laskettuun määrään eivätkä yritykset osoittaneet maksetun tietyn telekopiolaitemallin välistä yhteyttä. Kolme korealaisten tuottajaa/viejää piti tätä päätöstä kohtuuttomana. Niiden mielestä komission yksiköiden ei pitäisi käyttää tarkkoja mallikohtaisia laskelmia vaan soveltaa maksettuja tulleja koskevaa yleisluontoista oikaisua. Yritysten mukaan maksettuja tulleja koskeva oikaisu olisi pitänyt myöntää riippumatta siitä, oliko kotimaan malleissa paikallisesti ostettuja osia. tullin ja (31) On korostettava, että tällaisen oikaisun myöntämisen olennaisena edellytyksenä on sen osoittaminen, että osia ei ole ostettu paikallisesti, sillä tällöin osista ei ole maksettu myöskään tuontitulleja. Yhdessä tapauksessa viejä kykeni ainakin osittain todistamaan komissiolle, että oikaisun myöntäminen olisi aiheellista. Oikaisu myönnettiin vain siltä osin kuin sen aiheellisuus oli osoitettu. Kaupan porras a) Toimintojen erot (32) Kaksi japanilaista toteutettujen tuottajat/viejät tuottajaa/viejää, singaporelaiset sekä eräs korealainen yritys pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaista kotimaan markkinoiden kaupan portaiden erojen oikaisua, jota komissio ei kuitenkaan myöntänyt väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 49 ja 71 kappaleessa täsmennetyistä syistä. Yritykset vastustivat tätä ratkaisua ja väittivät edelleen, että kotimaassa ja viennissä toimintojen ero olisi automaattisesti rinnastettavissa kaupan portaiden eroon, minkä vuoksi oikaisu olisi myönnettävä normaaliarvon ja vientihinnan asiamukaisen vertailun varmistamiseksi. Väitteensä tueksi yritykset esittivät, että yhteisöjen toimielimillä on perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaista vientihintaa laskiessaan tapana vähentää kaikki etuyhteydessä ensimmäiselle aiheutuneet oleville riippumattomalle asiakkaalle maksetusta hinnasta ja siten saattaa vientihinta vapaasti tehtaalla -tasolle. Ne väittävät siis, että normaaliarvon laskeminen verrattavissa olevassa kaupan portaassa edellyttää, että ulkopuolelle olisi peruasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan nojalla jätettävä myös kotimaan markkinoilla aiheutuneet samaan luokkaan kuuluvat kustannukset sekä kotimaan myynnistä saatua voittoa vastaava voitto. kustannukset yhteisössä tuojille (33) Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska siinä ei oteta huomioon perusasetuksessa tältä osin asetettua olennaista edellytystä eli sitä, että oikaisun pyytäjän on määritettävä ja vientimarkkinoilla, ja erityisesti se, miten tämä mahdollinen ero vaikuttaa hintojen vertailtavuuteen. joilla myynti kotimaassa toteutuu portaat, kaupan (34) On muistettava, että toimielinten käytäntö, jossa vientihinta muodostetaan vähentämällä etuyhteydessä oleville tuojille aiheutuneet kustannukset etuyhteyttä vailla olevilta tuojilta peritystä hinnasta, saattaa yhteisön rajalla -hinnan tasolle, joka vastaa myyntiä riippumattomalle asiakkaalle. Koska tässä tapauksessa todettiin, että jälleenmyyntihinta etuyhteydessä olevilta tuojilta riippumattomille - 7- asiakkaille vastasi pääasiassa suurilta vähittäismyyjiltä ja jakelijoilta perittyjen hintojen tasoa, tuojien kustannusten vähentäminen tällaisissa myyntitapahtumissa joka on myyntiketjun ylemmässä portaassa. Näin ollen on johtaa hintaan, johdonmukaista katsoa, että laskennallisesti muodostettu vientihinta vastaa jakelijalta perittyä hintaa. (35) Yritysten väite, jonka mukaan kotimaan hintaa olisi pienettävä, koska kustannuksia vähennettiin vientihinnan muodostamista varten, on jo itsessään perusteeton. Tässähän tapauksessa vientihinnan uudelleenlaskeminen johti jakelijan porrasta vastaavaan kaupan portaaseen, joka vastasi kotimaan kaupan porrasta. Se, että kotimaan markkinoilla voi syntyä jakelijoille suunnatun myynnin yhteydessä tiettyjä sellaisia kustannuksia, joita ei synny vastaavassa vientiportaassa, liittyy tarkasteltavina olevien markkinoiden erityisrakenteeseen tai -olosuhteisiin, mutta tämä seikka ei itsessään johda oikaisun myöntämiseen, kun on selvää, että hinnat koskevat samankaltaisia asiakkaita eli jakelijoita. kyenneet todisteita hankkimaan (36) Japanilaiset ja korealaiset yritykset väittivät, että keskimääräistä kotimaan hintaa ei voida käyttää normaaliarvona, koska myyntitapahtumat suoritettiin useissa eri kaupan portaissa, joista vain yksi vastasi vientiporrasta. Komissio tutki tilanteen yksityiskohtaisesti, mutta ei pitänyt viejien väitettä perusteltuna, koska yritykset poikkeavista eivät kustannuksista tai hinnoista, jotka olisivat ilmentäneet kotimaan kaupan portaiden eroja. Komissio pystyi sitä vastoin osoittamaan, että eri asiakasryhmiltä perittiin kotimaassa kutakuinkin samat hinnat, mikä puolestaan viittaa siihen, että kaupan portaat eivät poikenneet toisistaan. Koska kotimaan hinnat olivat samankaltaiset kaikille asiakasryhmille ja koska yksi näistä asiakasryhmistä (jakelijat) oli vientiasiakkaiden kanssa samassa kaupan portaassa, oikaisua ei voitu myöntää kaupan portaiden erojen perusteella. Normaaliarvo on sama riippumatta siitä, perustuuko se yhden asiakasryhmän vai kaikkien asiakkaiden kanssa toteutettuihin myyntitapahtumiin. toisistaan selvästi (37) Singaporen tapauksessa väitettiin, että sen kotimaan myynti oli kokonaisuudessaan toteutunut yhdessä ainoassa kaupan portaassa eli jakeluportaassa. On huomattava, eitä normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 18 artiklan I kohdan mukaisesti, sillä kyseinen yritys jätti ilmoittamatta huomattavan osan tarkasteltavana olevien tuotteiden kotimaan myyntitapahtumista, mikä esti kotimaan kaupan portaiden yksityiskohtaisemman tarkastelun. Komissio ei käytettävissään olevien tietojen perusteella havainnut eroa kotimaan ja viennin kaupan portaissa. (38) Edellä esitettyjen syiden vuoksi katsottiin, että normaaliarvo oli määritettävä kaikkien kotimaan myyntitapahtumien japanilaisten, singaporelaisten ja korealaisten tuottajien/viejien esittämät pyynnön oikaisujen myöntämisestä kaupan portaiden erojen vuoksi eivät olleet perusteltuja. perusteella että ja (39) Tästä huolimatta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdassa mahdollistetaan oikaisun myöntäminen, kun kyseisen d alakohdan i alakohdan olosuhteet kaupan portaiden erojen osalta eivät täyty ja kun tiettyjen toimintojen osoitetaan kuuluvan muihin kuin verrattavana olevaan kaupan portaaseen. Tutkimuksesta ilmeni, että kaupan portaiden eroa koskevaa oikaisua ei voitu myöntää mutta että mainostamiseen olisi 2 artiklan K) kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti kiinnitettävä erityistä huomiota. Komissio tarkasteli erityisesti, aiheutuiko kyseisille yrityksille mainoskuluja siitä, että ne pyrkivät lisäämään myyntiä muussa kuin verrattavana olevassa kaupan portaassa. Todettiin, eitä tietyt yritysten mainoskulut koskivatkin tässä tapauksessa muuta kuin verrattavana olevaa kaupan porrasta. Tämän vuoksi päätettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti, että normaaliarvon laskemisessa ci oteta huomioon niitä mainoskuluja, jotka ovat aiheutuneet muussa kuin jakelijoiden portaaseen liittyvässä kotimaan myynnissä. h) OEM-myynti (40) Yksi taiwanilainen, yksi thaimaalainen ja kaksi korealaista tuottajaa/viejää eivät hyväksyneet sitä, että komissio hylkäsi heidän pyyntönsä, joka koski kaupan portaiden erojen mukaisen oikaisun myöntämistä OEM-myynnin perusteella. (41) Pyydettyä kaupan portaiden eroa koskevaa oikaisua ei voitu myöntää, koska väitettyjen myyntikanavien välillä ei voitu osoittaa olevan selvää hintarakennetta. Todettiin, että tietyissä tapauksissa OEM-mallien hinnat olivat omien merkkien mallien hintoja korkeammat. Lisäksi todettiin, että yhden korealaisen yrityksen asiakasluokittelu oli virheellinen, minkä vuoksi sila ei voitu ottaa huomioon. Taiwanin markkinoilla kotimaan OEM-myynnissä ei voitu havaita selvää hintaeroa verrattuna omien merkkien myyntiin. (42) Thaimaalaisen tuottajan - jolla ei ollut kotimaan myyntiä ja joka harjoitti ainoastaan OEM-vientiä - normaaliarvo oli laskettava käyttämällä keskimääräisiä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa Taiwanin markkinoilla, joiden osalta, kuten edellä esitettiin, ei tarvittu tämän tyyppistä oikaisua. Pyyntöön ei näin ollen suostuttu. Palkkiot (43) Thaimaalainen yritys kiisti sen, että sen hinnasta ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle yhteisössä oli vähennetty viiden prosentin palkkio, jonka vastasi yritykseen etuyhteydessä olevan taiwanilaisen yrityksen osuutta kyseisissä liiketoimissa. Yritysten mukaan ainoastaan liiketoimiin suoraan yhteydessä olevat myyntikulut oli vähennettävä, minkä vuoksi tämä viiden prosentin palkkion, jota ei tosiasiallisesti edes ollut olemassa, vähentäminen ei ollut oikeudellisesti perusteltua. (44) Tutkimuksessa vahvistui, että siihen olevan taiwanilaisen thaimaalaisen etuyhteydessä tuottajan/viejän vienti tapahtui kokonaisuudessaan yrityksen välityksellä. Lisäksi osoitettiin, että thaimaalaisen tuottajan taiwanilaiselta yhtiöltä perimät siirtohinnat eivät olleet luotettavia näiden kahden yhtiön välisen suhteen vuoksi. Yritysten toimitiloissa suoritetussa tarkastuksessa ilmeni, että siirtohinta ja yhteisön ensimmäisen riippumattoman asiakkaan maksama hinta erosivat toisistaan selvästi. Tällä erolla pyrittiin ainakin osittain kattamaan kustannukset, joita etuyhteydessä olevalle yritykselle syntyi kyseisten tuotteiden vientiin liittyvissä toiminnoissa. Koska etuyhteydessä olevan taiwanilaisen yrityksen toimintaa voidaan pitää kauppiaan toiminnan kaltaisena, tehtiin oikaisu, jonka mukaisesti hinnasta yhteisön ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta peritystä vähennettiin 5 prosenttia. Tätä määrää pidetään kohtuullisena, kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevan yrityksen osuus thaimaalaisen tuottajan/viejän myyntitoimissa. (45) Yksi singaporelainen yritys pyysi oikaisua palkkioihin, joita se maksoi Japanissa jo sijaitseville etuyhteydessä oleville yrityksille. väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa esitetyistä syistä. Yritys kuitenkin vastusti tätä kantaa ja väitti edelleen, että oikaisu olisi myönnettävä sen vuoksi, että näillä kahdella japanilaisella etuyhteydessä olevalla yrityksellä oli merkittävä osa telekopiolaitteiden tuotannossa ja markkinoinnissa Singaporessa. Tämä pyyntö hylättiin (46) Asiaa tarkasteltiin uudelleen, ja tutkimuksesta ilmeni, että pyydetty oikaisumäärä liittyi itse asiassa näiden kahden japanilaisen etuyhteydessä olevan yrityksen saamiin rojalteihin ja voittoihin. Tällaisia rahasuorituksia ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdassa tarkoitettuina palkkioina. Oikaisupyyntö oli siis hylättävä. (47) Vienlimyynnin osalla sen sijaan todettiin, että japanilaiset yritykset hoitivat vientimyynnin kokonaisuudessaan itse ja että singaporelainen yritys huolehti ainoastaan tavaroiden laskutuksesta ja laivauksesta. Koska etuyhteydessä olevien yritysten toiminta voidaan rinnastaa kauppiaan toimintaan, yhteisön ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta peritystä hinnasta vähennettiin viiden prosentin oikaisu, joka kattoi myynnin ja hallinnolliset toimet, joista singaporelainen tuottaja vastasi. Oikaisu määritettiin viideksi prosentiksi, koska kustannuksia, joita japanilaisille etuyhteydessä oleville yrityksille tosiasiassa oli aiheutunut, ei nimenomaisesta pyynnöstä huolimatta ilmoitettu kyselyvastauksessa, minkä vuoksi näitä kustannuksia ei myöskään voitu todentaa yritysten toimitiloissa tehdyissä tarkastuksissa. huoltokustannukset (48) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 39 kappaleessa todettiin, että kaikkien korealaisten yritysten esittämä luottokustannusten huomioon ottamista koskeva oikaisupyyntö hylättiin, koska pyynnöissä vedottiin avoimeen ja uudistuvaan luottoon perustuvaan maksujärjestelmään esittämättä kuitenkaan todisteita tuotteen toimittajan ja ostajan myyntihetkellä tekemästä sopimuksesta. Kolme korealaista tuottajaa/viejää väitti, että tämä olisi vastoin komission vakiintunutta käytäntöä. Niiden mukaan komission olisi pitänyt käytäntönsä mukaisesti myöntää vähintään 30 päivän luottoaikaa vastaava normaaliarvon oikaisu. (49) Toimielimillä on käytäntönä, että luottokustannuksia koskeva oikaisu hyväksytään, jos viejä osoittaa, että maksuehdot otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan mukaisesti huomioon käytettäviä hintoja määritettäessä. Oikaisu voidaan siis tehdä ainoastaan myyntihetkellä sovittujen päivien osalta, sillä vain näihin päiviin liittyvien kustannusten voidaan katsoa vaikuttaneen hinnan määräytymiseen. Päivistä ei ole sovittu, jos maksut suoritetaan avoimen maksujärjestelmän mukaisesti, eikä väitettäkään näin ollen voida hyväksyä. Takuukustannukset 10 (50) Eräs korealainen tuottaja/viejä väitti, että takuiden erojen mukaista oikaisua koskeva arvio olisi aiheellisempaa tehdä ottamalla huomioon myös tiettyjä liittyivät riippumattomille edustajille ja korjausmiehille kustannuksia, jotka maksettuihin palkkioihin ja palkkoihin. (51) Tutkimuksessa ilmeni, että kotimaan markkinoiden takuukustannukset oli ilmoitettu todellista suuremmiksi, minkä vuoksi oikaisun määrää ei voitu arvioida niiden perusteella. että lakuukuslannuksia koskevan oikaisun perustaksi oiettiin ainoastaan ne kustannukset, joita oli tosiasiassa aiheutunut, kun asiakkaille annettiin ilmaisia varaosia. Koska komissiolle ei ole annettu todisteita, joiden perusteella takuukustannuksia koskevan oikaisun määrää olisi suurennettava, väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. Väliaikaista määrittelyä varten päätettiin, Muut tekijät (52) Yksi taiwanilaisista yrityksistä toisti pyyntönsä, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisen oikaisun myöntämistä ja myyjien palkkojen, mainoskustannusten ja vuokran vähentämistä normaaliarvosta sillä perusteella, että suurin osa näihin toimintoihin liittyvistä kuluista liittyi kotimaan myyntiin. (53) Japanilaiset ja singaporelaiset tuottajat/viejät pyysivät myös - mikäli kaupan portaan eroja koskeva oikaisupyyntö (ks. edellä) hylättäisiin - että normaaliarvoa oikaistaisiin vähentämällä siitä muita tekijöitä, esimerkiksi myyjien palkat ja mainoskustannukset. Singaporelainen yritys vastusti oikaisupyynnön hylkäämistä (ks. väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 72 kappale) ja väitti, että 2 artiklan 10 kohdan k alakohdassa esitetty edellytys siitä, että asiakkaat maksavat eri hintoja kotimarkkinoilla, on ainoastaan esimerkinomainen eikä suinkaan pakottava. (54) Yksikään yritys, joka pyysi oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan perusteella, ei esittänyt todisteita kyseisessä säännöksessä vaadituista merkittävistä ja pysyvistä hintojen eroista. Hintojen vertailtavuuden eroja ja varsinkaan hintoihin kohdistuvaa vaikutusta koskevaa väitettä ei voida perustaa ainoastaan siihen, että yrityksen vienti- ja kotimaan osastojen kustannukset ovat erilaiset. Lisäksi oletus hintaeroja koskevan vaatimuksen esimerkinomaisuudesta on väärä, sillä k alakohdassa vahvistetaan kaksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdassa asetettua edellytystä, joiden mukaan a - k alakohdassa luetellut oikaisut voidaan myöntää ainoastaan, jos kyseiset tekijät osoitetusti vaikuttavat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Koska näiden edellytysten ei ole osoitettu täyttyvän käsiteltävänä olevassa tapauksessa, oikaisupyyntö on hylättävä. 3. (a) Muut kuin markkinatalousmaat 3. 1 Yksilöllinen kohtelu (55) Yritykset, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, katsoivat, että väliaikainen asetus ei tältä osin ollut asianmukaisesti perusteltu. Lisäksi ne toistivat yksilöllistä kohtelua koskevan pyyntönsä sillä perusteella, että ne olivat riippumattomia Kiinan valtiosta. -11 - (56) On otettava huomioon, että perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaan muille kuin markkinatalousmaille vahvistetaan yksi maanlaajuinen tulli ja että. yksilöllisen kohtelun myöntäminen joillekin viejille on poikkeus tästä säännöstä. Jokaisen yksiköllisen kohtelun haluavan tuottajan/viejän on osoitettava toimivansa valtiosta riippumattomasti. Kaksi kiinalaista tuottajaa pystyi osoittamaan täyttävänsä yksilöllisen kohtelun myöntämisen edellytykset. Kolme muuta kiinalaista tuottajaa eivät sen sijaan pystyneet osoittamaan riippumattomuuttaan, minkä vuoksi toimielinten oli sovellettava niihin maanlaajuista tullia. 3. 2 Mallien vertailu (57) Kiinalaiset tuottajat/viejät vastustivat sitä, että normaaliarvo perustui osaksi malleihin, joita valmisti korealainen tuottaja, johon sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa. Viejät väittivät, että yhteistyöhön osallistumattomalle yritykselle määritellyn normaaliarvon käyttäminen johtaisi heidän kannaltaan epäsuotuiseen lopputulokseen. (58) Asiaa tarkasteltiin uudelleen, ja koska normaaliarvo oli määritetty perusasetuksen 18 artiklaa soveltaen, kyseisiä malleja ei otettu huomioon laskelmassa. (59) Yksi korealaisista yrityksistä, jolla oli tuotantoa sekä Kiinassa että Koreassa, esitti, että erään sen Kiinassa tuotetun mallin normaaliarvo olisi pitänyt määrittää kyseisen Koreassa tuotetun mallin perusteella. (60) Pyyntö hylättiin, koska käytettävissä olevia tietoja käytettiin perusasetuksen 18 artiklan nojalla etuyhteydessä olevan korealaisen tuottajan/viejän normaaliarvon määrittämiseksi ja koska, kuten edellä esitettiin, kyseiset mallit on suljettu pois kiinalaisten tuottajien normaaliarvon määrityksestä. Lisäksi on korostettava, että normaaliarvon olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava koko vertailumaata eikä ainoastaan yhden tuottajan myyntiä koskeviin tietoihin. 3. 3 Vertailu Kaupan porras (61) Kiinalaiset tuottajat/viejät pyysivät edelleen kaupan portaiden eroja koskevaa oikaisua sillä perusteella, että niiden vienti perustui OEM-myyntiin. (62) Kuten edellä esitettiin, OEM-merkkien ja omien merkkien kotimaan myynnin vertailu Korean markkinoilla osoitti, että mahdolliset kaupan portaiden erot eivät ilmenneet vakiintuneina ja selvinä hintaeroina. Oikaisun myöntämiselle ei ole perusteita, koska OLM-merkkien ja omien merkkien myynnissä ei ollut hintaeroja Korean markkinoilla ja koska kiinalaisten tuotteiden normaaliarvo määritettiin Korean kotimarkkinoiden perusteella. Palkkiot (63) Menettelyssä on mukana myös kolme japanilaista yritystä, koska ne veivät Kiinasta peräisin olevia Yritysten hongkongilaisilla tytäryhtiöillä näytti olevan joko Kiinassa tapahtuvaa tuotantoa (tai kokoonpanoa) tai sitten koskeva alihankintasopimus jonkin kiinalaisen yrityksen kanssa telekopiolaitteita yhteisöön. - 12- tytäryhtiöt olivat perustaneet erillisen yrityksen (oikeushenkilön) Kiinaan. Hongkongissa ja Japanissa suoritetuista toiminnoista saatu voitto vähennettiin väliaikaisessa laskemassa palkkion muodossa. Kiinalaiset tuottajat/viejät väittivät, että kyseinen viiden prosentin vähennys vientihinnasta oli virheellinen, koska se ei ollut yhteydessä tosiasialliseen palkkion maksamiseen. (64) Koska etuyhteydessä olevien japanilaisten yritysten toimintaa voidaan pitää palkkaperusteisten yritysten toiminnan kaltaisena, ensimmäiseltä riippumattomalta yhteisön asiakkaalta peritystä hinnasta vähennettiin viiden prosentin oikaisu. Tätä määrää pidetään kohtuullisena, kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevien yritysten osuus kiinalaisten tuottajien myynnissä ja hallinnossa. (65) Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdassa todetaan, että oikaisu on tehtävä kyseessä olevan myynnin osalta maksettujen palkkioiden erojen mukaisesti. Tältä osin on korostettava, että ei ole eroa sillä, laskuttaako tuottaja/viejä suoraan asiakastaan yhteisössä ja maksaa palkkion myyntitapahtumasta vastaavilla tahoille vai laskuttaako tuottaja/viejä ensin välittäjää, joka vuorostaan laskuttaa asiakasta yhteisössä. Jälkimmäinen järjestely on vain yksi erilainen tapa varmistaa se, että välittäjä saa palkkionsa. Neuvoston ja komission vakiintuneen käytännön mukaisesti oli katsottava, että väitettä ei tämän vuoksi voitu hyväksyä. 4. Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali 4. 1 Yhteistyöhön osallistuneiden yritysten polkumyyntimarginaali (66) Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotetun keskiarvon ja kaiken yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla. 4. 2 Yhteistyöhön (jäännös marginaali) osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali (67) Koska asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia, päätetään soveltaa väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyä menetelmää, jonka mukaisesti jokaisesta viejämaasta valittiin se yritys, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein, minkä jälkeen kyseisen yrityksen merkittävinä määrinä valmistamista ja myymistä malleista yksilöitiin se, jonka polkumyynti oli suurinta. Polkumyynnin jäännösmarginaali painotettuun marginaaliin, joka ilmaistiin prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla. keskimääräiseen tämän mallin perustui 4. 3. Polkumyyntimarginaalit Korean tasavalta (68) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Samsung Electronics Co. Ltd, Söul Daewoo Telecom Ltd, Söul 19,8 % 11,6 % 13 Nixxo Telecom Co. , Ltd, Söul Tae II Media Co. , Ltd, Söul 7,5 % 9,2 %. (69) Koreasta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 25,1 prosenttia. Japani (70) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Brother Industries, Ltd, Nagoya Tottori Sanyo Electric Co. , Ltd, Tottori 49,2 % 124,2 % (71 ) Japanista tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 130,2 prosenttia. Taiwan (72) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Kinpo Electronics, Inc. , Taipei Sampo Corporation, Taipei 6,0 % 56,2 %. (73) Taiwanista tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 60,8 prosenttia. Singapore (74) Yhteistyöhön osallistuneen tuottajan/viejän lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava: Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. , Ltd, Singapore 30,1%. (75) Singaporesta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 68,2 prosenttia. Thaimaa (76) Yhteistyöhön osallistuneen tuottajan/viejän lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava: Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. , Bangkok 10,4 %. (77) Thaimaasta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 22,6 prosenttia. Malesia 14 (78) Malesiasta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 124,2 prosenttia. Kiinan kansantasavalta (79) Kiinan lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF- tuontihinnasta yhteisön rajalla on 51,6 prosenttia. (80) Yksilöllisen kohtelun saaneiden yritysten lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Murata Machinery (H. K. ) Ltd, Hongkong, (Kiinasta peräisin olevat tuotteet) 21,2 %; I lighsonic Industrial Ltd, I longkong, (Kiinasta peräisin olevat tuotteet) %. 23,2 D. YHTEISÖN TUOTANNONALA (81) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen tietyn asianomaiset osapuolet väittivät, että valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa ei toisen suuren yhteisön tuottajan yhteistyöhaluttomuuden vuoksi pitäisi samastaa "yhteisön tuotannonalaan". Tutkimuksessa kuitenkin vahvistui, että valituksen tehnyt yhteisön tuottaja edustaa peruasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaista pääosaa kyseisten tuotteiden koko yhteisön tuotannosta. Kyseinen tuottaja samastetaan siis tässä menettelyssä yhteisön tuotannonalaan. 1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi E. VAHINKO lähettämiin kyselylomakkeisiin, (82) Japanilaiset viejät väittivät, että komission ei pitäisi olettaa, että kymmenkunta japanilaista telekopiolaitteiden tuottajaa, jotka eivät olleet toimineet menettelyssä yhteistyössä komission kanssa ja jotka eivät olleet vastanneet komission yksiköiden osallistumaan niille yhteistyöhön. Viejien mukaan nämä tuottajat olivat lopettaneet laitteiden viennin yhteisöön ennen tutkimusajanjaksoa. Japania koskevien tuonnin suuntausten perusteeksi olisi viejien mukaan otettava tiedot, joita Japanin tuottajajärjestö CIAJ hankki yhteistyöhön osallistumattomista tuottajista menettelyn aikana, sekä tiedot, joita yhteistyöhön osallistuneet kaksi japanilaista viejää hankkivat. Kyseistä tiedoista ilmenisi, että Japanista tuleva tuonti oli merkittävästä vähentynyt vuosina tuonnin vaikutuksia ei pitäisi arvioida 1993-1996, minkä vuoksi kumulatiivisesti. haluttomia tämän olivat (83) Eräs kiinalaisten tuotteiden viejä väitti, että kiinalaisten tuotteiden viennin vaikutuksia ei pitäisi arvioida kumulatiivisesti, koska Kiinasta tuleva vienti pyrkivät keskittyi kuluttajamarkkinoille. Viejä väitti myös, että vahinkomarginaalit oli todettu erilaisia erilaisiksi OEM-asiakkaisiin taas muut eri maiden noudattaneet viejämaat olivat viejät kun että ja - 1 5- hinnoittelustrategioita. Kumulaatiota ei tämän vuoksi pitäisi soveltaa, sillä se olisi osoitus tuotteiden välisen kilpailun puuttumisesta. (84) Lisäksi viejät väittivät, että tuotteiden japanilaisten keskimääräiset hinnat olivat 40-48 prosenttia kaikkien kyseessä olevien viejämaiden keskimääräisiä hintoja korkeammat. Kumulaatiota ei siis pitäisi tehdä, sillä se osoittaisi, etteivät tuotteet kilpailleet muiden kyseessä olevien viejämaiden tuotteiden kanssa. singaporelaisten ja (85) Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuonnin vaikutuksia voidaan vahingon määrittämistä varten arvioida kumulatiivisesti, jos: (a) kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi; (b) yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen; ja (c) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset sekä tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. 1. 1 Polkumyyntimarginaalit (86) Kuten edellä todettiin, kustakin maasta tapahtuvan tuonnin polkumyyntimarginaalit olivat 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suuremmat. 1. 2 Tuonnin määrä toisistaan ammatti- Koska Eurostatin tarkoitettuja tiedoissa ei eroteta telekopiolaitteita, yksityiskäyttöön (87) Japanista tulevan tuonnin määrä vahvistetaan lopullisia päätelmiä varten Eurostatin tietojen perusteella, koska japanilaisilta viejiltä ei saatu luotettavia ja tarkastettuja tietoja. ja tarkoitettujen yksityiskäyttöön telekopiolaitteiden tuonnin määrä vahvistettiin soveltamalla Japanista peräisin olevien ammatti- ja yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden välistä yhteistyöhön suhdelukua, osallistuneiden etuyhteyttä vailla olevien japanilaisiin viejiin Suhdeluku osoitti, että asianomaisten etuyhteydessä olevien tuojien osalta. osapuolten ja Japanista peräisin olevista tutkimusajanjakson aikana yhteisössä myydyistä telekopiolaitteista (yksikköinä) oli yksityiskäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita. Japanista tarkastellun ajanjakson aikana tulleen tuonnin määrä määritettiin siis 41,1 prosentiksi Eurostatin ilmoittamasta kokonaistuonnista. tutkimusajanjakson tuojien tapauksessa 41,1 prosenttia joka määritettiin aikana ja (88) Japanista tulevan tuonnin määrän perustaksi ci voida ottaa CIAJ:n ilmoittamia tietoja, koska huomattava osa näistä tiedoista koskee japanilaisia yhteistyöhön osallistumattomia viejiä, jotka kieltäytyivät vastaamasta komission yksiköiden niille lähettämiin kyselylomakkeisiin ja jotka siten estivät komissiota saamasta ja tarkastamasta asian kannalta merkityksellisiä tietoja. Ei myöskään ole esitetty ilmenisi, että ainoastaan kaksi yhteistyöhön osallistunutta todisteita, joista 16- mmmmmmmmmmm japanilaista viejää olisi tuonut yksityiskäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita tutkimusajanjakson aikana Viejät eivät siis ole kyenneet osoittamaan todeksi väittämäänsä viennin vahvaa laskusuuntausta. (89) Näin ollen siis vahvistetaan väliaikaiset päätelmät, joiden mukaan Japanista tulevan tuonnin määrä on vahvistettava perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Japanista tulevan tuonnin määrä pysyy siis merkittävänä. 1. 3 Kilpailuedellytykset Myyntikanavat (90) Kiinalaiset tuottajat olivat huomattavan yhteistyöhaluttomia, kun käsiteltiin väitettä, jonka mukaan ne keskittyivät OEM-myyntiin, minkä vuoksi myyntikanavia olisi pidettävä erilaisina. Ainoastaan yhteistyöhön osallistuneiden viejien tilanteen perusteella ei tämän vuoksi voida tehdä yleistä päätelmää kiinalaisten tuotteiden viennistä. Komissio osoitti myös, että suurin osa kaikista kyseessä olevien viejämaiden asianomaisista osapuolista myi tarkasteltavana olevia tuotteita EU:hun useille asiakasryhmille, OEM-asiakkaat mukaan lukien. (91) Tämä pätee myös yhteisön tuotannonalaan. Eri asiakasryhmille suunnattujen myyntitapahtumien osuudet ovat tämä ei mitenkään muuta sitä, että osapuolet kilpailevat keskenään. Kiinalaisten tuotteiden viennin kumulaation poistaminen ei siis olisi perusteltua, vaikka kaikki viejät olisivat olleet yhteistyöhalukkaita. luonnollisestikin erilaiset, mutta Hinnat (92) Japanista ja Singaporesta tuotujen tuotteiden korkeampia hintoja koskevan väitteen osalta komissio on osoittanut, että japanilaisissa ja singaporelaisissa yhteisöön tuoduissa yksityiskäyttöön tarkoitetuissa telekopiolaitteissa on yleensä enemmän teknisiä ominaisuuksia kuin muiden viejämaiden laitteissa ja että ne ovat näitä laitteita useammin tuotevalikoiman yläpäässä. On siis normaalia, että kyseistä tuontihinnat ovat korkeampia. Tästä kahta maata koskevat keskimääräiset huolimatta japanilaiset ja singaporelaiset tuotteet kilpailivat tuotteiden kanssa, jotka olivat peräisin muista viejämaista, jotka vievät myös - tosin vähemmässä määrin - tuotevalikoiman yläpään tuotteita. Tuotteet kilpailivat myös yhteisön tuotannonalan tuotteiden kanssa, mikä ilmenee, siitä, että niillä on samanlaiset tai samankaltaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja sama käyttötarkoitus ja että niitä myytiin samojen tai samankaltaisten myyntikanavien välityksellä. Vaikka singaporelaiset ja japanilaiset viejät eivät yleisesti ottaen tai ainakaan merkittävässä määrin ole alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja (ks. jäljempänä kohta 2 (a) Hinnan alittavuus), Singaporesta ja Japanista peräisin olevien tuotteiden laskevat vientihinnat aiheuttivat hintoihin kohdistuvan paineen, jonka vuoksi yhteisön tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kannattavalle tasolle. Kilpailuedellytykset ovat näin ollen samankaltaiset. 17 1. 4 Päätelmät (93) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaiset päätelmät, joiden mukaan tässä tapauksessa täyttyvät perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt edellytykset tuonnin vaikutusten kumuloimiseksi vahingon määrittämistä varten. Yleiset vahinkoa koskevat tekijät Yleinen huomio (94) Lopullisesti vahvistettu väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen esitettyjen näkökantojen ja lisätutkimusten perusteella on voitu määrittää useita vahinkoa koskevia yleisiä tekijöitä. Kulutus (95) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen kulutus yhteisössä vahvistetaan seuraavaksi: (96) Kulutus oli vuonna 1993 noin 1,1 miljoonaa yksikköä ja vuonna 1996 (tutkimusajanjaksona) 2,5 miljoonaa yksikköä, eli kasvua oli noin 130 prosenttia. Kumuloitu määrä ja markkinaosuudet (97) Lisäksi kyseisistä maista tulevan tuonnin kumuloitu määrä muuttui seuraavasti: (i) Vuosina 1993-1994 viejämaat kasvattivat myyntiään 33,7 prosentilla, mutta samalla niiden markkinaosuus pieneni 11,4 prosenttiyksikköä (62,5 prosentista 51,1 prosenttiin). (ii) Vuosina 1994-1996 viejämaista tulevan tuonnin määrä kasvoi 76,9 prosenttia ja tuonnin markkinaosuus kasvoi 51,1 prosentista 64,3 prosenttiin (13,2 prosenttiyksiköä). Hinnat (a) Hinnan aliltavuus (98) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen vahvistui, että (ainoan) singaporelaisen viejän osalta ei voitu todeta hinnan alittavuutta. (99) Vahvistettiin yhteistyöhön osallistuneita viejiä koskevat väliaikaiset toteamukset, joiden mukaan hinnan alittavuus oli todettavissa malliryhmässä, johon määrittely perustui. Malliryhmittäin vahvistetut alittavuusmarginaalit olivat 1,3-41,8 keskimääräiset koskevat prosenttia. alittavuusmarginaalit vahvistetaan Kiinan lopullisesti maittain seuraavasti: kansantasavalta 18,5 prosenttia, Japani 0,3 prosenttia, Taiwan 4,5 prosenttia, Singapore 0,0 prosenttia, Korea 9,2 prosenttia, Thaimaa 10,9 prosenttia ja Malesia 41,8 prosenttia. Kaikkien kyseessä olevien maiden painotettu keskimääräinen alittavuusmarginaali on 8,4 prosenttia. Kokonaistuontia painotetut 18 (h) Myyntihinnat (100) Yhteistyöhön osallistuneiden viejien myyntihinnat laskivat vuosina 1993-1994 keskimäärin 11 prosenttia ja vuosina 1994-1996 keksimäärin 26,1 prosenttia. Myös japanilaisten ja singaporelaisten viejien hinnoissa voitiin havaita laskusuuntaus kyseisinä vuosina. Yhteisön tuotannonalan tilanne (101) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen ja lisätutkimusten jälkeen esitettyjen huomautusten perusteella voidaan todeta seuraavaa: (102) Vuosina 1994-1993 yhteisön tuotannonalan myynnin määrä kasvoi 140 prosenttia ja markkinaosuus 7,7 prosenttiyksikköä (16,3 prosentista 24 prosenttiin). Vuonna 1993 tehdyt investoinnit mahdollistivat tämän myönteisen kehityksen. (103) Toisaalta yhteisön tuotannonalan myynti väheni vuosina 1994-1996 14,7 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 24,0 prosentista 14,5 prosenttiin eli 9,5 prosenttiyksikköä. (104) Myynnin määrän pienennyttyä myös tuotetut määrät ja tuotantokapasiteetin käyttö pienenivät huomattavasti vuosina 1994-1996, ja myyntihinnat laskivat 17,5 prosenttia. työllisyys heikkeni 21,7 prosenttia. Lisäksi taloudelliset tulokset heikkenivät siten, että tutkimusajanjakson aikana tappiot kohdistui olivat yli kymmenen prosentin alentamispaineita yhteisön markkinoilla, yhteisön tuotannonala ei kyennyt nostamaan hintojaan kannattavalle tasolle. luokkaa. Koska hintoihin Samanaikaisesti 4. Päätelmät (105) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. F. VAHINGON SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti tuotujen tuotteiden tulo yhteisön markkinoille (106) Samojen myyntikanavien kautta samoille (avoimille) markkinoille myytävien ja polkumyyntihintaan tapahtui samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden ja taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Yhteisön tuotannonala myi koko tutkimusajanjakson ajan tuotteitaan huomattavasti alle tuotantokustannushintojen. Koska markkinoilla oli hintojen alentamispaineita, tuotannonala ei kyennyt nostamaan hintojaan kannattavalle tasolle. Nämä alentamispaineet johtuivat sekä alihinnoittelevista viejistä että kokonaisuutena japanilaisista ja singaporelaisista viejistä, joiden vientihinnat laskivat jatkuvasti. Yhteisön tuotannonala joutui siis samanaikaisesti kohtaamaan yleisesti ottaen ylemmässä markkinalohkossa Japanista ja Singaporesta tuonnin ja alemmassa, pääosiin hintakilpailuun polkumyynnillä perustuvassa markkinalohkossa muista viejämaista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin. tapahtuvan 19 2. Muut tekijät (107) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen väitettiin, että Sagem, joka on yhteisön toiseksi suurin tuottaja, olisi ollut syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. vuosina 1993-1994, (108) Tutkimuksen aikana saaduista tiedoista ilmenee, että Sagemin markkinaosuus, joka kasvoi ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi tilastotiedot osoittavat, että pääasiallisilla markkinoillaan (Ranskassa) Sagemin hinnat olivat korkeimmat koko verrattavissa olevien mallien ryhmästä. Tämän vuoksi katsotaan olevan epätodennäköistä, että Sagem olisi merkittävästi vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. pieneni merkittävästi vuoden 1994 (109) Väliaikaisissa päätelmissä todettiin, että tutkimuksen ulkopuolella olevista maista tuleva vienti oli vähäistä tutkimusajanjakson aikana. Tältä osin ei esitetty perusteltuja huomautuksia. 3. Päätelmät (110) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kyseisistä viejämaista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut huomattavaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. G. YHTEISÖN ETU (111) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen väitettiin, että polkumyyntitullit aiheuttaisivat suhteettoman taakan kuluttajille ja olisivat siten yhteisön edun vastaisia. Väitteen joissa vahvistettiin seuraavat toteamukset: lisätutkimuksia, johdosta tehtiin 4. Yhteisön tuotannonala ja muut yhteisön tuottajat ja investoinneista piakkoin markkinoille Polkumyynnillä (112) Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuuden, joka ilmeni muun tuotavien jatkuvista muassa lämpösiirtotelekopiolaitteiden tapahtuvasta kehittämisestä. tuonnista johtuvien taloudellisten tappioiden laajuuden ja keston perusteella voidaan olettaa, että toimintansa yhteisössä, ellei polkumyyntitoimenpiteitä otettaisi käyttöön. Ilman toimenpiteitä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama hintapaine jatkuisi edelleen ja tekisi tyhjäksi yhteisön tuotannonalan pyrkimykset saada toimintansa kannattavaksi. Mikäli näin kävisi, yhteisöstä katoaisi noin 370 suoraan telekopiolaitteisiin liittyvää työpaikkaa. Sen sijaan toimenpiteiden käyttöön ottamisen ansiosta tuontannonala voisi jatkaa ja kehittää toimintaansa EU:ssa. tuotannonala lopettaisi (113) Lisäksi katsotaan, että polkumyyntitullien käyttöön ottamisella on välitön ja välillinen suotuisa vaikutus noin 4000 työpaikkaan eli noin tuhanteen yhteisön tuottajien työntekijään (Philips, Sagem ja tehtaat Japanissa) ja kolmeen tuhanteen 20- työpaikkaan teollisuustyöpaikka tällä alalla synnyttää vähintään kolme muuta työpaikkaa). toimitusten alalla (arvion mukaan yksi liitännäispalvelujen ja 5. Etuyhteyttä vailla olevat tuojat/kauppiaat (114) Tutkimuksesta ilmeni, että tarkasteltavana olevat laitteet edustivat etuyhteyttä vailla olevien tuojien ja kauppiaiden kokonaistoiminnoista yleensä vain pientä osaa, keskimäärin yhtä prosenttia liikevaihdosta. Yhteistyöhön osallistuneiden tuojien osalta liittynyt työllisyysvaikutusta eikä merkittäviä investointeja. Kaikki nämä yritykset, yhtä poikkeusta lukuun ottamatta, totesivat, että polkumyyntitulleilla ei olisi merkittävää vaikutusta kokonaismyyntiin, voittoon ja työllisyyteen. tuotteisiin ei suoranaisesti tarkasteltavana oleviin 6. Kuluttajat (115) Lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen seurauksena kyseisistä maista tuotujen tuotteiden keskimääräiset kuluttajahinnat nousisivat noin 12 prosenttia, kun oletetaan, että korkeiden polkumyyntitullien (40-89 prosenttia) alaiset viejät lopettaisivat laitteiden viennin yhteisön markkinoille ja että muut viejät edelleen myisivät yhteisön markkinoilla. Keskimääräistä matalampien polkumyyntitullien kohteena olevien viejien - joiden osuus kyseisistä maista tulevasta viennistä on noin 70 prosenttia - yksittäiset hinnankorotukset olisivat alhaisempia, noin 3-9 prosenttia. Kun telekopiolaitteen keskimääräinen käyttöikä on noin viisi vuotta, polkumyyntitullit nostavat laitteen vuosikustannuksia noin lieventäisi osittain vielä kuudella eculla. Suhteellisen pieniä kustannuksia telekopiolaitteiden normaali hintojen aleneminen. laitteita (116) Tuotujen tuotteiden hinnannoususta riippumatta kuluttajat voivat edelleen luottaa siihen, että kaikki yhteisön tuottajat saattavat laitteita markkinoille yhä enenevässä määrin. On odotettavissa, että polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvaa vuoden 1996 35 prosentista noin 50 prosenttiin. Yhteisön tuottajat pitänevät hintansa vakaina hyötyäkseen suuremmista johtanevat ja myyntimääristä, markkinaosuuksista yksikkökustannusten alenemiseen ja parempiin taloudellisiin tuloksiin. puolestaan jotka ( 117) Euroopan kuluttajajärjestö BEUC ei pyynnöistä huolimatta osallistunut menettelyyn eikä esittänyt huomautuksia. (118) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että taakka, joka kuluttajille aiheutuu yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuonnissa käyttöön otetuista polkumyyntitulleista, on kohtuullinen verrattuna hyötyyn, joka saadaan teollisen toiminnan työpaikkojen säilymisestä yhteisössä. ja korkeaa ammattitaitoa vaativien jatkumisesta 7. Tietoyhteiskunta (119) Väitettiin, että polkumyyntitullien käyttöön ottaminen vaikuttaisi haitallisesti tietoyhteiskunnan kehitykseen. 21 (120) Singaporessa 1996 vuonna koskevassa sopimuksessa todetaan nimenomaisesti, että sopimuksessa ei millään tavoin puututa tarvittavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamiseen. Lisäksi katsotaan, että edellä mainittu kuluttajiin kohdistuva kohtuullinen vaikutus ei heikennä tarkasteltavana olevien tuotteiden kysyntää. tietotekniikkatuotteita tehdyssä 8. Polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus kilpailuun (121) Niiden joille viejien vahvistettiin ja osalta, ja joiden harjoittamaan vientiin kohdistettaisiin korkeat vahinkomarginaalit polkumyyntitullit, polkumyyntitullien käyttöön ottaminen johtanee viejien myynnin määrän ja markkinaosuuden laskuun. Polkumyyntitullien vaikutus säilyy kuitenkin lievänä useimpien viejien tapauksessa, eikä ole odotettavissa, että näiden viejien kilpailutilanne heikkenisi merkittävästi. Näin ollen markkinoilla tulee yhä olemaan huomattavan useita yhteisön tuottajien vahvoja kilpailijoita. polkumyynti- korkeat 9. Päätelmä ( 122) Edeltävän perusteella katsotaan, että ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. H. LOPULLINEN TULLI 1. Vahinkomarginaalit (123) Jotta voitaisiin määritellä, minkä tasoinen tulli poistaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon, katsottiin, että olisi laskettava hintataso, joka perustuisi yhteisön tuotannonalan tuotantokustannuksiin ja kohtuulliseen voittoon. Asianmukaisena voittomarginaalin vähimmäistasona pidettiin 10,7 prosenttia Lisäksi katsotaan, että nyt ja tulevaisuudessa tarvitaan tehokasta ja lisääntyvää tutkimusta ja kehitystä, kun otetaan huomioon erityisesti laitteiden koon pieneneminen ja tietoliikennetekniikan kehitystä seuraavat uudet laitesukupolvet. Edellä mainittu voittomarginaali on riittävä varmistamaan varoja uusiin tuotetyyppeihin tarvittaviin investointeihin ja antamaan jo tehdyille investoinneille kohtuullisen tuoton. liikevaihdosta. (124) Lisäksi katsotaan, että tämä voittomarginaali vastaa tarkasteltujen viejien kotimarkkinoiden myynnistä saamia marginaaleja ja että se vastaa myös niitä voittomarginaaleja, joita on aiemmin käytetty samankaltaisia tuotannonaloja koskeneissa polkumyyntitapauksissa (näissä tapauksissa, jotka koskivat muun videokasetteja, muassa väritelevisioita, magneetti levyjä, ja televisiokamerajärjestelmiä, käytettiin voittomarginaalina 10-12 prosenttia liikevaihdosta). alumiinielektrolyyttikondensaattoreita pienikuvaruutuisia äänikasetteja, (125) Vahingon poistamiseksi laskettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä ja toimitusehtojen erojen mukaiseksi samassa kaupan portaassa, sekä edellä esitetyn jota oli asianmukaisesti oikaistu maksu- tuontihintaa, tarvittava taso - 2 2- mukaisesti määritettyä yhteisön tuotannonalan vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. tuotteiden painotetusta Laskelman keskimääräisestä arvosta vapaasti yhteisön rajalla. Tällä perusteella määritetyt vahinkomarginaalit ovat seuraavat: ilmaistiin prosentteina luotujen tulokset MAA YRITYS VAHINKO- MARGINAALI % Japani Brother Industries, Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. , Ltd. Ltd. Muut Kiinan kansantasavalta lighsonic Industrial Ltd. , Hongkong Murata Machinery Ltd. Muut Korea Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. , Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Muut Singapore Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd. Muut Taiwan Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Muut Thaimaa Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Muut Malesia Kaikki (yhteistyön puuttuminen) 2. Lopulliset tullit -23 7,0 28,1 34,9 59,3 23,5 74,2 61,6 50,8 17,4 54,8 73,1 7,7 39,5 32,4 35,8 36,6 40,7 47,3 89,9 (126) Lopulliset polkumyyntitullit asetetaan todettujen polkumyyntimarginaalien tai, jos vahinkomarginaalit ovat alhaisemmat, vahinkomarginaalien tasolle. Prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnoista ilmaistut tullit ovat seuraavat: MAA YRITYS LOPULLINEN TULLI Japani Brother Industries Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. Ltd. Muut Kiinan kansantasavalta Highsonic Industrial Ltd. , Hongkong Murata Machinery Ltd. Muut Korea Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Muut Singapore Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd. Muut Taiwan Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Muut Thaimaa Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Muut Malesia Kaikki 7,0 % 28,1 % 34,9 % 23,2 % 21,2 % 51,6% 11,6% 9,2% 17,4 % 7,5 % 25,1 % 7,7 % 3 9 , 5% 6 , 0% 35,8 % 36,6 % 10,4% 22,6 % 89,9 % I. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN 24 (127) Vievien tuottajien ja maiden osalta todettujen polkumyyntimarginaalien suuruus ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon vakavuus huomioon ottaen pidetään tarpeellisena, että väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti lopullisten tullien määräisinä. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: / artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa CN-koodiin 8517 21 00 (Taric-koodi 8517 21 0010) kuuluvia Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporesta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevia telekopiolaitteita, joiden paino on enintään 5 kilogrammaa ja joiden runko- osan enimmäismitat (leveys x syvyys x korkeus) ovat 470 mm x 450 mm x 170 laser- tai mm, lukuunottamatta telekopiolaitteita, jotka käyttävät mustesuihku-, LED-tulostustekniikkaa. Lopullinen polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana - 2. nettohinnasta on tuotteiden alkuperämaan mukaan seuraava: Ma^ I Lopullinen tulli I T^ic-lisakoodi Kiinan kansantasavalta Japani Korean tasavalta Malesia Singapore Taiwan Thaimaa (%) 51,6 34,9 25,1 89,8 39,5 36,6 22,6 8900 8900 8900 8900 8900 8900 Edellä säädettyjä tulleja ei sovelleta seuraavassa lueteltujen yritysten valmistamiin tuotteisiin, joihin sovelletaan sen sijaan seuraavia polkumyyntitulleja: Maa Yritys Lopullinen tulli Kiinan -Murata Machinery (H. K. ) Ltd. 21,2 Taric- lisakoodi 8458 25 kansan- tasavalta (Hongkong) - Highsonic Industrial Ltd. (Hongkong) Japani - Brother Industries Ltd. - Tottori Sanyo Electric Co. Ltd. Korean tasavalta - Dacvvoo Telecom Ltd. - Tae II Media (o. Ltd. - Samsung Electronics (o. Ltd. - Nixxo Telecom Co. Ltd. Singapore - Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd. Taiwan Kinpo Electronics Inc. - Sampo Corporation Thaima a - Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. 23,2 7,0 28,1 11,6 0,2 17,4 7,5 7,7 6,0 35,8 10,4 8459 8430 8431 8434 8435 8436 8437 8438 8439 8442 8457 3. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla 1. Komissio toteuttaa asetuksella, asianomaisen osapuolen asianmukaisesti perustellusta hakemuksesta ja neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, tarvittavat toimenpiteet sulkeakseen pois tämän asetuksen soveltamisalasta sellaiset edellä 1 artiklassa säädetyt paino- ja kokokriteerit täyttävät ammattikäyttöön tarkoitetut telekopiolaitteet yhdessä sekä matkapuhelimen kanssa. telekopiolaitteet, kannettavat ainoastaan käytetään joita 2. Mikäli hakemus todetaan perustelluksi, tämän asetuksen 1 artiklan nojalla syntynyt tullivelka peruutetaan taannehtivasti hakemuksen jättämispäivästä alkaen. 3 artikla 1. Kannetaan lopullisesti asetuksen (EY) N:o 2140/97 mukaisesti väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otetun tullin määrän mukaisesti. 2. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät. -26 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. ehty Brysselissä Neuvoston puolesta - 2 7- ISSN 1024-4492 KOM(98) 193 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 11 10 15 Luettelonumero : CB-CO-98-203-FI-C ISBN 92-78-32615-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 'h-


title: Rozhodnutie Spoločného výboru EHS č. 23/98 z 31. marca 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VI (Sociálne zabezpečenie) k Dohode o EHP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
administrative formalities
agreement (EU)
form
migrant worker
social security

formats: html pdf print

text: 11/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 123 21998D1119(02) 19. 11. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 310/3 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHS č. 23/98 z 31. marca 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VI (Sociálne zabezpečenie) k Dohode o EHP SPOLOČNÝ VÝBOR EHP, so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ktorá bola upravená Protokolom upravujú- cim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej označovanú ako „dohoda“, a najmä na jej článok 98, keďže príloha VI k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 82/97 z 12 novembra 1997 (1); keďže rozhodnutie č. 158 z 27. novembra 1995 o vzorových tlačivách potrebných na uplatnenie nariadení Rady (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72 (E 201 až E 215) (2), ktoré prijala administratívna Komisia Európskych spoločenstiev o sociálnom zabezpečení migrujúcich pracovníkov sa má zahrnúť do dohody, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Do bodu 3. 23 (rozhodnutie č. 130), v prílohe VI k dohode sa pridá táto zarážka: „— 396 D 0732: rozhodnutie č. 158 z 27. novembra 1995 (E 201 to 215) (Ú. v. ES L 336, 27. 12. 1996, s. 1). “ Texty rozhodnutia č. 158 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú prílohami týchto jazykových verzií tohto rozhodnutia, sú autentické. Článok 2 Článok 3 Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť 1. apríla 1998, ak boli spoločnému výboru EHP urobené oznáme- nia podľa článku 103 ods. 1 dohody. Toto rozhodnutie bude uverejnené v oddiele EHP a v doplnku EHP k Úradnom vestníku Európskych spoločen- stiev. Článok 4 V Bruseli 31. marca 1998 (1) Ú. v. ES L 193, 7. 5. 1998, s. 11. (2) Ú. v. ES L 336, 27. 12. 1996, s. 1. Za Spoločný výbor EHP predseda F. BARBASO


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Richtlinie des Rates über Flughafengebühren (KOM(97)0154 C4- 0362/97 97/0127(SYN))

eurovoc_concepts:
airport
charges for use of infrastructure
liberalisation of the market
provision of services

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 723/98 of 31 March 1998 fixing the rates of the refunds applicable to certain milk products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk

formats: pdf print

text: L 100/40 EN Official Journal of the European Communities 1. 4. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 723/98 of 31 March 1998 fixing the rates of the refunds applicable to certain milk products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 804/68 of 27 June 1968 on the common organization of the market in milk and milk products (1), as last amended by Regula- tion (EC) No 1587/96 (2), and in particular Article 17 (3) thereof, Whereas Article 17 (1) of Regulation (EEC) No 804/68 the difference between prices in inter- provides that national trade for the products listed in Article 1 (a), (b), (c), (d), (e), and (g) of that Regulation and prices within the Community may be covered by an export refund; whereas Commission Regulation (EC) No 1222/94 of 30 May 1994 laying down common implementing rules for granting export refunds on certain agricultural products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty, and criteria for such refunds (3), as last amended by Regulation (EC) No 1909/ 97 (4), specifies the products for which a rate of refund should be fixed, to be applied where these products are exported in the form of goods listed in the Annex to Regulation (EEC) No 804/68; fixing the amount of Whereas, in accordance with the first subparagraph of Article 4 (1) of Regulation (EC) No 1222/94, the rate of the refund per 100 kilograms for each of the basic prod- ucts in question must be fixed for each month; Whereas Article 4 (3) of Regulation (EC) No 1222/94 provides that, when the rate of the refund is being fixed, account should be taken, where necessary, of production refunds, aids or other measures having equivalent effect applicable in all Member States in accordance with the Regulation on the common organization of the market in the product in question to the basic products listed in Annex A to that Regulation or to assimilated products; Whereas Article 11 (1) of Regulation (EEC) No 804/68 provides for the payment of aid for Community-produced skimmed milk processed into casein if such milk and the casein manufactured from it fulfil certain conditions set out in Article 1 of Council Regulation (EEC) No 987/68 of 15 July 1968 laying down general rules for granting aid for skimmed milk processed into casein or caseinates (5), as last amended by Regulation (EEC) No 1435/90 (6); Whereas Commission Regulation (EC) No 2571/97 of 15 December 1997 on the sale of butter at reduced prices and the granting of aid for cream, butter and concentrated butter for use in the manufacture of pastry products, ice-cream and other foodstuffs (7), lays down that butter and cream at reduced prices should be made available to industries which manufacture certain goods; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Milk and Milk Products, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 1. The rates of the refunds applicable to the basic prod- ucts appearing in Annex A to Regulation (EC) No 1222/ 94 and listed in Article 1 of Regulation (EEC) No 804/68, exported in the form of goods listed in the Annex to Regulation (EEC) No 804/68, are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. 2. No rates of refund are fixed for any of the products referred to in the preceding paragraph which are not listed in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 April 1998. (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 13. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 21. (3) OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5. (4) OJ L 268, 1. 10. 1997, p. 20. (5) OJ L 169, 18. 7. 1968, p. 6. (6) OJ L 138, 31. 5. 1990, p. 8. (7) OJ L 350, 20. 12. 1997, p. 3. 1. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 100/41 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 31 March 1998. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission to the Commission Regulation of 31 March 1998 fixing the rates of the refunds applicable to certain milk products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty ANNEX CN code Description ex 0402 10 19 Powdered milk, in granules or other solid forms, not con- taining added sugar or other sweetening matter, with a fat content not exceeding 1,5 % by weight (PG 2): (a) On exportation of goods of CN code 3501 (b) On exportation of other goods ex 0402 21 19 Powdered milk, in granules or other solid forms, not con- taining added sugar or other sweetening matter, with a fat content of 26 % by weight (PG 3): (a) Where goods incorporating, in the form of products assimilated to PG 3, reduced-price butter or cream obtained pursuant to Regulation (EEC) No 2571/97 are exported (b) On exportation of other goods ex 0405 10 Butter, with a fat content by weight of 82 % (PG 6): (a) Where goods containing reduced-price butter or cream which have been manufactured in accordance with the conditions provided for in Regulation (EEC) No 2571/97 are exported (b) On exportation of goods of CN code 2106 90 98 con- taining 40 % or more by weight of milk fat (c) On exportation of other goods (ECU/100 kg) Rate of refund (cid:190) 68,00 64,59 102,60 45,00 177,25 170,00


title: Beschluß über den Gemeinsamen Standpunkt des Rates im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie des Rates zur Änderung der Richtlinie 95/21/EG zur Durchsetzung internationaler Normen für die Schiffssicherheit, die Verhütung von Verschmutzung und die Lebens- und Arbeitsbedingungen an Bord von Schiffen, die Gemeinschaftshäfen anlaufen und in Hoheitsgewässern der Mitgliedstaaten fahren (Hafenstaatkontrolle) (C4-0082/98 97/ 0215(SYN))

eurovoc_concepts:
EU waters
comitology
harbour installation
maritime safety
prevention of pollution
safety standard
vessel


title: 98/331/EY: Euroopan parlamentin päätös, tehty 31 päivänä maaliskuuta 1998, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön hallintoneuvostolle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 1996 osalta

eurovoc_concepts:
Eurofound
European Parliament
board of directors
budgetary discharge
implementation of the budget

text: L 146/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 5. 98 EUROOPAN PARLAMENTIN P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, vastuuvapauden my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132) Euroopan elin- ja ty(cid:148)olojen kehitt(cid:132)miss(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n hallinto- neuvostolle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 1996 osalta (98/331/EY) EUROOPAN PARLAMENTTI, joka (cid:190) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 206 artiklan, (cid:190) ottaa huomioon Euroopan elin- ja ty(cid:148)olojen kehitt(cid:132)miss(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen ja tilintarkastus- tuomioistuimen siit(cid:132) laatiman kertomuksen (C4-0052/98) (1), (cid:190) ottaa huomioon neuvoston 9. maaliskuuta 1998 antaman suosituksen (C4-0165/98), (cid:190) ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinn(cid:148)n ja sosiaali- ja ty(cid:148)llisyysasiain valiokunnan lausunnon (A4-0092/98), A. ottaa huomioon, ett(cid:132) tilintarkastustuomioistuin katsoo, ett(cid:132) 31. joulukuuta 1996 p(cid:132)(cid:132)ttyneen varainhoitovuoden tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat kokonaisuudes- saan lailliset ja asianmukaiset; 1. Panee merkille seuraavat luvut Euroopan elin- ja ty(cid:148)olojen kehitt(cid:132)miss(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n tileiss(cid:132): Varainhoitovuosi 1996 Tulot 1. Komissiolta saatu tuki 2. Pankkikorot 3. Muut tulot Menot 1. Lopulliset talousarviom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahat 2. Sitoumukset 3. K(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahat 4. Maksut 5. Siirrot vuodelta 1995 6. Siirretyist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahoista suoritetut maksut 7. Siirretyt ja peruuntuneet m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahat (5-6) 8. Siirrot vuodelle 1997 (ecua) 13 106 034,08 12 895 623,67 120 422,93 89 978,48 13 800 000,00 13 603 844,28 196 155,72 10 505 529,17 3 011 938,09 2 869 742,60 142 195,49 3 098 315,11 2. Odottaa, ett(cid:132) siihen menness(cid:132) kun vastuuvapauden my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s varainhoito- vuoden 1997 osalta on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tehd(cid:132), ratkaistaan j(cid:132)ljell(cid:132) olevat tekniset ongelmat, jotka vaikut- tavat tulojen ja menojen hyv(cid:132)ksyj(cid:132)n ja tilinpit(cid:132)j(cid:132)n teht(cid:132)vien erottamiseen; 3. Pyyt(cid:132)(cid:132) elin- ja ty(cid:148)olojen kehitt(cid:132)miss(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n ja Euroopan ty(cid:148)turvallisuus- ja ty(cid:148)terveysviraston hallintoneuvostoja viipym(cid:132)tt(cid:132) hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132)n ”yhteisymm(cid:132)rrysmuistionsa”, niin ett(cid:132) niiden v(cid:132)lille perustetaan j(cid:132)rjestelm(cid:132)llinen yhteisty(cid:148); odottaa n(cid:132)iden elinten johtajien esitt(cid:132)v(cid:132)n muis- tion ty(cid:148)llisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnalle, talousarvion valvontavaliokunnalle ja budjettiva- liokunnalle heti kun se hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n; 4. Kiinnitt(cid:132)(cid:132) tilintarkastustuomioistuimen huomion siihen, ett(cid:132) koordinointi osasto F:n kanssa ja ja ty(cid:148)terveysvirastolle eik(cid:132) elin- on nyky(cid:132)(cid:132)n ensisijaisesti Euroopan ty(cid:148)turvallisuus- ty(cid:148)olojen kehitt(cid:132)miss(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)lle kuuluva asia; (1) EYVL C 393, 29. 12. 1997, s. 10 16. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 146/31 5. Huomauttaa, ett(cid:132) s(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n teht(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) on neuvoa kaikkia EU:n toimielimi(cid:132), my(cid:148)s Euroopan parlamenttia; odottaa, ett(cid:132) kaikille toimielimille annetaan mahdollisuus osallistua s(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n ty(cid:148)ohjelman laatimiseen oikeaan aikaan, jotta voidaan varmistaa ett(cid:132) s(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n ty(cid:148) on niiden ohjelmiin sopivaa; 6. My(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen perusteella vastuuvapauden Euroopan elin- ja ty(cid:148)olojen kehitt(cid:132)miss(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n hallintoneuvostolle sen talousarvion toteuttamisesta va- rainhoitovuoden 1996 osalta; 7. Kehottaa puhemiest(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)litt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen Euroopan elin- ja ty(cid:148)olojen kehitt(cid:132)mis- s(cid:132)(cid:132)ti(cid:148)n hallintoneuvostolle, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sek(cid:132) julkaisemaan sen Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) (L-sarja). P(cid:132)(cid:132)sihteeri Julian PRIESTLEY Puhemies Jos(cid:130) Mar(cid:146)a GIL-ROBLES


title: Commission Regulation (EC) No 729/98 of 31 March 1998 amending Commission Regulation (EC) No 2577/97 concerning imports of certain textile products originating in the Russian Federation

eurovoc_concepts:
Russia
import licence
import policy
originating product
quantitative restriction
textile product

text: L 100/52 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 1. 4. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 729/98 of 31 March 1998 amending Commission Regulation (EC) No 2577/97 concerning imports of certain textile products originating in the Russian Federation THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 517/94 of 7 textile March 1994 on common rules for imports of products from certain third countries not covered by bila- teral agreements, protocols or other arrangements, or by other last amended by Commission Regulation (EC) No 1457/97 (2), and in particular Article 12(2) in conjunction with Article 25(5) thereof, specific Community rules (1), import as Whereas the Agreement in the form of an Exchange of Letters between the European Community and the Russian Federation on trade in textile products initialled on 19 December 1995 expired on 31 December 1996 and whereas, pending the completion of negotiations directed towards the initialling of a new agreement with the Russian Federation, Commission Regulations (EC) No 2446/96 (3), (EC) No 562/97 (4), (EC) No 1025/97 (5) and (EC) No 2577/97 (6) were adopted in order to safeguard the economic interests of the Community in the further conduct of trade in textile products with that country; Whereas a new textile agreement with the Russian Federation has been initialled on 28 March 1998; whereas this agreement provides for the elimination of any quant- itative restriction in trade of textile products between the Parties as of 1 May 1998; Whereas the measures introduced by Regulation (EC) No 2577/97 are applicable until 31 March 1998; Whereas it is therefore necessary, given the sensitivity of the textiles and clothing sector, to maintain the present import regime for an additional period of one month starting on 1 April 1998 and to establish quantitative limits proportionately to the former limits; Whereas the proposed measures are in accordance with the opinion of the Committee set up by Regulation (EC) No 517/94, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EC) No 2577/97 is amended as follows: 1. In Article 7 the date ‘31 March 1998’ shall be replaced by ‘30 April 1998’. 2. Annexes I and II shall be replaced by the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 April 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 31 March 1998. For the Commission Leon BRITTAN Vice-President (1) OJ L 67, 10. 3. 1994, p. 1. (2) OJ L 199, 26. 7. 1997, p. 6. (3) OJ L 333, 21. 12. 1996, p. 7. (4) OJ L 85, 27. 3. 1997, p. 38. (5) OJ L 150, 7. 6. 1997, p. 20. (6) OJ L 350, 20. 12. 1997, p. 60. 1. 4. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 100/53 ANNEX ‘ANNEX I Community quantitative limits referred to in Article 1(1) applicable from 1 January 1998 to 30 April 1998 Category (*) Unit Quantity 1 2 2a 3 4 5 6 7 8 9 20 22 39 12 13 15 16 21 24 29 83 33 37 50 74 90 115 117 118 tonnes tonnes tonnes tonnes 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces tonnes tonnes tonnes tonnes 1 000 pairs 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces tonnes tonnes tonnes tonnes 1 000 pieces tonnes tonnes tonnes tonnes 1 804 5 344 411 701 1 003 637 1 117 315 959 653 947 513 335 1 572 2 063 395 287 474 488 219 163 184 634 197 211 339 170 607 358 (*) The full description of products falling within these categories is set out in Annex I to Regulation (EC) No 517/94. L 100/54 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 1. 4. 98 ANNEX II OUTWARD PROCESSING TRAFFIC Community quantitative limits referred to in Article 1(2) applicable from 1 January 1998 to 30 April 1998 Category (*) Unit Quantity 4 5 6 7 8 12 13 15 16 21 24 29 83 74 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pairs 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces 1 000 pieces tonnes 1 000 pieces 347 796 2 202 1 406 1 274 1 698 501 1 332 487 1 931 982 1 530 175 351 (*) The full description of products falling within these categories is set out in Annex I of Regulation (EC) No 517/94. ’


title: QUESTION ECRITE no 1005/98 de Caroline JACKSON au Conseil. Proposition de directive sur la publicité pour les produits du tabac

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
advertising
legal adviser
opinion
proposal (EU)
sponsorship
tobacco industry

text: C 323/104 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 21. 10. 98 Re·ponse (6 juillet 1998) La de·claration publie·e dans la presse, a‘ laquelle se re·fe‘rent les Honorables Parlementaires, a e·te· de·mentie a‘ la fois par l(cid:146)Ambassadeur de Slove·nie en Italie et par le Ministe‘re des Affaires e·trange‘res de Ljubljana. (98/C 323/156) QUESTION E· CRITE P-1005/98 pose·e par Caroline Jackson (PPE) au Conseil (31 mars 1998) Objet: Proposition de directive sur la publicite· pour les produits du tabac Le 12 fe·vrier 1998, le Conseil a adopte· une position commune sur la proposition de directive mentionne·e ci-dessus, laquelle va plus loin que la proposition pre·ce·dente pre·sente·e en 1992, dans la mesure ou‘ elle interdit le parrainage ainsi que toutes les formes de communication commerciale pour les produits du tabac. Il semble qu(cid:146)en 1993, le service juridique du Conseil ait estime· que la proposition de directive de 1992 ne pouvait se fonder ni sur l(cid:146)article 100 A ni sur aucun autre article du Traite·. 1. Le Conseil pourrait-il confirmer si tel est le cas? Dans l(cid:146)affirmative, pourrait-il confirmer si le service juridique a e·te· invite· a‘ e·mettre un avis sur le texte de la 2. proposition actuelle ou s(cid:146)il a propose· de le faire de sa propre initiative? Dans la ne·gative, pourrait-il indiquer en quoi les dispositions de la proposition actuelle diffe‘rent de la 3. proposition de directive de 1992 au point de priver de pertinence l(cid:146)avis du service juridique? Re·ponse (13/14 juillet 1998) Le Conseil est assiste· dans ses de·libe·rations par un Service juridique, dont le ro(cid:136)le est de fournir un avis 1. juridique inde·pendant au Conseil. Ces avis sont donne·s par e·crit ou oralement soit au Conseil lui-me(cid:136)me, soit a‘ ses instances pre·paratoires. Ils sont internes au Conseil. 2. Dans le cas pre·cis auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire fait re·fe·rence, il ne serait pas approprie· de confirmer ou d(cid:146)infirmer l(cid:146)existence d(cid:146)un avis tel que celui mentionne· dans la question, ou d(cid:146)indiquer si un tel avis a e·te· modifie· ou comple·te· par e·crit ou oralement, a‘ la lumie‘re du texte effectivement adopte· par le Conseil le 12 fe·vrier 1998. (98/C 323/157) QUESTION E· CRITE E-1010/98 pose·e par Ernesto Caccavale (UPE) a‘ la Commission (6 avril 1998) Objet: Infraction commise par la municipalite· de Naples dans le domaine des marche·s publics La Commission a ouvert une proce·dure d(cid:146)infraction contre l(cid:146)Italie concernant le domaine des marche·s publics. Elle a en particulier accuse· la municipalite· de Naples a‘ propos de la gestion d(cid:146)une proce·dure d(cid:146)adjudication publique de services concernant la collecte de de·chets urbains. L(cid:146)appel a‘ la concurrence s(cid:146)est re·ve·le· incomplet et en infraction totale a‘ la directive communautaire 92/50/CEE relative aux marche·s publics et aux services. En effet, on a constate· des manquements flagrants, tels que l(cid:146)absence de certaines indications obligatoires concernant les crite‘res de se·lection, l(cid:146)existence de dispositions discriminatoires a‘ l(cid:146)encontre d(cid:146)e·ventuels ope·rateurs e·trangers, le retard avec lequel le cahier des charges a e·te· ouvert et la fixation, pour la pre·sentation des offres, d(cid:146)un de·lai infe·rieur au de·lai minimal pre·vu par la re·glementation communautaire


title: WRITTEN QUESTION No. 992/98 by Iñigo MÉNDEZ DE VIGO to the Council. Chemical arsenal in the Baltic

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
Russia
chemical pollution
chemical product
chemical weapon
container
international cooperation
man-made disaster
marine pollution
toxic substance

text: C 13/14 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 1. 1999 (1999/C 13/019) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0992/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Iæigo MØndez de Vigo (PPE) neuvostolle (31. maaliskuuta 1998) Aihe: It(cid:228)meren kemiallisten aseiden varastot Kemiallisten aseiden varastojen olemassaolo It(cid:228)meress(cid:228) on tosiasia, ja sen aiheuttama uhka ymp(cid:228)rist(cid:246)lle, taloudelle ja ihmisille on valtavan suuri. 302 000 tonnia sinappikaasua ja muita myrkyllisi(cid:228) aineita muodostivat suurimman osan Saksan kemiallisten aseiden varastosta toisen maailmansodan aikana. Neuvostoliitto laski t(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) 35 000 tonnia mereen tynnyreiss(cid:228) ja metallis(cid:228)ili(cid:246)iss(cid:228), ja USA ja Yhdistynyt kuningaskunta lastasivat loput aseista k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistettuihin laivoihin, jotka upotettiin my(cid:246)hemmin. N(cid:228)iden aineiden joukossa on my(cid:246)s pikraatteja, ja n(cid:228)m(cid:228) eritt(cid:228)in r(cid:228)j(cid:228)hdysalttiit aineet lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t huomattavasti kemiallisen onnettomuuden uhkaa. T(cid:228)m(cid:228)n ongelman ratkaisemiseksi Ven(cid:228)j(cid:228) tarjoaa, paitsi asiantuntijoitansa ja teknologiaansa, my(cid:246)s kansainv(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)ohjelmaa, jonka se v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228) ratkaisevan ongelman nelj(cid:228)ss(cid:228) vuodessa. Onko neuvosto tietoinen tilanteen vakavuudesta? Mit(cid:228) neuvosto on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt tehd(cid:228) It(cid:228)mereen upotettujen kemiallisten aseiden ongelman ratkaisemiseksi? Aikooko neuvosto vastata Ven(cid:228)j(cid:228)n tarjoukseen aloittaa yhteisty(cid:246) sen kanssa? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Neuvosto on tietoinen meriin toisen maailmansodan j(cid:228)lkeen upotettujen kemiallisten aseiden aiheuttamasta ongelmasta, mutta It(cid:228)meren kemiallisten aseiden varastoihin liittyv(cid:228)(cid:228) kysymyst(cid:228) ei ole koskaan otettu k(cid:228)si- telt(cid:228)v(cid:228)ksi neuvostossa. Kysymyst(cid:228) on kuitenkin tarkasteltu Helsingin yleissopimuksen yhteydess(cid:228), jossa Euroopan yhteis(cid:246) on osapuolena. Asian perusteellisen tarkastelun j(cid:228)lkeen Helsingin komissio on tullut siihen tulokseen, ett(cid:228) kyseisten kemiallisten aseiden paikalleen j(cid:228)tt(cid:228)minen aiheuttaa huomattavasti v(cid:228)h(cid:228)isemm(cid:228)n vaaran kuin mahdollinen nosto-operaatio nykyisin saatavilla olevan tekniikan avulla. Ven(cid:228)j(cid:228)n federaatio ei ole esitt(cid:228)nyt asiakirjoja, joissa se analysoisi tilanteeseen liittyv(cid:228)(cid:228) vaaraa, eik(cid:228) se ole tarkentanut ehdotustensa sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228). (1999/C 13/020) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1010/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Napolin kunnan toimiminen yhteis(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten vastaisesti julkisia sopimuksia koskevissa asioissa Komissio on aloittanut rikkomusoikeudenk(cid:228)ynnin Italiaa vastaan julkisia sopimuksia koskevista asioista. Komissio on viime aikoina syytt(cid:228)nyt erityisesti Napolia yhdyskuntaj(cid:228)tteiden ker(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) koskevan julkisen sopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228). Avoimessa tarjouskilpailussa oli puutteita ja siin(cid:228) rikottiin julkisista palveluhan- kinnoista annettua yhteis(cid:246)n direktiivi(cid:228) 92/50/ETY. Ilmeisi(cid:228) laiminly(cid:246)ntej(cid:228) olivat muun muassa valintaperusteita koskevien olennaisten tietojen puuttuminen, mahdollisia ulkomaalaisia toimijoita syrjiv(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, kuluja koskevien t(cid:228)sm(cid:228)llisten tietojen saaminen my(cid:246)h(cid:228)(cid:228)n ja yhteis(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiss(cid:228) vahvistettua v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa lyhyemm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan vahvistaminen tarjousten esitt(cid:228)miselle. Paikallisissa lehdiss(cid:228) julkaistujen artikkeleiden mukaan useita menettelyyn liittyvi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisuuksia on esiintynyt toisen julkisen palveluhankinnan my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228), joka koskee Napolin kunnan kiinte(cid:228)n omaisuuden hallintaa. Tarjouskilpailun keskeytti itse asiassa Campanian alueen aluehallinnollinen tuomioistuin sen vuoksi, ett(cid:228) vaatimukset olivat liian korkeita ja syrjivi(cid:228). Niill(cid:228) ei varmistettu rehellist(cid:228) kilpailua tarjouskilpailumenette- lyss(cid:228) ja lopulta niill(cid:228) olisi suosittu nykyist(cid:228) hallinnoijaa