title: Meddelelse fra Kommissionen om overdragelse af små og mellemstore virksomheder

eurovoc_concepts:
capital transfer tax
fiscal court
small and medium-sized enterprises
tax system
transfer of property

formats: html pdf print

text: C 93/2 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 Meddelelse fra Kommissionen om overdragelse af sm¿ og mellemstore virksomheder (98/C 93/02) (E˘S(cid:220)relevant tekst) INDLEDNING Virksomhedsoverdragelser er et af de centrale elementer i Europa(cid:220)Kommissionens erhvervspolitik(cid:216)(˛). Efter opret(cid:220) telsen og udviklingen af virksomheden er overdragelsen den tredje afg(cid:192)rende fase i en virksomheds livscyklus(cid:216)(ˇ). Der er mange arbejdspladser p¿ spil, n¿r virksomhedens grundl»gger, n¿r pensionsalderen og (cid:192)nsker at afh»nde virksomheden. I unders(cid:192)gelser af nyere dato har konklusionerne v»ret, at mere end 5 millioner virksomheder i EU, hvilket svarer til ca. 30(cid:216)% af alle virksomhederne i EU, st¿r over for at skulle overdrages i de kommende ¿r. Det forventes, at ca. 30(cid:216)% af disse virksomheder, dvs. 1,5 millioner, vil forsvinde som f(cid:192)lge af d¿rlig forberedelse af deres overdragelse. Dette betyder, at ca. 6,3 mio. arbejdspladser vil v»re i fare(cid:216)(—). Europa(cid:220)Kommissionens indsats p¿ dette omr¿de startede den 28. og 29. januar 1993 med afholdelsen af et sympo(cid:220) sium i Bruxelles med det form¿l at f¿ oplysninger om situationen i de enkelte medlemsstater og definere bedste praksis med hensyn til virksomhedsoverdragelser. Dette symposium blev fulgt op af en bred h(cid:192)ring af alle de ber(cid:192)rte parter p¿ grundlag af en s»rlig meddelelse(cid:216)((cid:209)). H(cid:192)ringen f(cid:192)rte den 7. december 1994 til vedtagelse af en formel henstilling fra Kommissionen til medlemsstaterne vedr(cid:192)rende overdragelse af sm¿ og mellemstore virksom(cid:220) heder (SMV’er)(cid:216)((cid:210)). I artikel 9 i henstillingen opfordres medlemsstaterne til senest den 31. december 1996 at underrette Kommis(cid:220) sionen om gennemf(cid:192)rte foranstaltninger. Allerede i l(cid:192)bet af 1996 amnodede Kommissionen alle medlemsstaterne om at indsende forel(cid:192)bige oplysninger vedr(cid:192)rende foran(cid:220) staltninger gennemf(cid:192)rt med hensyn til de forskellige aspekter i henstillingen og verdr(cid:192)rende planer om even(cid:220) tuelle yderligere »ndringer af en eksisterende lovgivning. (˛)(cid:217)(cid:176)Maksimering af europ»iske SMV’ers samlede potentiale for besk»ftigelse, v»kst og konkurrenceevne(cid:133). Forslag til R¿dets afg(cid:192)relse om et tredje fler¿rigt program for SMV’er og h¿ndv»rkssektoren (1997(cid:220)2000), KOM(96) 98 endelig udg. af 20. marts 1996. (ˇ)(cid:217)Det integrerede program til fordel for SMV’er og h¿nd(cid:220) v»rksfagene, KOM(94) 207 endelig udg. af 3. juni 1994. (—)(cid:217)Det Europ»iske Observationscenter for SMV’er, fjerde ¿rsberetning, 1996, s. 183. ((cid:209))(cid:217)Meddelelse fra Kommissionen om overdragelse af virksom(cid:220) heder. Aktioner til gavn for SMV, EFT C 204 af 23. 7. 1994, s. 1. ((cid:210))(cid:217)EFT L 385 af 31. 12. 1994, s. 14 (herefter ben»vnt (cid:176)henstil(cid:220) lingen(cid:133)); se ogs¿ meddelelse med begrundelsen for henstil(cid:220) lingen, EFT C 400 af 31. 12. 1994, s. 1. I sit forslag til R¿dets afg(cid:192)relse om det tredje fler¿rige program for SMV’er gav Kommissionen udtryk for, at den havde til hensigt at freml»gge forslag til yderligere initiativer, herunder en samordnet aktion, p¿ grundlag af en evaluering af opf(cid:192)lgningen af henstillingen fra 1994(cid:216)((cid:211)). R¿dets afg(cid:192)relse af 9. december om det tredje fler¿rige program for SMV’er bekr»ftede m¿lene med en fortsat indsats p¿ dette omr¿de(cid:216)((cid:212)). I forl»ngelse af denne afg(cid:192)relse afholdt Europa(cid:220)Kommissionen den 3. og 4. februar 1997 et forum om overdragelse af virksomheder i Lille (Frankrig). Evalueringen af de oplysninger, der er blevet forelagt af medlemsstaterne samt fremkommet p¿ plenarm(cid:192)derne og i de forskellige workshopper, gav de resultater, der pr»senteres i denne meddelelse. Efter at Kommissionen offentliggjorde sin henstilling, er der flere medlemsstater, der enten har vedtaget eller overvejer at vedtage foranstaltninger til forbedring af det lovgivningsm»ssige og skattem»ssige milj(cid:192) p¿ dette omr¿de. Der er desuden i de fleste medlemsstater et (cid:192)nske om at g(cid:192)re det lettere at overdrage SMV’er. Alle de ber(cid:192)rte parter, dvs. myndighederne, erhvervsorganisa(cid:220) tionerne og virksomhederne selv begynder at forst¿ omfanget af denne opgave. Dette er meget vigtigt, idet et af de vigtigste m¿l med Kommissionens indsats netop er at f¿ de ber(cid:192)rte parter til at forst¿ problemet. GENNEMF˘RTE OG FORESL¯EDE FORANSTALTNINGER De fleste af de allerede gennemf(cid:192)rte foranstaltninger vedr(cid:192)rer »ndringer p¿ det juridiske omr¿de med henblik p¿ at fremme og lette forberedelserne i forbindelse med virksomhedsoverdragelser (jf. punkt A nedenfor). Flere medlemsstater har »ndret skattereglerne i forbindelse med overf(cid:192)rsler, is»r gennem en neds»ttelse af arveaf(cid:220) gifter og beskatningen af gaver (jf. punkt B). Andre initiativer sigter mod af forbedre finansielle muligheder for virksomheder ved overdragelsen (jf. punkt C). Der er desuden en r»kke praktiske aspekter, der kan have stor betydning for en vellykket overdragelse (jf. punkt D). A. (cid:217)Juridiske foranstaltninger vedr(cid:192)rende virksomheds(cid:220) overdragelser I nogle medlemsstater er der i de seneste ¿r blevet juridiske foranstaltninger for at g(cid:192)re det gennemf(cid:192)rt ((cid:211))(cid:217)Jf. ovenfor, fodnote 1, s. 6. ((cid:212))(cid:217)EFT L 6 af 10. 1. 1997, s. 25. 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/3 lettere at overdrage virksomheder. De fleste af foran(cid:220) staltningerne vedr(cid:192)rer privatret og selskabsret. P¿ nogle omr¿der er der sket fremskridt, mens der p¿ andre omr¿der n»sten ikke er sket noget, og forbedringerne er fordelt p¿ medlemsstaterne. F(cid:192)lgende meget ulige omr¿der er af stor betydning: 1. (cid:217)Omdannelse af interessentskaber og kommanditselskaber til anparts(cid:220) eller aktieselskaber og omvendt struktur, og En »ndring af en virksomheds juridiske form (omdan(cid:220) nelse) kan v»re en nyttig ting for overdrageren, fordi forberede en overdragelse med den mest han kan hensigtsm»ssige for virksomhedsoverta(cid:220) geren, der f. eks. kan indf(cid:192)re hensigtsm»ssige procedurer for beslutningstagningen. Der er dog nogle medlems(cid:220) stater, der i s¿danne tilf»lde kr»ver en opl(cid:192)sning af virk(cid:220) somheden og oprettelse af en ny virksomhed, hvilket er et krav, der indeb»rer mange byrder, og ofte hindrer en vellykket overdragelse. Som p¿peget i henstillingens artikel 4, litra a), er det derfor vigtigt, at SMV’erne i alle medlemsstaterne har mulighed for at overg¿ fra en retlig status til en anden, uden at virksomheden f(cid:192)rst skal opl(cid:192)ses. I den tyske lov fra 1994 om virksomhedsomdannelser (Umwandlungsgesetz) blev der indf(cid:192)rt forskellige former for omdannelser som f. eks. fusion, »ndring af juridisk status og opsplitning. Loven indf(cid:192)rte ogs¿ begrebet opdeling af virksomheder i tysk selskabsret. Disse regler g»lder b¿de for anparts(cid:220) og aktieselskaber og for inter(cid:220) essentskaber og kommanditselskaber og kan derfor anvendes ved mange overdragelser af SMV’er. Loven blev ledsaget af skatteregler (Umwandlungssteuergesetz), der skal sikre skatteneutralitet ved omdannelser (jf. B. 4 nedenfor). I henhold til spansk lovgivning findes der allerede i stort omfang muligheder for omdannelse af interessentskaber og kommanditselskaber til anparts(cid:220) eller aktieselskaber og omvendt. til nyoprettet I henhold til lovgivningen i ˘strig (Umwandlungsgesetz) kan anparts(cid:220) og aktieselskaber omdannes ved fusion til fordel for den st(cid:192)rste anparts(cid:220) eller aktiebesidder eller ved omdannelse interessentskab eller kommanditselskab. Disse operationer er blevet gjort lettere i 1996 ved vedtagelsen af skatteregler (Umgr(cid:190)n(cid:220) dungssteuergesetz), der skal sikre skatteneutralitet ved omdannelser (jf. B. 4 nedenfor). Omdannelse af interes(cid:220) sentskaber eller kommanditselskaber til anparts(cid:220) eller aktieselskaber er ikke d»kket af loven, og kan kun finde sted gennem interessentskabets eller kommanditselskabets aktiver (i form af indskud i natura(cid:220) lier) i anparts(cid:220) eller aktieselskabet. Ovenn»vnte skattefri(cid:220) integrering af lovgivningen tagelser g»lder for denne type omdanelser f(cid:192)rst efter, at selskabet har eksisteret i et n»rmere fastsat tidsrum. I henhold til i Finland er det muligt at omdanne et interessentskab eller kommanditselskab til et anparts(cid:220) eller aktieselskab, mens det omvendte ikke er muligt. I Sverige er omdannelseaf selskaber i forbindelse med overdragelser blevet gjort lettere ved vedtagelsen af en ny lov i 1996. Ovenn»vnte lovgivningsinitiativer i forskellige medlems(cid:220) stater har haft en positiv virkning i praksis. Disse erfa(cid:220) ringer b(cid:192)r derfor indg¿ i overvejelserne i andre medlems(cid:220) stater, hvor s¿danne omdannelser ikke er tilladt, eller hvor de rent skattem»ssigt har negative konsekvenser, som f. eks. i Det Forenede Kongerige, Danmark og Irland (jf. bilaget, tabel 2). 2. (cid:217)Forenklede aktieselskaber interessentskaber enkeltmandsvirksomheder, Det b(cid:192)r v»re muligt for SMV’er at omdanne sig fra eller kommanditselskaber til anparts(cid:220) eller aktieselskaber. Det er rigtigt, at et anpartsselskab (S{rl, GmbH) ogs¿ er en juridisk enhed, der i stor udstr»kning er adskilt fra selskabsdeltagerne og kan forts»tte med at eksistere, hvis en af disse d(cid:192)r. Mens denne selskabsform kan v»re velegnet for meget sm¿ selskaber, fordi der kr»ves en mindre selskabskapital, er den mindre hensigtsm»ssig for et mellemstort selskab, fordi dens kreditv»rdighed i bankerne normalt er mindre end et aktieselskabs kredit(cid:220) v»rdighed. I mange lande tillader lovgivningen i (cid:192)vrigt ikke, at en anpartsselskab udsteder ih»ndehaveranparter, hvilket betyder, at det er vanskeligere at overdrage den selskabstype fra anden til tredje generation (og efterf(cid:192)l(cid:220) gende generationer), hvor der normalt skal tages hensyn til mange arvingers krav. Dette kan bedst g(cid:192)res, hvis der er tale om et aktieselskab (SA, AG). Det er af denne grund, at det i henstillingens artikel 4, litra b), anf(cid:192)res, at begrebet forenklet aktieselskab b(cid:192)r indf(cid:192)res i alle medlemsstaternes lovgivning, s¿ledes at alle SMV’er f¿r lettere adgang til at danne et s¿dant selskab, som bedre kan klare en overdragelsesproces, samtidig med, at det giver mulighed for at fordele akti(cid:220) erne mellem nuv»rende og fremtidige arvinger i overens(cid:220) stemmelse med arveretten. forenklet aktieselskab Indtil nu er det kun i Tyskland, at der er blevet indf(cid:192)rt et s¿dant i aktieselskabsloven (Aktiengesetz). Denne lov blev »ndret i 1994 for at g(cid:192)re det lettere for SMV’er at danne et forenklet aktieselskab (kleine Aktiengesellschaft). Med lov»ndringerne er der indf(cid:192)rt nogle lettelser med hensyn til oprettelse og drift af et s¿dant selskab, f. eks. f»rre formaliteter i forbindelse med den ¿rlige generalforsamling, hvis selskabet er under C 93/4 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 en vis st(cid:192)rrelse, fritagelse for kravet om en bestyrelse i selskaber med under 500 ansatte samt mulighed for at udelukke fork(cid:192)bsret til nye aktier. Andre medlemsstater b(cid:192)r overveje at »ndre deres selskabsret, s¿ledes at der bliver mulighed for aktiesel(cid:220) skaber med en enkelt tegner/aktion»r. I Frankrig inde(cid:220) holder Marini(cid:220)rapporten(cid:216)(˛˝) forslag herom. I Frankrig blev Soci~t~ par actions Simplifi~e (SAS) indf(cid:192)rt i 1994. Hensigten med denne juridiske form er imidlertid at lette samarbejdet mellem store selskaber, og det er derfor ikke et hensigtsm»ssigt instrument for alle SMV’er, specielt ikke for de helt sm¿. I en rapport om modernisering af selskabsretten, som blev forelagt for den franske premierminister af medlem af senatet Ph. Martini(cid:216)((cid:213)), foresl¿s det, at det bliver gjort lettere at oprette et s¿dant selskab. Andre medlemsstater b(cid:192)r ogs¿ overveje at g(cid:192)re det lettere at danne et aktieselskab, s¿ denne selskabsform i h(cid:192)jere grad vil kunne anvendes af SMV’er. 4. (cid:217)Virksomhedernes kontinuitet Mange sm¿ og mellemstore virksomheder oprettes, uden at iv»rks»tteren f(cid:192)rst indhenter juridisk r¿dgivning. Det skal selvf(cid:192)lgelig fortsat v»re muligt at g(cid:192)re det p¿ denne m¿de, men det f(cid:192)rer somme tider til en situation, hvor juridiske dispensationer strategiske valgmuligheder og ikke udnyttes optimalt, is»r i tilf»lde af virksomhedseje(cid:220) rens pludselige d(cid:192)d. Mange virksomheder er derfor underlagt bestemmelser, der kr»ver deres oph(cid:192)r. Nogle f¿ »ndringer i den nationale lovgivning kunne forbedre situationen betydeligt: a)(cid:217)Det juridiske kontinuitetsprincip 3. (cid:217)^nmandsaktieselskab Mens aktieselskabet for s¿ vidt ang¿r virksomhedsover(cid:220) dragelser ofte er den bedst egnede juridiske form, er der mange medlemsstater, der har fastsat store krav med hensyn til antal tegnere og/eller aktion»rer. Som et resultat heraf er der mange ledere af sm¿ virksomheder, der afst¿r fra at v»lge denne juridiske form, fordi den er for kompleks. Det tolvte selskabsdirektiv(cid:216)((cid:214)), der tillader oprettelse af selskaber med kun en enkelt deltager, g»lder i princippet for anpartsselskaber. I henhold til artikel 6 g»lder bestemmelserne i dette direktiv ogs¿, hvis en medlemsstat tillader, at et aktieselskab kan v»re et enkeltsmandssel(cid:220) skab. I de mange medlemsstater, der er har indf(cid:192)rt en s¿dan mulighed, g»lder direktivet for anpartsselskaber, mens der for aktieselskaber stadig kr»ves flere stiftere. Af ovenn»vnte grunde vil det ogs¿ v»re (cid:192)nskeligt, at aktieselskaber kan oprettes og drives af en enkelt selskabsdeltager (jf. artikel 4, litra c), i henstillingen). Dette er allerede tilf»ldet i Danmark, Tyskland (siden revideringen af Aktiengesetz i 1994), Finland, Spanien (siden 1995), Nederlandene og Sverige. Siden 1995 har det i Belgien v»ret muligt med en enkelt aktion»r i et aktieselskab, medens der stadig skal v»re mindst to tegnere ved stiftelsen. stadig kun ((cid:213))(cid:217)La modernisation du droit des soci~t~s, Rapport au Premier ministre, La Documentation Fran(cid:136)aise, Collection des Rapports Officiels, Paris 1996. ((cid:214))(cid:217)R¿dets direktiv 89/667/E˘F, EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 40, jf. artikel 2, stk. 1. i de nationale Som p¿peget i henstillingens artikel 5, litra a), b(cid:192)r inter(cid:220) essentskabernes og kommanditselskabernes kontinuitet indf(cid:192)res juridisk princip, s¿ledes at man undg¿r ubegrundede opl(cid:192)sninger af SMV’er. Dette princip findes allerede i Italien og Portugal, og disse to lande repr»senterer bedste praksis p¿ dette omr¿de. lovgivninger som et I Tyskland er dette princip blevet indf(cid:192)rt for personsel(cid:220) skaber inden for de liberale erhverv (ved Partnerschafts(cid:220) gesellschaftengesetz fra 1994). En mere generel indf(cid:192)(cid:220) relse i tysk lovgivning indg¿r i udkastet fra 1996 til forslag til revidering af handelsloven (Handelsrechtsre(cid:220) formgesetz). b)(cid:217)Fork(cid:192)bsret En anden metode til at opn¿ en st(cid:192)rre grad af konti(cid:220) nuitet i interessentskaber og kommanditselskaber kunne v»re indf(cid:192)relsen af en ret for virksomhedsejeren til at overdrage hans eller hendes (cid:176)n»ringsbrev(cid:133), ogs¿ forel(cid:192)(cid:220) bigt, til et familiemedlem i tilf»lde af d(cid:192)d, sygdom eller anden vedvarende uarbejdsdygtighed, der g(cid:192)r det umuligt at videref(cid:192)re virksomheden (som f. eks. indf(cid:192)rt ved lov i Luxembourg i 1988 - Loi r~glementant l’acc(cid:127)s aux professions d’artisan, de commer(cid:136)ant, d’industriel ainsi qu’{ certaines professions lib~rales). selskabslove I Belgien blev der ved en lov om »ndring af de koordi(cid:220) nerede (Loi de R~paration) ¿bnet en mulighed for at anvende godkendelsesklausuler og klau(cid:220) suler om fork(cid:192)bsret i aftaler vedr(cid:192)rende succession eller likvidation af sl»gtninges sameje, hvilket ikke tidligere var tilladt. Virksomhedsejere har s¿ledes nu en st(cid:192)rre (˛˝)(cid:217)Jf. fodnote 8 ovenfor. 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/5 grad af aftalem»ssig frihed med hensyn til planl»gning af virksomhedens succession og videref(cid:192)relse af denne inden for familiens rammer. Dette opn¿s ved at kr»ve en godkendelse fra arvingernes side eller ved at give en af disse fork(cid:192)bsret til selskabet. til generation. Denne form for aftaler anvendes allerede en del i Frankrig og Spanien, hvor de afb(cid:192)der virknin(cid:220) gerne af forbuddet mod aftaler om fremtidig arv. Interessentskaber og kommanditselskaber, der er en meget udbredt selskabsform blandt SMV’er p¿ det euro(cid:220) p»iske kontinent, er en svag form for sammenslutning, n¿r det g»lder om at modst¿ de sp»ndinger, der ofte opst¿r i forbindelse med en overdragelse. Dette g»lder is»r, hvis flere arvinger kr»ver deres andel i virksom(cid:220) heden, og kr»ver den udbetalt i kontanter. Resultatet er, at interessentskaberne og kommanditselskaberne oftest opl(cid:192)ses og dermed oph(cid:192)rer deres (cid:192)konomiske aktivitet og eventuelle arbejdspladser forsvinder. For at forhindre at personselskaber opl(cid:192)ses af arvinger med modstridende interesser har en indf(cid:192)rt en fork(cid:192)bsret eller anden pr»ferenceordning vedr(cid:192)rende andelene i en virksomhed til fordel for en arving, som arbejder forbindelse bestemmelser om kompensation til de andre arvinger (f. eks. i Luxembourg i artikel 815(cid:220)1 til 815(cid:220)18 i Code Civil, som »ndret ved Loi relative { l’organisation de l’indivision et ~tendant l’attribution pr~f~rentielle en case de succession aux entreprises commerciales, industrielles et artisanales af 1993; for s¿ vidt ang¿r landbrugsvirk(cid:220) somheder i Belgien henvises til artikel 4 i lov af 1988). r»kke medlemsstater i virksomheden, i denne samt Det st¿r dog klart, at disse aftaler er et relativt svagt alternativ til egentlige aftaler om fremtidig arv, som er tilladt i de fleste medlemsstater. I de medlemsstater, hvor aftaler om fremtidig arv er forbudte (Italien, Frankrig, Belgien, Spanien, Luxembourg), b(cid:192)r man overveje at tillade dem, idet forbuddet g(cid:192)r egentlig planl»gning vedr(cid:192)rende arv un(cid:192)dvendigt besv»rlig. 5. (cid:217)Administrative og regnskabsm»ssige forenklinger i Det er vigtig for mange virksomheders overlevelse, at de administrative krav forbindelse med overdragelse forenkles p¿ samme m¿de som kravene i forbindelse med oprettelse af virksomheder, dvs. med f»rre formaliteter, kortere behandlingstid og kun ~t enkelt kontaktpunkt, som virksomhedsejeren kan henvende I (cid:192)jeblikket er det f. eks. s¿dan i Italien, at virksomheds(cid:220) ejeren ofte forskellige tidskr»vende administrative kontorer og gennemg¿ procedurer, f(cid:192)r overdragelsen kan finde sted. i kontakt med mange til(cid:216)(˛ˇ). skal sig c)(cid:217)Administratiekantoor, Trust, Fiducie Virksomhedernes kontinuitet ville ogs¿ kunne forbedres gennem indf(cid:192)relsen af en form for certificering af aktier/ anparter i de nationale lovgivninger, som det er tilf»ldet i nederlandsk lovgivning (administratiekantoor). Man overvejer i (cid:192)vrigt at indf(cid:192)re tilsvarende bestemmelser i Belgien. Et endnu mere effektivt instrument ville v»re indf(cid:192)relsen af begrebet (cid:176)trust(cid:133), som kendes fra engelsk ret, eller andre lignende former, som allerede er indf(cid:192)rt i Tysk(cid:220) land (Treuhandgesellschaft) og i Luxembourg (fiducie). Ogs¿ i Belgien og Frankrig overvejer man at indf(cid:192)re fiducie(cid:220)begrebet (jf. Marini(cid:220)rapporten(cid:216)(˛˛)). d)(cid:217)Virksomheds(cid:220)/familieaftaler En anden praktisk metode til sikring af virksomhedens videref(cid:192)relse er de s¿kaldte virksomheds(cid:220)/familieaftaler (pacte d’entreprise, protocole familial). Is»r i familievirk(cid:220) somheder kan man anvende s¿danne aftaler til at videre(cid:220) fra generation ledelsesbestemmelser f(cid:192)re en r»kke I Danmark blev der i 1996 fremsat et lovforslag, der skal lette SMV’ernes administrative byrder. Desuden er med loven af 1996 om selskabsregnskaber blevet indf(cid:192)rt en radikal forenkling af regnskabsreglerne for SMV’er. Der er blevet udarbejdet en standardiseret regnskabsmodel, der g(cid:192)r det lettere for SMV’erne inden for de typiske sektorer som handel, h¿ndv»rk og industri at indsende ¿rsregnskaber. I Finland er der blevet etableret en mini(cid:220) steriel arbejdsgruppe for at finde veje til at forenkle administrationen for mindre virksomheder. B. (cid:217)Skattem»ssige vilk¿r ved overdragelse af virksom(cid:220) heder Overdragelse af virksomheder b(cid:192)r ikke finde sted af skattem»ssige ¿rsager. M¿let b(cid:192)r v»re at sikre, at skatte(cid:220) systemerne ikke er til hinder for en erhvervsm»ssig sund forberedelse af overdragelsen, og at de ikke medf(cid:192)rer, at det bliver n(cid:192)dvendigt at s»lge en virksomhed for at kunne betale skatten. Det helt klare form¿l med skatte(cid:220) politikken med hensyn til overdragelser b(cid:192)r derfor v»re at sikre besk»ftigelsen. Alle er tabere, ogs¿ staten, n¿r der g¿r arbejdspladser tabt som f(cid:192)lge af overdragelser. (˛˛)(cid:217)Jf. fodnote 8 ovenfor. (˛ˇ)(cid:217)Kommissionens henstilling af 22. april 1997, EFT L 145 af 5. 6. 1997, s. 29. C 93/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 Efter offentligg(cid:192)relsen af Kommissionens henstilling er der blevet indf(cid:192)rt en r»kke skattem»ssige »ndringer i medlemsstaterne for at sikre en gunstigere skattebehand(cid:220) ling ved overdragelser. De fleste »ndringer vedr(cid:192)rer arve(cid:220) og gaveafgifter. Der kan skabes en lettelse af skat(cid:220) tebyrden ved virksomhedsoverdragelser ved at reducere de h(cid:192)jeste satser eller ved at indf(cid:192)re afgiftsfritagelser, neds»ttelser, fradrag eller lofter. Hvis lofterne skal have en effekt med hensyn til at sikre virksomheders videref(cid:192)(cid:220) relse, skal de fasts»ttes p¿ et niveau, som SMV’erne kan drage fordel af. Som det er tilf»ldet for de juridiske foranstaltninger, g»lder det ogs¿ generelt for skatteomr¿det, at der er sket fremskridt p¿ nogle omr¿der, mens der p¿ andre omr¿der n»sten ikke er sket noget, og at forbedringerne er meget ulige fordelt p¿ medlemsstaterne. Kapitalvin(cid:220) dingsskat p¿ kapitalafkast, arveafgifter og (hvor en s¿dan afgift findes som s»rskilt afgift) gaveafgift, ofte med meget h(cid:192)je satser, skaber forsat problemer for virksom(cid:220) hedsoverf(cid:192)rsler i n»sten alle medlemsstaterne, uanset om overdragelsen finder sted som gave eller arv inden for familien eller til tredjemand. Is»r f(cid:192)lgende omr¿der er af stor betydning: 1. (cid:217)Gavedispositioner og succession I nogle lande er de h(cid:192)jeste satser for arve(cid:220) og gaveaf(cid:220) gifter stadig meget h(cid:192)je (89(cid:216)% i Belgien, 68(cid:216)% i Neder(cid:220) landene, 65(cid:216)% i Gr»kenland), hvor andre fornylig har indf(cid:192)rt eller planl»gger at indf(cid:192)re mindre afgifter ved overdragelse af virksomheder. I Det Forenede Kongerige er der i nogle tilf»lde 100(cid:216)% fritagelse for arveafgift p¿ virksomhedsaktiver. Hvis virk(cid:220) somheden har v»ret ejet i mindst to ¿r forud for over(cid:220) dragelsen, gives der 100(cid:216)% fritagelse for arveafgift ved i virksomheder og ved overdragelse af kapitalandele overdragelse af unoterede aktier i handelsselskaber (herunder selskaber noteret p¿ Alternative Investment Market), hvis disse har v»ret ejet i mindst to ¿r, uanset bel(cid:192)bsst(cid:192)rrelse og stemmerettigheder. I Sverige betales der f(cid:192)rst arveafgift for virksomheder efter et fradrag p¿ 70(cid:216)000 SEK, og satserne er 10(cid:216)% for bel(cid:192)b p¿ indtil 300(cid:216)000 SEK, 20(cid:216)% for bel(cid:192)b p¿ indtil 600(cid:216)000 SEK og 30(cid:216)% for bel(cid:192)b p¿ over 600(cid:216)000 SEK. I Tyskland er der i 1996 for virksomhedsaktiver blevet indf(cid:192)rt et fradrag p¿ 500(cid:216)000 DEM samt en v»rdireduk(cid:220) tion p¿ 60(cid:216)%. Resten af bel(cid:192)bet beskattes altid i den laveste kategori af skattesatser, dvs. dem der g»lder for de n»rmeste sl»gtninge (mellem 7 og 30(cid:216)%). Arveafgift kan betales i rater over en periode p¿ indtil ti ¿r uden tilskrivning af renter. I Spanien er der nu betydelige skattelettelser ved over(cid:220) dragelse af virksomheder inden for familien. Artikel 20 i den spanske lov om arve(cid:220) og gaveafgifter er for nylig blevet »ndret for at sikre overdragelsen af virksomheder og v»rdipapirer inden for familien. Med »ndringen blev der indf(cid:192)rt en reduktion af beskatningsgrundlaget p¿ 95(cid:216)% for arveafgiften, hvis virksomheder eller v»rdipa(cid:220) pirer overdrages til »gtef»lle eller efterkommere. Med hensyn til overdragelse af kapitalandele er der visse krav, der skal opfyldes. F. eks. skal den p¿g»ldende person besidde mindst 15(cid:216)% og v»re involveret i virksomhedens ledelse. Desuden m¿ erhververen f(cid:192)rst afh»nde andelene efter en periode p¿ ti ¿r. Den samme reduktion g»lder for gaver, hvis giveren er over 65 ¿r eller varigt uarbejds(cid:220) dygtig og ikke l»ngere oppeb»rer en indkomst fra virk(cid:220) somheden. Siden 1. april 1996 har Frankrig nedsat gaveafgiften gennem en reduktion for overdragelser uden modydelse. Skatteneds»ttelsen for gaver blev h»vet fra 25 til 30(cid:216)% i tilf»lde, hvor giveren er under 65 ¿r, og fra 15 til 25(cid:216)%, hvis giveren er mellem 65 og 75 ¿r. En s¿dan ordning, der er begr»nset til gaver, tager dog ikke p¿ tilfredsstil(cid:220) lende vis h(cid:192)jde for uforberedte overdragelser, f. eks. i forbindelse med en virksomhedsejers pludselige d(cid:192)d. Bestemmelserne b(cid:192)r derfor udvides til at omfatte uforbe(cid:220) redte overdragelser. I den flamske del af Belgien er arveafgiften ved overdra(cid:220) gelse af virksomheder i 1996 blevet nedsat til 3(cid:216)% af nettov»rdien af aktiverne i en familievirksomhed, idet beskatningsgrundlaget justeres efter antallet af ansatte. i 1997 godkendte den federale regering i Belgien et lovud(cid:220) kast, der reducerer arveafgiften for virksomheder til 3(cid:216)%, hvis virksomheden overdrages til et familiemedlem, der videref(cid:192)rer virksomheden i mindst fem ¿r. Det er, som omhandlet i artikel 6, litra a), i henstillingen, n(cid:192)dvendigt at s»tte mere ind p¿ at reducere arve(cid:220) og gaveafgifterne ved overdragelse af en virksomheds aktiver. Dette kunne for eksempel g(cid:192)res ved fuldst»ndig fritagelse, reducerede skatterater eller st(cid:192)rre lempelser. Til sidst, udskudt betaling af arveafgift over en l»ngere periode kunne v»re en mulighed, eventuelt ved at iv»rks»tteren kunne arbejde sin skat af over ¿rene. 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/7 2. (cid:217)Overdragelse til tredjemand For s¿ vidt ang¿r overdragelse af virksomheder til tredje(cid:220) mand findes der i nogle medlemsstater allerede frita(cid:220) gelser for eller neds»ttelser af kapitalvindingsskat. Som anf(cid:192)rt i henstillingens artikel 7, litra a), b(cid:192)r s¿danne ordninger finde st(cid:192)rre udbredelse. fordeles over tre ¿r, hvis virksomheden har eksisteret i mindst syv ¿r. Kapitalvinding beskattes til halv sats, hvis overdragelsen skyldes s»lgers d(cid:192)d, arbejdsudygtighed eller tilbagetr»kning i en alder af mindst 60 ¿r. I Frankrig kan 80(cid:216)% af en s¿dan overf(cid:192)rsel blive fritaget fra beskatning eller kun blive beskattet med en fast rate p¿ 5(cid:216)%. 3. (cid:217)Salg til ansatte Is»r b(cid:192)r der gives skatteneds»ttelse ved genivestering af salgsudbytte i en anden virksomhed (roll(cid:220)over relief). S¿danne bestemmelser findes allerede i Irland og i Det Forenede Kongerige, og her g»lder neds»ttelsen ogs¿, selv om salgsudbyttet investeres i et nyt anparts(cid:220) eller aktieselskab. Kapitalvindingen bliver overf(cid:192)rt (rolled(cid:220) over) til den nye anparts(cid:220) eller aktiebeholdning, og der skal kun betales kapitalvindingsskat, hvis virksomheds(cid:220) overdragen s»lger sin beholdning. Den samme mulighed findes i en vis udstr»kning i Tyskland. Overdragelse af en virksomhed til de ansatte er en metode til at bevare de arbejdspladser, den motivation og den ekspertise, der er i virksomheden. Skattebyrden i forbindelse med salg af en virksomhed til de ansatte, kan imidlertid udg(cid:192)re en hindring for en s¿dan operation. Dette var grunden til, at Kommissionen henstillede, at denne type overdragelser skulle have en gunstigere behandling, som beskrevet i henstillingens artikel 7, litra b). Ligeledes b(cid:192)r man i andre medlemsstater indf(cid:192)re neds»t(cid:220) telser, der fremmer overdragelser, n¿r virksomhedsejeren har n¿et en vis alder (neds»ttelse ved pensionering), som man allerede har gjort det i ˘strig, Belgien, Tyskland, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. I Tyskland g»lder det, at ejeren, hvis han er over 55 ¿r, f¿r et fradrag p¿ 60(cid:216)000 DEM. Dette fradrag neds»ttes med kapitalvinding, der overstiger 300(cid:216)000 DEM og bortfalder helt hvis kapitalvindingen overstiger 360(cid:216)000 DEM. Hvis salgsprovenuet overstiger 15 millioner DEM, er skattesatsen kun 50(cid:216)% af den normale sats. Siden gennemf(cid:192)relsen af finansloven for 1995 g»lder det i Irland, at en ejer af en lille virksomhed, hvis han er over 55 ¿r, kan tr»kke sig tilbage og overdrage sin fami(cid:220) lievirksomhed til hvem som helst uden at skulle svare kapitalvindingsskat af de f(cid:192)rste 250(cid:216)000 IEP af salgs(cid:220) prisen. Ogs¿ i Det Forenede Kongerige er neds»ttelsen af kapitalvindingsskat ved pensionering blevet udvidet for nylig. Aldersgr»nsen for at kunne nyde godt af denne neds»ttelse ved overdragelse er blevet sat ned fra 55 til 50 ¿r. Hvis en fuldtidsbesk»ftiget investor (full(cid:220)time working investor) afh»nder hele eller en del af en virk(cid:220) somhed eller handelsselskab, ydes der i vid udstr»kning skatteneds»ttelse for kapitalvinding. Hvis kapitalvin(cid:220) dingen er under 250(cid:216)000 UKL, er der fuld fritagelse, og fra 250(cid:216)000 UKL til 1 million UKL er der 50(cid:216)% frita(cid:220) gelse. Den normale aldersgr»nse er 50 ¿r, men den er lavere, hvis tibagetr»kningen fra virksomheden skyldes d¿rligt helbred. I ˘strig er skattebyrden ved overdragelse til tredjemand i 1996 blevet reduceret ved lov (Strukturanpassungsge(cid:220) setz). Overskuddet fra salget af en virksomhed kan nu Der er imidlertid indtil nu kun blevet indf(cid:192)rt meget f¿ skatteregler til fremme af overdragelse af virksomheder til de ansatte. I Frankrig er s¿danne overf(cid:192)rsler under visse omst»ndigheder fritaget fra stempelafgift. I Det Forenede Kongerige findes der forskellige neds»ttelser i forbindelse med overdragelse af kapitalandele til de ansatte, f. eks. gennem anvendelse af (cid:176)trust(cid:133) (Statutory Employee Share Ownership Trusts og Approved Profit Sharing Schemes). Det ville v»re en stor hj»lp for mange virksomheder, hvis s¿danne neds»ttelser, der har vist sig at v»re meget popul»re, fandt st(cid:192)rre udbredelse ogs¿ i de andre medlemsstater, s¿ledes at det blev lettere for de ansatte at overtage og videref(cid:192)re en virksomhed. 4. (cid:217)Omdannelse af selskaber I forbindelse med omdannelse af selskaber som forbere(cid:220) delse til en overdragelse kan der opst¿ en urimelig skat(cid:220) tebyrde (jf. A. 1 ovenfor). Medlemsstaterne b(cid:192)r derfor overveje at afskaffe s¿danne skattebyrder for derved at muligg(cid:192)re flere overdragelser. I Tyskland f. eks. sikrer de skatteregler, der blev indf(cid:192)rt med loven af 1994 om virk(cid:220) somhedsomdannelser (Umwandlungssteuergesetz), skat(cid:220) teneutralitet for indkomst(cid:220)og selskabsskat for alle typer af omdannelser, ogs¿ dem der ikke specifikt er d»kket af loven om omdannelser. I ˘strig sikrer loven Umgr(cid:190)n(cid:220) dungssteuergesetz ogs¿ skatteneutralitet for alle opera(cid:220) tioner af denne type. I Frankrig, omdannelse af interes(cid:220) sentskaber og kommanditselskaber til anparts(cid:220) eller aktieselskaber beskattes med en fast sum p¿ bare 500(cid:217)FF, hvis partners beholder deres aktier under mindst fem ¿r efter omdannelsen. De andre medlemsstater opfordres til at f(cid:192)lge disse eksempler og indf(cid:192)re et system med fuld(cid:220) st»ndig eller i det mindste partiel, skatteneutralitet for alle omdannelser. C 93/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 5. (cid:217)Dobbeltbeskatning i (cid:192)jeblikket meget f¿ af aftalerne mellem Det er medlemsstaterne om dobbeltbeskatning, der d»kker arve(cid:220) og gaveafgifter. Dobbeltbeskatning kan v»re et stort problem ved overdragelse af andre aktiver end jord, hvis virksomheden har filialer i mere end en medlemsstat. Det er vigtigt, at dobbeltbeskatning p¿ dette omr¿de afskaffes, som der er truffet bestemmelse om i artikel 220 i EF(cid:220)traktaten, ved at medlemsstaterne skaber et net af aftaler om arve(cid:220)og gaveafgifter. 6. (cid:217)Information og bedste praksis Som p¿peget i henstillingens artikel 2 er det n(cid:192)dvendigt, at der tilvejebringes klar og tilg»ngelig information om skattelovgivning og praksis vedr(cid:192)rende virksomhedsover(cid:220) dragelser, uanset om dette sker gennem offentlige eller private organer. Et system med forh¿ndsafg(cid:192)relser fra skattemyndighederne, hvor man kan fastl»gge de skatte(cid:220) m»ssige konsekvenser, f(cid:192)r overdragelsen finder sted, ville skabe st(cid:192)rre sikkerhed for de involverede parter. Dette forestiller man sig for tiden i Frankrig. Virksomhedsejerne m¿ i gang med (cid:176)skattet»nkning(cid:133) lige fra starten af forberedelserne til overdragelsen. Kommis(cid:220) sionen har ogs¿ en opgave at opfylde med hensyn til formidling af ajourf(cid:192)rt information og eksempler p¿ bedste praksis fra medlemsstaterne. 7. (cid:217)Skattereformer I henstillingens artikel 6 hedder det, at virksomhedernes videref(cid:192)relse b(cid:192)r sikres ved en hensigtsm»ssig skatte(cid:220) m»ssig behandling. Dette indeb»rer, at skattesystemerne b(cid:192)r udvikles i takt med »ndret virksomhedspraksis og skiftende prioriteter. Medlemsstaterne b(cid:192)r f(cid:192)re en l(cid:192)bende reformpolitik p¿ skatteomr¿det, idet de f(cid:192)rst g¿r i gang med de mest hastende hindringer. Kommissionen vil ogs¿ p¿ dette omr¿de fortsat hj»lpe medlemsstaterne med udveksling af oplysninger om bedste praksis. C. (cid:217)St(cid:192)tteforanstaltninger fra offentlige institutioner eller privatpersoner i sp(cid:192)rgsm¿l vedr(cid:192)rende virksomheds(cid:220) overdragelser I henhold til hensillingens artikel 2 b(cid:192)r offentlige eller private initiativer, der tilsigter sensibilisering, information og uddannelse af virksomhedsejere, fremmes. Endvidere hedder det i henstillingens artikel 3, at sm¿ og mellem(cid:220) store virksomheder b(cid:192)r nyde godt af finansielle vilk¿r, som fremmer muligheden for at gennemf(cid:192)re overdra(cid:220) gelsen med succes. Disse henstillinger, der f(cid:192)rst og frem(cid:220) mest vedr(cid:192)rer konsulenter og finansieringsinstitutter, er stadig g»ldende og kan specificeres som f(cid:192)lger: 1. (cid:217)Finansieringsinstitutternes rolle SMV’erne har ofte sv»rt med at skaffe finansierings(cid:220) midler fra finansieringsinstitutter. Virksomehdsoverdra(cid:220) gelser kr»ver imidlertid ofte omfattende finansiering, f. eks. for at kunne finansiere k(cid:192)bet. En overtagelse medf(cid:192)rer ofte ogs¿ et behov for en strategisk reorganisa(cid:220) tion af virksomheden, og dette kan n(cid:192)dvendigg(cid:192)re ekstra kapital af betydeligt omfang. En unders(cid:192)gelse gennem(cid:220) f(cid:192)rt af Deutsche Ausgleichsbank har vist, at kapitalbe(cid:220) hovet ved overtagelser er 60(cid:216)% h(cid:192)jere end ved start af nye virksomheder (400(cid:216)000 DEM ved overtagelser og 250(cid:216)000 DEM ved start af nye virksomheder). a)(cid:217)Allerede eksisterende foranstaltninger Allerede eksisterende foranstaltninger gennemf(cid:192)rt af bankerne omfatter bl. a. databaser til indsamling af oplys(cid:220) ninger om risici og beregning af disse, et net til aktiv s(cid:192)gning efter partnere for at matche potentielle virksom(cid:220) hedsk(cid:192)bere med potentielle (herunder ogs¿ gr»nseoverskridende net), en vurderingstjeneste for at fastl»gge virksomhedens v»rdi, r¿dgivning vedr(cid:192)rende den p¿kr»vede samt gensidige garantifonde. st(cid:192)tte, garantifonde finansielle s»lgere I Belgien er der blevet oprettet en s»rlig fond til finansiering af virksomhedsoverdragelser (Fonds de Transmission) som en del af Fonds de participation i Caisse Nationale du Cr~dit Professionnel. Denne fond tilbyrder s»rlige rentesatser til l¿n, der skal lette virk(cid:220) somhedsoverdragelse inden for familien eller til tredje(cid:220) mand. L¿n ydes for en minimumsperiode p¿ syv ¿r og en maksimumsperiode p¿ 20 ¿r. Rentesatsen er 3(cid:216)% de fem f(cid:192)rste ¿r og stiger derefter med 0,25(cid:216)% indtil en (cid:192)vre gr»nse p¿ 3,75(cid:216)%. Der kr»ves ingen sikkerhedsstillelse for l¿net. Siden 1990 har Deutsche Ausgleichsbank, der er en offentlig institution i Tyskland, bidraget til at fremme virksomhedsoverdragelser gennem dens Eigenkapital(cid:220) hilfeprogramm (hj»lpeprogramm for egenkapital). Mere end 20(cid:216)000 virksomhedsoverdragelser er blevet st(cid:192)ttet gennem underordnede l¿n til meget favorable rentesatser. N»sten 50(cid:216)% af de overdragede virksomheder var virk(cid:220) somheder i h¿ndv»rkssektoren, 25(cid:216)% var fra handelssek(cid:220) toren og 20(cid:216)% fra servicesektoren. Erfaringerne har vist, at den normale rentesats for l¿n til virksomhedsoverta(cid:220) gelse var lidt h(cid:192)jere end for l¿n til start af ny virksomhed (4,6(cid:216)% for overdragelser og 3,3(cid:216)% for virksomheds(cid:220) starter), men at den kunne holdes p¿ et rimeligt niveau. 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/9 statsejede Garantiordninger i forbindelse med overtagelse af virk(cid:220) somheder findes i Frankrig hvor man kan f¿ l¿n til 3,5(cid:216)% (via det i Det Forenede Kongerige (via Small Firms Loan Guarantees Scheme) og i ˘strig (via B˜RGES(cid:220)F‰rderungsbank) og i Finland gennem det statsejede finansieringsinstitut Kera Ltd. institution SOFARIS(cid:216)(˛—), Alle de ovenn»vnte ordninger har v»ret vellykkede, og man unders(cid:192)ger om de kan overf(cid:192)res til andre medlems(cid:220) stater. b)(cid:217)Prioriterede omr¿der Mange virksomhedsoverdragelser kunne g(cid:192)res lettere, hvis de finansielle institutioner kunne tilskyndes til en mere positiv holdning med hensyn til at yde l¿n til SMV’er. Faktisk kan finansiering af SMV’ernes opera(cid:220) tioner i almindelighed og af deres overdragelser i s»rde(cid:220) leshed v»re en gevinstgivende aktivitet for bankerne, hvis dette sker p¿ et solidt professionelt grundlag, is»r med hensyn til langsigtet beregning af rentesatser og indf(cid:192)(cid:220) relse af en kvalitetsvurdering af de virksomheder, der skal overdrages. Finansieringen af goodwill kr»ver s»rlig opm»rksomhed, idet det er vanskeligt at foretage en pr»cis vurdering af immaterielle aktiver. Bankerne kunne desuden f(cid:192)lge en mere koh»rent intern til overdragelse af SMV’er, strategi med hensyn herunder forberedelsesordninger med bedre information til virksomhedsejeren p¿ et tidligere tidspunkt vedr(cid:192)(cid:220) rende de st(cid:192)ttemuligheder, der findes, samt planer for overdragelsen omfattende virksomhedens v»rdi, overta(cid:220) gerens profil og hvordan man opn¿r den h(cid:192)jeste pris for virksomheden. tive muligheder ved sucession b(cid:192)r overvejes af de profes(cid:220) sionelle r¿dgivere under hensyntagen til b¿de virksomhe(cid:220) dens (cid:192)konomiske forhold og de f(cid:192)lelsesm»ssige rela(cid:220) tioner blandt familiemedlemmerne. a)(cid:217)Eksisterende foranstaltninger For den virksomhedsejer, der overvejer at overdrage sin virksomhed, kan ovenn»vnte mellemled yde service i form af r¿dgivning, unders(cid:192)gelser, seminarer, kommuni(cid:220) kation, udvikling af net samt virksomhedscheck. For personer, der (cid:192)nsker at overtage en virksomhed er de forberedende arbejde og vigtigste serviceydelser det overv¿gning af virksomheden f(cid:192)r og efter overdragelsen - bl. a. ved at unders(cid:192)ge en r»kke af de virksomheder, der er sat til salg, ved at kontakte net og databaser eller ved at etablere et net af virksomheder, der er klar til overdragelse - samt udarbejdelsen af overdragelses(cid:220) planer for virksomehden. Der er mange firmaer og organisationer, der er aktive p¿ dette omr¿de, og der er oprettet mange databaser inden for bestemte regioner og sektorer. De aktiviteter, der har til form¿l at bringe de interesserede parter i kontakt med hinanden, er imidlertid af begr»nset omfang. Der findes ikke ~n enkelt aktivitet, der opfylder hele gruppens krav. For at kunne formidle effektivt mellem alle parterne, vil det v»re n(cid:192)dvendigt med en st(cid:192)rre database med udbud og eftersp(cid:192)rgsel, s¿ledes at der kan arrangeres specifikke og selektive kontakter. Det forhold, at de fleste af data(cid:220) baserne ikke er tilg»ngelige for offentligheden, er et andet problem, idet virksomhedsejerne s¿ledes kun kan konsultere dataene gennem banker og revisionsfirmaer. Hvis disse databaser blev gjort bredere tilg»ngelige, ville det kunne bidrage til flere vellykkede virksomhedsover(cid:220) dragelser. 2. (cid:217)Mellemleddenes rolle b)(cid:217)Prioriterede omr¿der Da overdragelse af virksomheder involverer regnskabsf(cid:192)(cid:220) ring, skatteregler og juridiske sp(cid:192)rgsm¿l samt finansielle aspekter, b(cid:192)r der v»re en lang r»kke serviceydelser fra alle mellemled (herunder konsulenter, skatter¿dgivere, advokater osv. ) til r¿dighed for dem, der t»nker p¿ at overdrage eller erhverve en virksomhed. Alle de alterna(cid:220) (˛—)(cid:217)SOFARIS og CEPME er for nylig blevet integreret i et finansiet holdingselskab BDPME (Banque pour le D~velop(cid:220) pement des PME). De to organer skal nu samarbejde om at yde st(cid:192)tte til SMV’er, men SOFARIS som s¿dan vil fortsat eksistere og er specialiseret inden for garantiordninger. Det er n(cid:192)dvendigt med professionel r¿dgivning p¿ et meget tidligere tidspunkt, s¿ledes at der kan udarbejdes en overdragelsesplan i tide. Alle konsulenter b(cid:192)r under(cid:220) s(cid:192)ge kriterierne for vellykkede virksomhedsoverdragelser inden for tre hovedomr¿der: den fremtidige virksom(cid:220) hedsejer (f. eks. uddannelse, erfaring, (cid:192)konomisk situa(cid:220) tion osv. ), den nuv»rende virksomhedsejer (f. eks. pensioner, alder, fremtidige interesser osv. ). Mellemled(cid:220) dene b(cid:192)r overveje at udvikle en samlet indfaldsvinkel til udarbejdelse af planer for virksomhedsoverdragelser med deltagelse af alle de ovenn»vnte faggrupper. C 93/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 Serviceydelserne kan opdeles i tre hovedsektorer: virk(cid:220) somhedens stabilitet efter overdragelse til n»ste genera(cid:220) tion, pensionsordninger for den virksomhedsejer, der tr»kker sig tilbage, samt mulighederne for den nye virk(cid:220) somhedsejer. Der b(cid:192)r findes en struktur som f. eks. et familieforum, hvor sp(cid:192)rgsm¿l kan dr(cid:192)ftes ¿bent, f(cid:192)r der udarbejdes en plan for successionen. Planen for succes(cid:220) sion b(cid:192)r omfatte virksomhedens videref(cid:192)relse, en tids(cid:220) plan samt en mekanisme til korrigering af eventuelle fejl. mulighed, og er kun i mindre grad motiveret af hensynet til virksomhedens videref(cid:192)relse. De har tendens til at foretr»kke en hel eller delvis overtagelse, mens andre muligheder som f. eks. leasing, gaveretshandel eller opta(cid:220) gelse p¿ b(cid:192)rsen ikke har den store interesse. De to vigtigste aspekter for en vellykket overdragelse er, at overdrageren planl»gger overdragelsen i god tid, og at erhververen s»tter sig i virksomhedens s»rlige ind struktur. 3. (cid:217)Konklusioner For at sikre en vellykket overdragelse skal alle faser af denne underst(cid:192)ttes, idet virksomhedsejeren har behov for (cid:192)konomisk st(cid:192)tte (jf. henstillingens artikel 3) og profes(cid:220) sionel r¿dgivning b¿de f(cid:192)r og efter overdragelsen. Krite(cid:220) rierne for den bedste fremtidige udvikling af virksom(cid:220) heden og de initiativer, der skal gennemf(cid:192)res, skal klart defineres fra begyndelsen. Et gr»nseoverskridende net af potentielle k(cid:192)bere og s»lgere (som i Nederlandene og Belgien) kunne v»re nyttigt i denne henseende. Finansiel st(cid:192)tte til vrksomhedsoverdragelse b(cid:192)r gives p¿ samme niveau som for start af nye virksomheder (som i Belgien, Frankrig, Tyskland og Italien). D. (cid:217)Praktiske erfaringer fra virksomhedsoverdragelser Som del af forberedelserne til det europ»iske forum i i Lille gennemf(cid:192)rte europ»iske erhvervsorganisationer 1996 en unders(cid:192)gelse vedr(cid:192)rende overdragernes og erhververnes praktiske erfaringer. Unders(cid:192)gelsen blev gennemf(cid:192)rt ved hj»lp af sp(cid:192)rgeskemaer, der var blevet udsendt til et bredt udsnit af virksomhedsejere i forskel(cid:220) resultater kan lige medlemsstater. Unders(cid:192)gelsens sammenfattes som f(cid:192)lger: 1. (cid:217)Forberedelse og uddannelse Den tydeligste konklusion er, at virksomhedsoverdra(cid:220) gelse ofte er d¿rligt forberedt. Normalt tager man fat p¿ problemerne alt for sent, og de valgte l(cid:192)sninger bliver derfor for dyre og medf(cid:192)rer en st(cid:192)rre grad af risiko. Virksomhedsoverdragelse betragtes normalt ikke som en central managementopgave. Det er derfor af afg(cid:192)rende betydning, at der iv»rks»ttes oplysningskampagner over for virksomhedsejerne, idet der tages hensyn til, at det at overdrage en virksomhed er et f(cid:192)lsomt emne, og et emne der kr»ver fortrolig behandling. En metode til at gribe dette an p¿ ville v»re at gennemf(cid:192)re uddannelsesinitia(cid:220) tiver s¿ virksomhedsejerne g(cid:192)res opm»rksomme p¿ de forskellige aspekter i virksomheds(cid:220) overdragelser som omhandlet i henstillingens artikel 2. i virksomhederne, 2. (cid:217)V»rdians»ttelse i tre rolle spiller en V»rdians»ttelsen forskellige sammenh»nge, nemlig ved beskatning af virksomheden, ved salg af virksomheden til tredjemand og ved overdra(cid:220) gelse af virksomheden som gave til et familiemedlem. V»rdians»ttelse kan foretages ved hj»lp af metoder baseret p¿ egenv»rdi, overskud, investeringsafkast, cash(cid:220) flow, markedsv»rdi osv. a)(cid:217)Beskatning af virksomheden For s¿vidt ang¿r beskatning, is»r ved succession, anses de v»rdians»ttelser, der anvendes af myndigheder i forbindelse med arveafgift, ofte for at v»re for strenge. Det er derfor vigtigt at give virksomhederne mulighed for at f¿ foretaget en uafh»ngig analyse. Det er desuden, som anf(cid:192)rt i henstillingens artikel 6, litra c), vigtigt at der ved den skattem»ssige vurdering tages hensyn til, at virksomhedensv»rdi kan »ndre sig efter virksomhedseje(cid:220) rens d(cid:192)d. I de fleste tilf»lde vil v»rdien v»re betydeligt lavere, end da virksomhedsejeren var i live, og v»rdian(cid:220) s»ttelsen b(cid:192)r derfor foretages med tidspunkt nogle m¿neder efter d(cid:192)dsfaldet som sk»ringsdato. Overdragerne foretr»kker for det meste en fuldst»ndig overdragelse af hele virksomheden. Hvis dette ikke er muligt, g¿r de ind for en gradvis overdragelse til et fami(cid:220) liemedlem i stedet for en tredjemand udefra eller en ansat. If(cid:192)lge unders(cid:192)gelsen betragter erhververne f(cid:192)rst og fremmest overtagelsen som en udnyttelse af en god b)(cid:217)Salg af virksomheden til tredjemand For s¿ vidt ang¿r overdragelse ved salg bestemmes den endelige pris af forhandlinger og erhververens (cid:192)kono(cid:220) 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/11 form¿en. I denne miske forbindelse kan man kun opfordre overdragere og erhververe til at informere sig om de forskellige vurderingsmetoder og eventuelt inddrage eksperter s¿ tidligt i processen, at der kan fore(cid:220) tages en grundig vurdering. Det der t»ller i den sidste ende er dog virksomhedens markedsv»rdi, dvs. hvad en potentiel erhverver er rede til at betale. sigt, og vil kunne bidrage til at g(cid:192)re en r»kke virksom(cid:220) hedsoverdragelser lettere. Et yderligere plus ved denne ordning er, at de pensionerede forretningsfolk ogs¿ yder r¿dgivning til de virksomheder, som de investerer i, og derved hj»lper dem med at undg¿ nogle af problemerne i forbindelse med overdragelse fra en generation til den n»ste. c)(cid:217)Overdragelse til familiemedlem som gave SAMMENLIGNENDE OVERSIGTER For s¿ vidt ang¿r overdragelse i form af gave inden for familien er problemet, at der ikke indg¿r en markeds(cid:220) v»rdi, og at v»rdians»ttelse derfor vil bero p¿ en r»kke sk(cid:192)n. P¿ den anden side vil v»rdians»ttelsen blive sammenlignet med v»rdien af andre ejendele, der er blevet givet til familiemedlemmer forud for successionen. I denne forbindelse skal der navnlig tages hensyn til en virksomheds s»rlig risici og potentielle svagheder set i forhold til andre overdragelser, som f. eks. fast ejendom, der har tendens til at v»re mere v»rdifast. 3. (cid:217)Udnyttelse af tidligere virksomhedsejeres erfaringer Selv i forbindelse med overdragelser, der er forberedt i god tid, og som er blevet gennemf(cid:192)rt i henhold til en fastlagt plan, vil erhververen ofte befinde sig i uforudsete ledelsessituationer. I s¿danne tilf»lde kunne overdra(cid:220) geren fortsat bist¿ den nye virksomhedsejer i beslutnings(cid:220) tagningen, f. eks. som konsulent eller direkt(cid:192)r p¿ deltid i en begr»nset periode efter overdragelsen. I denne forbindelse er det vigtigt, at der er en god forst¿else mellem overdrageren og erhververen. Man kunne ogs¿ forestille sig, at en ekstern r¿dgiver foretog en revision af sp(cid:192)rgsm¿l vedr(cid:192)rende arbejdskraft, skat og finansiering for at bist¿ overdrageren og erhververen med at gennem(cid:220) f(cid:192)re en gnidningsfri overdragelse. Det ville v»re nyttigt at indlede endialog om de fordele, der vil kunne opn¿s gennem en bedre forst¿else mellem forskellige generationer af virksomhedsejere, og om en bedre overf(cid:192)rsel af knowhow fra en generation til den n»ste. Der er f. eks. begrebet Business Angels(cid:216)(˛(cid:209)) , som er relativt udbredt i USA og Det Forenede Kongerige, og som omfatter pensionerede forretningsfolk, som er villige til at investere overskuddet fra salget af deres egen virk(cid:220) somhed i en eller flere SMV’er. Geninvesteringen af s¿dant overskud er blevet gjort attraktivt rent skattem»s(cid:220) (˛(cid:209))(cid:217)Jf. Kommissionens meddelelse om sm¿ og mellemstore virk(cid:220) af somheders 10. november 1993, stk. 29; Kommissionens meddelelse om forbedring af skatteforholdene for sm¿ og mellemstore virk(cid:220) somheder, EFT C 187 af 9. 7. 1994, s. 5, stk. 6. finansielle problemer, KOM(93) 528 til For at f¿ det bedst mulige overblik over den nuv»rende juridiske og skattem»ssige situation med hensyn aspekter ved virksomhedsoverdragelser i EU’s 15 medlemsstater, har Kommissionen ajourf(cid:192)rt og »ndret de sammenlignende oversigter, der blev offentliggjort som bilag til Kommissionens meddelelse af 23. juli 1994(cid:216)(˛(cid:210)) De seks nye oversigter indg¿r som bilag til denne meddelelse. RESUM^ AF DEN NUV`RENDE SITUATION OG DENS KONSEKVENSER Som det fremg¿r af ovenst¿ende og af bilagene til denne meddelselse er situationen meget forskellig fra medlems(cid:220) stat til medlemsstat. Nogle af dem har de seneste ¿r gennemf(cid:192)rt foranstaltninger p¿ omr¿det eller er i gang med overvejelser om at lette det juridiske, skattem»ssige og finansielle milj(cid:192) for virksomhedsoverdragelser, mens der er andre, der ikke har v»ret s»rligt aktive p¿ dette omr¿de. Det generelle billede for medlemsstaterne som helhed viser, at de forskellige forslag i henstillingen ikke er blevet efterfulgt i tilstr»kkeligt omfang til at l(cid:192)se de hindringer, som man st(cid:192)der p¿ i forbindelse med virk(cid:220) somhedsoverdragelser. Denne konklusion understreges af det store antal konkurser, der forventes som f(cid:192)lge af d¿rligt forberedte overdragelser. Medlemsstaterne, og ogs¿ de offentlige og private mellemled og virksomhedsejerne selv, b(cid:192)r derfor v»re klar over, hvor vigtigt dette omr¿de er for mange virk(cid:220) somheders videref(cid:192)relse og derved for bevarelsen af et stort antal arbejdspladser. Medlemsstaterne b(cid:192)r videre(cid:220) f(cid:192)re og styrke deres bestr»belser p¿ at g(cid:192)re virksom(cid:220) hedsoverdragelser lettere gennem juridiske og admini(cid:220) forenklinger, virkningsfulde skattelettelser og strative lettere adgang finansiering af virksomhedsoverta(cid:220) gelser. Mellemleddene skal v»re godt orienteret om og forbindelse uddannet relevante aspekter i alle til i (˛(cid:210))(cid:217)Jf. fodnote 4 ovenfor. C 93/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 med virksomhedsoverdragelser, s¿ledes at de er klar til videregive deres knowhow til virksomhedsejere, b¿de fra den nuv»rende og de kommende generationer. ligere foranstaltninger for at g(cid:192)re det lettere at over(cid:220) drage virksomheder. Kommissionen modtager derfor gerne kommentarer til denne meddelelse, og disse b(cid:192)r fremsendes til: Kommissionens rolle p¿ dette omr¿de vil v»re at f(cid:192)lge situationen n(cid:192)je og arbejde for at fremme oplysnings(cid:220) virksomhed og uddannelse af de ber(cid:192)rte parter. P¿ grundlag af en n(cid:192)je evaluering af reaktionerne p¿ denne kommunikation vil Kommissionen eventuelt foresl¿ yder(cid:220) Mr. Guy Crauser Director(cid:220)General DG XXIII Rue de la Loi/Wetstraat 200 B(cid:220)1049 Bruxelles/Brussel. 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/13 BILAG SAMMENLIGNENDE OVERSIGT Nr. 1 Anparts(cid:220) og aktieselskaber Medlemsstat Minimum antal selskabsdeltagere ved stiftelse Minimumskapital Tilsynsr¿d Reducerede administrative byrder for SMV’er A B DK D EL FIN E F IRL I L NL P UK S 2 2 1 1 2 1 3 7 7 2 2 1 5 2 1 1 mio. ATS 71(cid:216)890 ECU obligatorisk (3/7/12/20 medlemmer, afh»ngig af selskabets st(cid:192)rrelse) nej 1(cid:216)250(cid:216)000 BEF 30(cid:216)660 500(cid:216)000 DKK 66(cid:216)490 ECU nej ja (regnskaber) obligatorisk arbejdstagerrepr»sentanter) (blandet system med frivillige ja (regnskaber) 100(cid:216)000 DEM 55(cid:216)500 ECU obligatorisk (arbejdstagerrepr»sentanter kun i selskaber med mindst 500 ansatte) ja (kleine Aktiengesellschaft) 10(cid:216)000(cid:216)000 GRD 32(cid:216)260 ECU 500(cid:216)000 FIM 83(cid:216)750 ECU 10(cid:216)000(cid:216)000 PTA 59(cid:216)880 ECU (h(cid:192)jere for visse selskaber) b(cid:192)rsnoteret: 1(cid:216)500(cid:216)000 FRF 226(cid:216)930 ECU ikke(cid:220)b(cid:192)rsnoteret: 250(cid:216)000 FRF 37(cid:216)820 ECU 30(cid:216)000 IEP 39(cid:216)470 ECU 200(cid:216)000(cid:216)000 ITL 103(cid:216)250 ECU 1(cid:216)250(cid:216)000 LUF 30(cid:216)660 ECU 100(cid:216)000 NLG 43(cid:216)860 ECU 5(cid:216)000(cid:216)000 PTE 24(cid:216)780 ECU (st(cid:192)rre for s»rlige aktiviteter) 50(cid:216)000 UKL 74(cid:216)630 ECU 500(cid:216)000 SEK 57(cid:216)600 ECU - nej frivillig ved kapital p¿ mindst 500(cid:216)000 FIM; hvis kapitalen er mindre kan antallet af bestyr(cid:220) elsesmedlemmer v»re mindre end 3, og det er ikke obligatorisk at have en administrerende direkt(cid:192)r ja (regnskaber) nej ja (regnskaber) fakultativt nej nej nej obligatorisk for st(cid:192)rre selskaber (kapital p¿ mindst 25 mio. NLG virksomhedsn»vn, mindst 100 ansatte) fakultativt nej obligatorisk nej nej nej nej nej nej nej nej C 93/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 Medlems(cid:220) stat Interessent(cid:220) skabers og kommandit(cid:220) selskabers kontinuitet som juridisk princip A B nej nej SAMMENLIGNENDE OVERSIGT Nr. 2 Interessentskaber, kommanditselskaber og enkeltmandsvirksomheder Uoverensstemmelse testamente/selskabskontrakt Arvingerne beslutningsdygtige Overdragelse af virksomhedens aktiver Omdannelse til kapitalselskab og vice versa lovgivning, men ingen fortrinsstilling sel(cid:220) skabskontrakter i prak(cid:220) sis til enstemmighed - lovreguleret (kun til kapitalselskab delvist fra personselskab) lovgivning, men ingen fortrinsstilling sel(cid:220) skabskontrakter i prak(cid:220) sis til enstemmighed (cid:176)fonds konceptet commerce(cid:133) anvendes praksis de i delvis lovreguleret DK nej ingen lovgivning - - lovreguleret D nej (snart ja) ja for s¿ vidt ang¿r part(cid:220) nerskaber lovgivning kun delvis til fordel for prioritering af selskabskontrakter (fler(cid:220) enstemmighed talsafg(cid:192)relse i s»rlige tilf»lde) overgang i det hele for enkeltmandsvirksom(cid:220) heder og partnerskaber lovreguleret EL nej lovgivning kun delvis til fordel for prioritering af selskabskontrakter enstemmighed - - FIN nej fortrinsstilling skabskontrakter til sel(cid:220) enstemmighed juridisk forplig(cid:220) til at overdrage ingen telse hvert aktivt individuelt delvis (kun lovreguleret fra personselskab til kapi(cid:220) talselskab) E F nej nej lovigvning kun delvis til fordel for prioritering af selskabskontrakter enstemmighed mht. til disposition vedr. selsk. andel og flertal mht. administration af selsk. andel forpligtelse til kontant betaling med det samme delvis lovreguleret fortrinsstilling skabskontrakter til sel(cid:220) enstemmighed Overgang (fonds de commerce) i det hele delvis lovreguleret IRL nej ingen lovgivning, men i praksis fortrinsstilling til selskabskontrakter enstemmighed overgang i det hele ikke lovreguleret, pligt til at g¿ via oph(cid:192)r ved omdannelse til personsel(cid:220) skab (disincorporation) I L ja ingen lovgivning, men de tilbagev»rende part(cid:220) nere kan v»lge mellem tre alternativer enstemmighed overgang (azienda) i det hele - nej ingen lovgivning enstemmighed (cid:176)fonds begrebetz commerce(cid:133) anvendes praksis de i delvis lovreguleret NL nej - - ikke overgang i det hele delvis lovreguleret 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/15 Medlems(cid:220) stat Interessent(cid:220) skabers og kommandit(cid:220) selskabers kontinuitet som juridisk princip Uoverensstemmelse testamente/selskabskontrakt Arvingerne beslutningsdygtige Overdragelse af virksomhedens aktiver Omdannelse til kapitalselskab og vice versa P ja ingen lovgivning enstemmighed mht. til disposition vedr. selsk. andel og flertal mht. administration af selskabsandel overgang i det hele (estabelecimento comer(cid:220) cial) lovreguleret ingen lovgivning enstemmighed overgang i det hele ikke lovreguleret; pligt til at g¿ via oph(cid:192)r ved omdannelse til personsel(cid:220) skab (disincorporation) UK nej, men per(cid:220) sonlige repr»(cid:220) sentanter kan disponere over virksomheden i i et henhold til medarvin(cid:220) gernes instruktion ¿r S nej lovgivning til fordel for selskabskontrakter enstemmighed overgang i det hele delvis lovreguleret C 93/16 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 SAMMENLIGNENDE OVERSIGT Nr. 3 Overdragelse af en virksomhed inden for familien og beskatning heraf Medlems(cid:220) stat Overdragelse mellem »gtef»ller `gtef»llens rettigheder ved virksomhedsejerens d(cid:192)d Beskatning ved overdragelse mellem »gtef»ller Sk»ringsdato for skattem»ssig vurdering af virksomheden Betaling i afdrag af kapitalvindingsskat i forbindelse med overdragelse ja, over 3 ¿r (Strukturanpas(cid:220) sungsgesetz) nej nej - - nej - - investeringsdag (1(cid:220)2 ¿r efter virksomhedseje(cid:220) rens d(cid:192)d) - virksomhedsejerens d(cid:192)d - A ja arveret lovf»stet (Ehegattenerbrecht), kontant kompensation (Pflichtteil), undtagelse landbrugsbedrifter: for tilstr»kkelig ikke (Aner(cid:220) kompensation benrecht) B kun ved »gtepagt, ikke ingen salg, aftaler om fremtidig arv ingen ejendomsret, men brugs(cid:220) og frugtoppeb(cid:192)r(cid:220) (usufruit), selsret mulighed for at tilbage(cid:220) k(cid:192)be denne ret ejen(cid:220) frivillig domsret til fast ejendom udelt arveret lovf»stet (Ehegattenerbrecht), kontant (Pflichtteil) kompensation DK D EL FIN E F - ja - ja - kun ved »gtepagt (communaut~ universelle), mulighed for gave, ikke ingen salg, aftaler om fremtidig arv IRL ja I kun ved »gtepagt (azienda coniugale); ikke ingen salg, aftaler om fremtidig arv - nej - - kapitalvindingsskat, arve(cid:220) og gaveafgift virksomhedsejerens d(cid:192)d ingen ejendomsret, men kontant kompensation, undtagen for landbrugs(cid:220) bedrifter - - - - - fradrag p¿ 330(cid:216)000 FRF virksomhedsejerens d(cid:192)d indenfor 6 (erkl»ring m¿neder) nej - besluttet af bobestyreren under hensyntagen til skattem»ssige og juri(cid:220) diske krav (normalt kort tid efter d(cid:192)dsfaldet) - - nej - - - nej 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/17 Medlems(cid:220) stat Overdragelse mellem »gtef»ller `gtef»llens rettigheder ved virksomhedsejerens d(cid:192)d Beskatning ved overdragelse mellem »gtef»ller Sk»ringsdato for skattem»ssig vurdering af virksomheden Betaling i afdrag af kapitalvindingsskat i forbindelse med overdragelse L NL P UK S - - - ja ja - - - - - - - - - - - - ingen heder for »gtef»ller s»rlige rettig(cid:220) ikke indkomstskat ved nye af anparts(cid:220) aktiebesiddere, gave(cid:220) og arveafgift virksomhedsejerens d(cid:192)d - nej - - nej C 93/18 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 SAMMENLIGNENDE OVERSIGT Nr. 4 Arve(cid:220) og gaveafgift Medlemsstat Maksimumssats for arveafgift Maksimumssats for b(cid:192)rn S»rlige regler for virksomheder Rentefri rater Beregning af beskatningsgrundlag A B 60(cid:216)% 15(cid:216)% nej 80(cid:216)% 30(cid:216)% flamsk lov fra 1996 reducerede satsen for virksomhedsaktiver til 3(cid:216)%; udkast federal reducerer giften til 3(cid:216)% til lov af 1997 gaveaf(cid:220) nej - markedsv»rdi minus ejendom: g»ld, (10(cid:216)% ejendomsv»rdi af markedsv»rdien) fast markedsv»rdien + familieforholdet mellem gavegiver og gavemodtager DK 36,25(cid:216)% 15(cid:216)% fradrag p¿ 25(cid:216)000 ECU - D 50(cid:216)% 30(cid:216)% fradrag p¿ 500(cid:216)000 fradrag p¿ DEM, 40(cid:216)% af resten af bel(cid:192)bet ja: 10 ¿r (hvis det er n(cid:192)dvendigt at sikre virksomhedens videref(cid:192)relse) for markedsv»rdien + familieforholdet mellem gavegiver og gavemodtager skattem»ssig v»rdi af fast ejendom: vurde(cid:220) minus ringsv»rdi fradrag samt familie(cid:220) forholdet mellem gave(cid:220) giver og gavemodtager EL 65(cid:216)% FIN 48(cid:216)% 25(cid:216)% 16(cid:216)% - ja: 5 ¿r fra 5(cid:216)% til 60(cid:216)% beskatning af skatte(cid:220) for v»rdi markedsv»rdi (efter ans(cid:192)gning) stedet i ja: 5 ¿r (efter ans(cid:192)g(cid:220) ning) markedsv»rdi minus g»ld E F (beregnes sund(cid:220) 34(cid:216)% med en hedskoefficient p¿ h(cid:192)jst 2,4) det bel(cid:192)b, der skal beskattes, reduceres efter barnets alder neds»ttelse 95(cid:216)% med ja: 5 ¿r markedsv»rdi minus g»ld 60(cid:216)% 40(cid:216)% betaling af skat kan uds»ttes eller betales i afdrag IRL 40(cid:216)% skat p¿ fast ejendom 40(cid:216)% afgiftsfritagelse virksomheder for I 60(cid:216)% 27(cid:216)% fradrag p¿ 250(cid:216)000(cid:216)000 ITL nej nej - vurderingsv»rdi minus fradrag markedsv»rdi minus familie(cid:220) fradrag samt forholdet mellem gave(cid:220) giver og gavemodtager v»rdi plus bogf(cid:192)rt goodwill samt familie(cid:220) forholdet mellem gave(cid:220) giver og gavemodtager 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/19 Medlemsstat Maksimumssats for arveafgift Maksimumssats for b(cid:192)rn S»rlige regler for virksomheder Rentefri rater Beregning af beskatningsgrundlag L 15(cid:216)% 15(cid:216)% NL P 68(cid:216)% 50(cid:216)% 27(cid:216)% 25(cid:216)% UK 40(cid:216)% 40(cid:216)% S 30(cid:216)% 30(cid:216)% - - - - - - markedsv»rdi minus g»ld samt familiefor(cid:220) holdet mellem gave(cid:220) giver og gavemodtager indkomstskat og arve(cid:220) afgift markedsv»rdi minus g»ld samt familiefor(cid:220) holdet mellem gave(cid:220) giver og gavemodtager markedsv»rdi minus g»ld samt familiefor(cid:220) holdet mellem gave(cid:220) giver og gavemodtager ja: 10 ¿r for aktiver, der ikke er fritaget 100(cid:216)% fritagelse for virksomheder (gr»nsen for beskat(cid:220) ning af aktiver (cid:192)get til 155(cid:216)000 ECU) p¿ grundfradrag 70(cid:216)000 SEK, 10(cid:216)% p¿ resterende sum op til SEK, 20(cid:216)% op til 600(cid:216)000 SEK og 30(cid:216)% over 600(cid:216)000 SEK 300(cid:216)000 nej markedsv»rdi minus g»ld samt familiefor(cid:220) holdet mellem gave(cid:220) giver og gavemodtager C 93/20 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 28. 3. 98 SAMMENLIGNENDE OVERSIGT Nr. 5 Overdragelse af virksomhed til tredjemand og beskatning heraf Medlemsstat Bestemmelser, der g(cid:192)r det lettere at overdrage en virksomhed til tredjemand Skattelettelser, hvis overskud fra overdragelse investeres i en anden SMV Skattelettelser ved f(cid:192)rtidspensionering A B DK D EL FIN E F IRL I L NL P UK S mulighed for betaling af kapital(cid:220) vindingsskat over 3 ¿r, hvis s»lger har v»ret ejer af virksom(cid:220) heden i mindst 7 ¿r - nej halvdelen af den gennemsnitlige sats for indkomstskat - nej nej - ja - - betaling af skat kan uds»ttes og de h(cid:192)jeste satser kan undg¿s - ja nej nej nej nej ja - nej - nej satsen for kapitalvindingsskat er kun p¿ 50(cid:216)%, hvis s»lger er over 60 ¿r og tr»kker sig tilbage kapitalvindingsskat immaterielle aktiver til en reduceres sats, hvis s»lger er over 60 ¿r p¿ nej grundfradrag p¿ 60(cid:216)000 DEM, hvis ejeren er over 55 ¿r. Dette reduceres med bel(cid:192)b med hvilket overdragelses(cid:220) summen overstiger 300(cid:216)000 DEM - nej - nej ja (roll(cid:220)over reliefs) hvis en virksomhedsejer er 55 ¿r og s»lger visse aktiver for mindre end 250(cid:216)000 IEP, fritages disse for kapital(cid:220) vindingsskat nej - nej - ja nej - - fradrag p¿ 20(cid:216)000 NLG, for folk over 55 ¿r (cid:192)ges fradraget til 45(cid:216)000 NLG - lempelse af kapitalvindingsskat (alders(cid:220) gr»nsen nedsat fra 55 til 50 ¿r) nej 28. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 93/21 SAMMENLIGNENDE OVERSIGT Nr. 6 Overdragelse af virksomheder til de ansatte og beskatning heraf Medlemsstat S»rlige bestemmelser der g(cid:192)r det lettere at overdrage virksomheden til de ansatte Lempelser vedr(cid:192)rende stempel(cid:220) og registreringsafgifter S»rlige regler for overdragelse af en virksomhed til virksomhed eller kooperativ oprettet af de ansatte A B DK D EL FIN E F IRL I L NL P UK S - - nej nej - generel skattelettelse p¿ 40(cid:216)000 BFR/1(cid:216)000 ECU erhvervsdrivende foreninger nej reduktion af arve(cid:220) og gaveafgift til 30(cid:216)% h(cid:192)jst 300 DEM/150 ECU pr. ¿r - - - - - - - - - ESOP nej skattelettelse - - - - - - - - ESOP nej nej - - - kooperativer skattefradrag for overf(cid:192)rte aktier - - - - - ESOP nej