title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 583/98 af José BARROS MOURA til Kommissionen. Børnearbejde

eurovoc_concepts:
Africa
EU relations
International Labour Office
Lomé Convention
child
child labour
child protection
children's rights
report
slavery

text: C 310/96 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 10. 98 De internationale udbud offentliggłres i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende og i tilsvarende publikationer i AVS-staterne. Den officielle bekendtgłrelse indeholder adresserne p(cid:229) de steder, hvor udbudsmaterialet kan konsulteres eller f(cid:229)s (i Europa er disse Kommissionens kontorer i medlemsstaterne og i Belgien kontoret for tilbud og kontrakter). Endvidere kan man l(cid:230)se om projekternes udvikling og eventuelle udbud p(cid:229) GD VIII(cid:146)s Internet-adresse: http://europa. eu. int/en/comm/dg08/dgviii. htm. Virksomheder fra medlemsstaterne og virksomheder fra AVS-staterne deltager i EUF(cid:146)s udbud p(cid:229) lige vilk(cid:229)r. Datoerne for offentliggłrelsen samt udv(cid:230)lgelseskriterierne er forskellige for hver enkelt kontrakt. Fristen for indgivelse af tilbud er p(cid:229) mindst 90 dage regnet fra datoen for offentliggłrelsen. Der fłres kun statistik over virksomheder, som har f(cid:229)et tilkendt kontrakter. Statistikkerne for 1996, der viser, hvordan EUF(cid:146)s internationale udbud fordeler sig mellem medlemsstaterne med hensyn til belłb og procenter, fremsendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets Generalsekretariat. (1) EFT L 382 af 31. 12. 1990. (98/C 310/128) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0583/98 af Jose· Barros Moura (PSE) til Kommissionen (4. marts 1998) Om: Błrnearbejde I henhold til den seneste beretning fra ILO ventes der at ske en (cid:229)rlig stigning p(cid:229) 1 million (fra de nuv(cid:230)rende 80 millioner til 100 millioner inden (cid:229)r 2015) i antallet af błrn i Afrika, der s(cid:230)ttes til at arbejde › og s(cid:229) godt som altid udnyttes p(cid:229) det groveste › p(cid:229) bekostning af deres skolegang. P(cid:229) baggrund af sammenh(cid:230)ngen mellem dette problem og forv(cid:230)rringen af den łkonomiske og sociale situation i Afrika samt EU(cid:146)s forpligtelser under Lome·-konventionen vil Kommissionen da oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at tr(cid:230)ffe for at stłtte ofrene for denne plage? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro (1. april 1998) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel P-3355/97 fra Fernandez Martin (1). (1) EFT C 158 af 25. 5. 1998, s. 91. (98/C 310/129) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0586/98 af Giovanni Burtone (PPE) til Kommissionen (23. februar 1998) Om: Alitalias s(cid:230)rlige takster › overtr(cid:230)delse af konkurrencebestemmelserne Luftfartsselskabet ALITALIA har som fłlge af Kommissionens beslutning indstillet en r(cid:230)kke s(cid:230)rligt fordelagtige tilbud p(cid:229) takster, som gjaldt p(cid:229) visse italienske ruter, is(cid:230)r til łerne. Disse takster havde i lłbet af de seneste m(cid:229)neder › dels medfłrt en stłrre turiststrłm til landets fjernestliggende omr(cid:229)der (navnlig Sicilien og Sardinien), hvad der naturligvis var til fordel for turistbranchen, › dels givet lokalbefolkningen bedre forbindelser til det łvrige Italien


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 545/98 von Roberta ANGELILLI an die Kommission. Seilbahn-Katastrophe durch US- Militärflugzeug

eurovoc_concepts:
Autonomous Province of Trento
United States
air safety
air traffic
civil defence
civilian victim
judicial inquiry
man-made disaster
military aircraft
transport accident

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 589/98 by Mirja RYYNÄNEN to the Commission. European framework for foresty certification

eurovoc_concepts:
Community certification
EU environmental policy
forest conservation
forestry policy
wood industry
wood product

formats: html pdf print

text: C 386/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 (98/C 386/035) SKRIFTLIG FR¯GA E-0589/98 fr(cid:229)n Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) till kommissionen (4 mars 1998) ˜mne: En europeisk ram f(cid:246)r skogscertifiering Marknadstrycket f(cid:246)r ibruktagande av olika system f(cid:246)r skogscertifiering (cid:246)kar. Det finns risk f(cid:246)r att EU:s medlemsstater i r(cid:229)dande konkurrenssituation tvingas ta i bruk ett certifieringssystem som har som m(cid:229)l att uppn(cid:229) monopolst(cid:228)llning och som inte l(cid:228)mpar sig f(cid:246)r alla f(cid:246)rh(cid:229)llanden. H(cid:228)rvid skulle EU:s skogssektor f(cid:246)rs(cid:228)ttas i en s(cid:228)mre st(cid:228)llning (cid:228)n andra. Europaparlamentet har i sin resolution om Europeiska unionens skogsbruksstrategi intagit en st(cid:229)ndpunkt, enligt vilken kommissionen borde utveckla ett internationellt erk(cid:228)nt certifieringssystem som (cid:228)r (cid:246)ppet, frivilligt, icke diskriminerande och tar h(cid:228)nsyn till varje lands s(cid:228)rskilda ekologiska, biologiska och socioekonomiska s(cid:228)rdrag, inklusive (cid:228)gandef(cid:246)rh(cid:229)llandena avseende skogarna (bet(cid:228)nkande av Thomas). Jag vill st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Vad g(cid:246)r kommissionen f(cid:246)r att p(cid:229)skynda skapandet av en certifieringsram av det slag som parlamentet f(cid:246)reslagit, under det att man vid beredningen i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ckning beaktar synen p(cid:229) skogssektorn som en helhet? 2. Vill kommissionen s(cid:228)kerst(cid:228)lla skapandet av en certifieringsram som styrs av EU och i vilken de nationella certifieringssystemen ing(cid:229)r p(cid:229) j(cid:228)mb(cid:246)rdig grund? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 april 1998) Kommissionen f(cid:246)ljer den utveckling som nu sker n(cid:228)r det g(cid:228)ller certifiering av skogar och bland annat de inslag som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till marknaden f(cid:246)r skogsprodukter. Samtidigt som kommissionen f(cid:246)r en (cid:246)ppen dialog med alla ber(cid:246)rda parter, studerar den f(cid:246)r n(cid:228)rvarande praktisk och r(cid:228)ttslig genomf(cid:246)rbarhet liksom (cid:246)nskv(cid:228)rdhet av ett eventuellt gemenskapsinitiativ p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Beroende p(cid:229) vilka resultat denna utv(cid:228)rdering ger kommer kommissionen att l(cid:228)gga fram l(cid:228)mpliga f(cid:246)rslag inom ramen f(cid:246)r sitt svar p(cid:229) parlamentets resolution om en strategi f(cid:246)r gemenskapens skogsresurser. Ledamoten kan ocks(cid:229) studera kommissionens svar p(cid:229) Pollacks skriftliga fr(cid:229)ga E-164/98 om system f(cid:246)r certifiering av skogar (1). (1) EGT C 310, 9. 10. 1998, s. 31. (98/C 386/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-0604/98 fr(cid:229)n Carlos Carnero GonzÆlez (GUE/NGL), Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) och Alonso Puerta (GUE/NGL) till kommissionen (4 mars 1998) ˜mne: Snabbt(cid:229)gsprojektet Madrid › Valladolid som utarbetats och nyligen offentliggjorts av det spanska n(cid:228)ringslivsdepartementet Den nyligen offentliggjorda planen p(cid:229) att inr(cid:228)tta en snabbt(cid:229)gsf(cid:246)rbindelse p(cid:229) str(cid:228)ckan Madrid › Valladolid har v(cid:228)ckt stora protester bland allm(cid:228)nheten i den autonoma regionen Madrid, framf(cid:246)r allt i kommunerna i Lozoyadalen och p(cid:229) andra orter d(cid:228)r j(cid:228)rnv(cid:228)gen kommer att dras fram, som till exempel i Tres Cantos. Protesterna (som ocks(cid:229) omfattar det projekt som utarbetats parallellt av Madridregionens regering) mot de negativa f(cid:246)ljderna f(cid:246)r milj(cid:246)n i den mycket natursk(cid:246)na Lozoyadalen och mot den f(cid:246)rs(cid:228)mrade livskvalitØn f(cid:246)r dem som bor i n(cid:228)rheten av de ber(cid:246)rda t(cid:228)torterna har skett i form av uttalanden av borgm(cid:228)starna i de tio kommunerna i omr(cid:229)det, samordningsgruppen f(cid:246)r f(cid:246)reningarna i Sierra Nortebergen, flera regionala parlamentsgrupper samt fackf(cid:246)r- eningar. S(cid:246)ndagen den 15 februari samlades tusentals personer f(cid:246)r att demonstrera p(cid:229) den plats d(cid:228)r j(cid:228)rnv(cid:228)gen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 550/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Det regionale operationelle program for Attika - delprogram 1, foranstaltning 1

eurovoc_concepts:
Central Greece
EU regional policy
operational programme
road services department
use of aid
water supply
water treatment

text: C 323/48 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 10. 98 Hvad ang(cid:229)r spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt de p(cid:229)g(cid:230)ldende beskatningsordninger, der g(cid:230)lder for ikke-bosiddende, kan v(cid:230)re i strid med f(cid:230)llesskabsretten, er Kommissionen af den opfattelse, at dette ikke er tilf(cid:230)ldet under den nuv(cid:230)rende retstilstand. Kommissionen skal i łvrigt henvise til de detaljerede svar, som den gav p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-2459/95 fra Vanhecke (1) og E-910/92 fra Seligman (2), hvor der var tale om den samme skat. (1) EFT C 82 af 17. 3. 1998. (2) EFT C 58 af 1. 3. 1993. (98/C 323/65) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0550/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (4. marts 1998) Om: Det regionale operationelle program for Attika › delprogram 1, foranstaltning 1 Foranstaltning 1 i delprogram 1 i det regionale operationelle program for Attika vedrłrer vandforsyninger, afvandingssystemer og biologisk rensning. Ifłlge forfaldsplanen skulle der have v(cid:230)ret brugt 20. 620 mio ecu i offentlige udgifter frem til 1997. Kommissionen bedes oplyse fłlgende: 1. Hvor langt er man n(cid:229)et med det konkrete arbejde? Er der sket (cid:230)ndringer i forbindelse med revisionen af f(cid:230)llesskabsstłtterammen? Hvor stor en budgetandel 2. er der tale om? Hvilke af afvandingsnettene skaber de stłrste problemer i forbindelse med udnyttelsen af bevillingerne, og 3. hvori best(cid:229)r de v(cid:230)sentligste grunde til forsinkelsen? 4. Hvor stor var udnyttelsesgraden indtil 31. december 1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. april 1998) Ifłlge de pr. 21. oktober 1997 (cid:230)ndrede finansielle opstillinger udgłr de offentlige udgifter til foranstaltning 1. 1 i det operationelle program »Attika« (vandforsyning, kloaknet og rensningsanl(cid:230)g), der var programmeret indtil 1997, 13,2 mio. ECU. P(cid:229) det seneste młde i overv(cid:229)gningsudvalget for EF-stłtterammen, der blev afholdt den 31. oktober 1997, blev der ikke foretaget (cid:230)ndringer af de regionale programmer. Hvad ang(cid:229)r de tekniske detaljer vedrłrende de planlagte arbejder, deres forlłb samt (cid:229)rsagerne til eventuelle forsinkelser, beder Kommissionen det (cid:230)rede medlem henvende sig til de regionale myndigheder i Attika, der har ansvaret for EF-stłtterammens gennemfłrelse. Der var ved udgangen af 1997 anvendt bevillinger p(cid:229) 10,7 mio. ECU. (98/C 323/66) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0581/98 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (4. marts 1998) Om: Gennemfłrelse af budgetkonto B2-5122 Kan Kommissionen oplyse, hvor mange og hvilke organisationer der i 1997 blev begunstiget af denne 1. budgetkonto? Kan Kommissionen oplyse, i hvor mange tilf(cid:230)lde en stłtteansłgning blev imłdekommet i 1997, og i hvor 2. mange tilf(cid:230)lde en stłtteansłgning blev forkastet? Hvad var de hyppigste (cid:229)rsager til, at de blev forkastet?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 585/98 van Sören WIBE aan de Commissie. Reclame voor tulpen

eurovoc_concepts:
EU financing
GATT
Sweden
advertising
floriculture
import (EU)
restriction on competition
sales promotion

text: 11. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 386/27 Op basis van de door het geachte parlementslid verstrekte informatie betreffende het project voor de hoge- snelheidslijn Rome-Napels, is naar de Italiaanse autoriteiten een formeel verzoek gestuurd om te weten te komen of een milieueffectrapportage (MER) overeenkomstig Richtlijn 85/337/EEG van de Raad van 27 juni 1985 betreffende de milieueffectbeoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten (1) was uitgevoerd. De Italiaanse autoriteiten hebben dit bevestigend beantwoord. Zij hebben meegedeeld dat op grond van de MER die door de (cid:132)MER Commissie van het Italiaanse ministerie van milieubeheer(cid:148) in 1992 was uitgevoerd, het bovengenoemde ministerie al in 1993 gunstig over dit project geadviseerd had. Aangezien echter twee korte baanvakken van de rapportage bleken te zijn uitgesloten, is aan de Italiaanse autoriteiten nieuwe informatie met betrekking tot de MER van deze baanvakken gevraagd. Op grond van de nieuwe informatie die door de Italiaanse autoriteiten is geleverd, kan de Commissie nu concluderen dat de in 1993 gegeven goedkeuring, die gebaseerd was op de door de MER-commissie van het ministerie voor milieubeheer in 1992 goedgekeurde milieu- effectrapportage, in feite alleen betrekking had op het project in het algemeen en niet de twee aansluitingen in Rome en Napels omvatte. De projecten betreffende deze twee aansluitingen en de uitvoerende projecten van het gehele werk zijn later onderworpen aan een milieueffectrapportage, die in 1994 door de regio Latium en in 1995 door het ministerie voor milieubeheer (MER-dienst en burgerinformatie) is uitgevoerd. Beide instanties keurden het gehele project goed. De fase waarin het publiek ge(cid:239)nformeerd en geconsulteerd moest worden, schijnt op een correcte wijze te zijn uitgevoerd. In het licht van het bovenstaande is de mogelijke toepassing van artikel 186 van het EG-Verdrag niet relevant. (1) PB L 175 van 5. 7. 1985. (98/C 386/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0585/98 van S(cid:246)ren Wibe (PSE) aan de Commissie (4 maart 1998) Betreft: Reclame voor tulpen Volgens berichten in de Zweedse media geeft de Commissie, als reactie op de fellere concurrentie waaraan de bloemenproducenten in de EU blootstaan na de GATT-regeling van 1992 inzake de invoer van snijbloemen, geld uit aan een reclamecampagne voor tulpen. Welke bedragen heeft de Commissie besteed aan deze campagne ter bevordering van de verkoop van tulpen en welk percentage van dit bedrag is uitgegeven aan de campagne in Zweden? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (6 april 1998) De reclamecampagne voor tulpen maakt deel uit van de communautaire verkoopcampagne voor bloemen en levende planten, die voor 60 % door de Gemeenschap en voor 40 % door de bedrijfsleven wordt gefinancierd. De tulpencampagne is door het Nederlandse bedrijfsleven georganiseerd in verschillende landen, waaronder Zweden. Het totale budget voor deze campagne bedraagt 417. 157 ecu, waarvan de Commissie 250. 294 ecu voor haar rekening neemt. Voor de actie in Zweden heeft de Commissie 88. 200 ecu vrijgemaakt. Daarnaast zijn in 1997 twee door Zweedse beroepsorganisaties gepresenteerde programma(cid:146)s goedgekeurd. Voor deze twee programma(cid:146)s bedraagt het totale budget 193. 808 ecu


title: Règlement (CE) n° 517/98 de la Commission du 4 mars 1998 fixant les droits à l'importation dans le secteur du riz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: 5. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 65/23 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 517/98 DE LA COMMISSION du 4 mars 1998 fixant les droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995, portant organisation commune du march(cid:130) du riz (1), modifi(cid:130) par (CE) no 192/98 (2), le r(cid:138)glement vu le r(cid:138)glement (CE) no 1503/96 de la Commission, du 29 juillet 1996, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)gle- ment (CE) no 3072/95 du Conseil en ce qui concerne les droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1403/97 (4), et notamment son article 4 paragraphe 1, consid(cid:130)rant que l’article 11 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 pr(cid:130)voit que, lors de l’importation des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er dudit r(cid:138)glement, les taux des droits du tarif douanier commun sont per(cid:135)us; que, toutefois, pour les produits vis(cid:130)s au paragraphe 2 de cet article, le droit (cid:133) l’importation est (cid:130)gal au prix d’intervention valable pour ces produits lors de l’importation et major(cid:130) d’un certain pourcentage selon qu’il s’agit du riz d(cid:130)cortiqu(cid:130) ou blanchi, diminu(cid:130) du prix (cid:133) l’importation, pour autant que ce droit ne d(cid:130)passe pas le taux des droits du tarif doua- nier commun; consid(cid:130)rant que, en vertu de l’article 12 paragraphe 3 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, les prix (cid:133) l’importation caf sont calcul(cid:130)s sur la base des prix repr(cid:130)sentatifs pour le produit en question sur le march(cid:130) mondial ou sur le march(cid:130) d’importation communautaire du produit; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 1503/96 a fix(cid:130) des modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 en ce qui concerne les droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz; consid(cid:130)rant que les droits (cid:133) l’importation sont applicables jusqu’(cid:133) ce qu’une nouvelle fixation entre en vigueur; qu’ils restent (cid:130)galement en vigueur si aucune cotation n’est disponible dans la source de r(cid:130)f(cid:130)rence pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 1503/96 au cours des deux semaines pr(cid:130)c(cid:130)dant la prochaine fixation p(cid:130)rio- dique; consid(cid:130)rant que, afin de permettre le fonctionnement normal du r(cid:130)gime des droits (cid:133) l’importation, il convient de retenir pour le calcul de ces derniers les taux de march(cid:130) constat(cid:130)s au cours d’une p(cid:130)riode de r(cid:130)f(cid:130)rence; consid(cid:130)rant que l’application du r(cid:138)glement (CE) no 1503/96 conduit (cid:133) fixer les droits (cid:133) l’importation confor- m(cid:130)ment aux annexes du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz vis(cid:130)s (cid:133) l’article 11 paragraphes 1 et 2 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 modifi(cid:130), sont fix(cid:130)s (cid:133) l’annexe I du pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment sur la base des (cid:130)l(cid:130)ments repris (cid:133) l’annexe II. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 5 mars 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 4 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 20 du 27. 1. 1998, p. 16. (3) JO L 189 du 30. 7. 1996, p. 71. (4) JO L 194 du 23. 7. 1997, p. 2. L 65/24 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 5. 3. 98 ANNEXE I du r(cid:138)glement de la Commission, du 4 mars 1998, fixant les droits (cid:133) l’importation applicables au riz et aux brisures Code NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Droit (cid:133) l’importation (5) Pays tiers (sauf ACP et Bangladesh) (3) (7) ACP Bangladesh (1) (2) (3) (4) Basmati Inde et Pakistan (6) (cid:144)gypte (8) (en (cid:130)cus par tonne) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 232,35 (7) (7) (7) 232,35 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 164,91 164,91 164,91 111,84 164,91 164,91 164,91 111,84 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 78,38 0 0 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 253,88 253,88 253,88 174,26 253,88 253,88 253,88 174,26 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 123,00 (1) Sous r(cid:130)serve des dispositions des articles 12 et 13 du r(cid:138)glement (CEE) no 715/90 du Conseil (JO L 84 du 30. 3. 1990, p. 85), modifi(cid:130). (2) Conform(cid:130)ment au r(cid:138)glement (CEE) no 715/90, les droits (cid:133) l’importation ne sont pas appliqu(cid:130)s aux produits originaires des (cid:144)tats d’Afrique, des Cara(cid:139)bes et du Pacifique et import(cid:130)s directement dans le d(cid:130)partement d’outre-mer de la R(cid:130)union. (3) Le droit (cid:133) l’importation de riz dans le d(cid:130)partement d’outre-mer de la R(cid:130)union est d(cid:130)fini (cid:133) l’article 11 paragraphe 3 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95. (4) Pour les importations de riz, except(cid:130) les brisures de riz (code NC 1006 40 00), originaires du Bangladesh, le droit (cid:133) l’importation est applicable dans le cadre du r(cid:130)gime d(cid:130)fini par les r(cid:138)glements (CEE) no 3491/90 du Conseil (JO L 337 du 4. 12. 1990, p. 1) et (CEE) no 862/91 de la Commission (JO L 88 du 9. 4. 1991, p. 7), modifi(cid:130). (5) L’importation de produits originaires des PTOM est exempt(cid:130)e de droit (cid:133) l’importation, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 101 paragraphe 1 de la d(cid:130)cision 91/482/CEE du Conseil (JO L 263 du 19. 9. 1991, p. 1), modifi(cid:130)e. (6) Pour le riz d(cid:130)cortiqu(cid:130) de la vari(cid:130)t(cid:130) Basmati originaire d’Inde et du Pakistan, r(cid:130)duction de 250 (cid:130)cus par tonne [article 4 bis du r(cid:138)glement (CE) no 1503/96, modifi(cid:130)]. (7) Droit de douane fix(cid:130) dans le tarif douanier commun. (8) Pour les importations de riz orginaire et en provenance d’(cid:144)gypte, le droit (cid:133) l’importation est applicable dans le cadre du r(cid:130)gime d(cid:130)fini par les r(cid:138)glements (CE) no 2184/96 du Conseil (JO L 292 du 15. 11. 1996, p. 1) et (CE) no 196/97 de la Commission (JO L 31 du 1. 2. 1997, p. 53). 5. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 65/25 ANNEXE II Calcul des droits (cid:133) l’importation dans le secteur du riz Paddy Brisures d(cid:130)cortiqu(cid:130) blanchi d(cid:130)cortiqu(cid:130) blanchi Type Indica Type Japonica 1. Droit tonne) (cid:133) l’importation ((cid:130)cus par (1) 232,35 533,00 338,50 533,00 (1) 2. (cid:144)l(cid:130)ments de calcul: a) Prix caf Arag ((cid:130)cus par tonne) b) Prix fob ((cid:130)cus par tonne) c) Frets maritimes ((cid:130)cus par tonne) d) Source (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Droit de douane fix(cid:130) dans le tarif douanier commun. n. q. (cid:190) (cid:190) n. q. (cid:190) (cid:190) 277,82 326,04 250,27 298,49 27,55 27,55 USDA USDA Op(cid:130)rateurs Op(cid:130)rateurs (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: Kommissionens situationsrapport om opfølgningen af Kommissionens meddelelse: »Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner«

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU programme
European Social Fund
equal treatment
gender equality

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ir** il ii ir i t ** il ir ii Bruxelles, den 04. 03. 1998 KOM(1998) 122 endelig udg. Kommissionens situationsrapport om opfølgningen af Kommissionens meddelelse: "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner" (forelagt af Kommissionen) INDHOLDSFORTEGNELSE RESUMÉ INDLEDNING DEL 1. METODE 1. 1 Indarbejdelse af mainstreaming-strategien 4 7 9 9 1. 2 Resultater i form af en række evalueringskriterier 10 1. 2. 1 Engagement på højt niveau 1. 2. 2 Bevidstgørelse 1. 2. 3 Den tosidede strategi 1. 2. 4 Samarbejdsstrukturer 1. 2. 5 Tildeling af ansvarsområder 1. 2. 6 Ekspertise på ligestillingsområdet 1. 2. 7 Overvågning og evaluering 1. 3 Hindringer for fremskridt 11 12 12 13 14 14 14 15 1. 3. 1 Bevidstgørelsesaktiviteter internt i generaldirektoraterne 15 1. 4 Næste skridt med hensyn til metode 1. 4. 1 Indførelse afkønsspecifikke konsekvensanalyser af politikker 1. 4. 2 Etablering af procedurer for ligestillingsvurdering 1. 4. 3 Udvikling af ekspertisen på ligestillingsområdet i generaldirektoraterne DEL 2. RESULTATERNE I FORM AF POLITIKKER: FREMSKRIDT OG UDFORDRINGER 2. 1 Politiske resultater 2. 1. 1 ' 'Beskæftigelsen - lad os handle samlet " 2. 1. 2 ' 'Euro - sidste udkald ' ' 2. 1. 3 ' 'Agenda 2000 - betyder reformer " 16 16 17 17 18 18 18 20 21 2. 1. 4 ' 'EU og verden - EU's position og rolle må styrkes " 24 2. 2 Politiske udfordringer Beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitik Samhørighed og regionalpolitik ØMU, euroen og det indre marked Forskningspolitik, nye teknologier og informationssamfundet Udvidelsesprocessen Borgernes Europa Modernisering af Kommissionens administrationsstrukturer 25 25 25 26 26 27 27 27 RESUME Med Amsterdam-traktaten, som endnu ikke er ratificeret, udvides retsgrundlaget for Fællesskabets bestræbelser på at skabe ligestilling mellem kvinder og mænd betydeligt. I artikel 2 og 3 i den nye traktat formaliseres Fællesskabets forpligtelse til at integrere kønsaspektet i alle politikker og aktioner (mainstreaming), idet ligestilling mellem kvinder og mænd opstilles som en specifik opgave for Fællesskabet og samtidig som en horisontal målsætning, der ska) have indflydelse på alle Fællesskabets aktiviteter. Traktaten er derfor af meget stor betydning som retsgrundlag og som incitament til at videreudvikle mainstreaming-politikken. Siden Kommissionens meddelelse om "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner"1 blev vedtaget for to år siden, er der indom rammen af gruppen af kommissærer for lige muligheder etableret en ny struktur med det formål konsekvent at indføje ligestillingsdimensionen i alle fællesskabspolitikker og - aktioner. De enkelte generaldirektorater er ansvarlige for at integrere kønsaspektet i deres respektive politikker, og denne proces befordres af et tværtjenstligt samarbejde mellem tjenestemænd med beføjelser på området. Denne meddelelse er den første situationsrapport om ovenstående. Den er udarbejdet på grundlag af bidrag fra 18 generaldirektorater og horisontale tjenester vedrørende disses aktiviteter på ligestillingsområdet. Den viser også de hindringer og mangler, der stadig gør sig gældende. De politiske resultater er mest mærkbare på områderne forbindelserne udadtil, blandt andet inden for udviklingssamarbejdet og kvinders menneskerettigheder, beskæftigelsespolitik og strukturfondene, undervisning, uddannelse og ungdoms anliggender samt Kommissionens personale- og informationspolitik. Dette kan næppe betegnes som overraskende, idet der i disse sektorer - i højere grad end på andre områder - er tradition for, at der tages hensyn til lige muligheder for mænd og kvinder. Man er inden for disse politikker og sektorer begyndt at gå bort fra isolerede foranstaltninger til fordel for kvinder og over til en mere integreret fremgangsmåde. Eksempler herpå er det tredje handlingsprogram om lige muligheder for mænd og kvinder i Europa-Kommissionen (1997-2000), Fællesskabets fjerde handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder (1996-2000) samt vedtagelsen og gennemførelsen af Rådets resolutioner om integrering af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder i de europæiske strukturfonde og om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet. Samarbejdet på integrering af ligestillingsdimensionen i det igangværende arbejde med at ændre den overordnede strukturfondsforordning fortjener særlig opmærksomhed. tjenestegrenene og den omfattende tværs af Der er gjort betydelige fremskridt på området, men samtidig eksisterer der stadig åbenlyse hindringer og mangler. Der gøres en stor indsats for at fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd, men størsteparten af initiativerne er isolerede foranstaltninger uden større betydning for den generelle situation på ligestillingsområdet. Dertil kommer, at aktiviteterne ikke i væsentlig grad influerer på udformningen af de generelle fællesskabspolitikker. Selvom positive særforanstaltninger i en overskuelig fremtid fortsat vil spille en afgørende rolle som led i en tosidet strategi, forudsætter mainstreaming en langt mere helhedsorienteret fremgangsmåde. De væsentligste hindringer for yderligere fremskridt er følgende: KOM(96) 67 endelig uiig. af"21. februar 1996. - 4- • Bevidstheden om kønsaspektet blandt beslutningstagerne er alt for begrænset; • de menneskelige og budgetmæssige ressourcer, der er afsat til disse opgaver, er utilstrækkelige; • ekspertisen på ligestillingsområdet er mangelfuld. Der må træffes følgende foranstaltninger med henblik på at fjerne barriererne og forbedre de organisatoriske og metodologiske rammer for integrering af kønsaspektet i alle politikker og aktioner: • Der må udfoldes bcvidstgørelsesaktivitcter, først og fremmest henvendt til medarbejdere på overordnet ledelses- og mellemlederniveau; • der må gennemføres et omfattende uddannelsesprogram med henblik på at opbygge den nødvendige ekspertise på ligestillingsområdet; • kønsspecifikke konsekvensanalyser af politikker må gøres til en fast procedure; • der skal foretages ligestillingsvurderinger for at sikre, at alle forslag til retsakter samt politiske dokumenter og fællesskabsaktiviteter bidrager til at opfylde målsætningen om fremme af lige muligheder for mænd og kvinder2. Hvad angår betydningen for udformningen af politikker af Kommissionens politiske prioritering i arbejdsprogrammet for 19983, er der i denne meddelelse sat fokus på visse politikker, som kræver særlig opmærksomhed: • De opnåede resultater på det beskæftigelsespolitiske område må overvåges nøje med henblik på at sikre, at målsætningen vedrørende lige muligheder i retningslinjerne for ligestillingsdimcnsionen beskæftigelsespolitikken gennemføres integreres i gennemførelsen og overvågningen af de tre øvrige prioriterede opgaver; fuldt ud, og at • det må sikres, at princippet om lige muligheder forankres fuldt ud i den igangværende reform af de europæiske strukturfonde, og at det anvendes i praksis i gennemførelses-, overvågnings- og evalueringsprocessen; • det må sikres, at der i den "nye generation" af fællesskabsprogrammer, som er ved at blive udarbejdet, følges op og bygges videre på fremskridtene inden for uddannelse og ungdomsanliggender; som led i de ordninger, der har til formål at fremme deltidsarbejde, fleksibilitet og nye former for tilrettelæggelse af arbejdet, må der tilskyndes til at skabe en ligelig fordeling mellem kvinder og mænd af pligterne på arbejdspladsen og i familien; 2 1 overensstemmelse med Amsterdam-traktatens artikel 3. 3 KOM (97) 517 endelig udg. af 15. oktober 1997. • kønsopdelingen på arbejdsmarkedet må afskaffes med henblik på at fremme lige muligheder og skabe et velfungerende indre marked, hvilket skal ske ved at fjerne stivheder, der gør sig gældende som følge af vertikal og horisontal kønsopdeling; • en kønsspecifik konsekvensanalyse skal sikre, at kvinder og mænd får lige stor gavn afØMU'enogEURO'en; • det må sikres, at kvinderne deltager fuldt ud og drager lige så stor fordel som mændene af de muligheder, som de nye teknologier og informationssamfundet frembyder; • såvel behovene i forbindelse med som følgerne af udvidelsesprocessen for ligestillingen mellem kvinder og mænd må behandles; • fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd bør tildeles en fremtrædende plads i Kommissionens interne reformprogram. • integreringen af kønsaspektet i alle politikker og aktioner må overvåges løbende, ligesom der regelmæssigt skal aflægges rapport om de opnåede resultater. INDLEDNING Den 21. februar 19% vedtog Europa-Kommissionen en meddelelse om "Integrering al lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner"4. Heri præciseres det, at "mainstreaming"-princippet "ikke begrænses til særforanstaltninger for kvinder, men at alle generelle aktioner og politikker udtrykkeligt mobiliseres med henblik på fremme af ligestillingen"5. De systematiske bestræbelser på at fremme mainstreaming i alle Kommissionens tjenestegrene blev indledt i starten af 1997, da den tværtjenstlige gruppe med ansvar for lige muligheder vedtog et strategidokument, som indeholdt forslag til en række konkrete foranstaltninger til opfølgning af Kommissionens meddelelse om mainstreaming6. Som svar på en formel henstilling fra Kommissionens generalsekretær til generaldirektørerne om gennemførelse af strategidokumentet7 har 29 tjenestegrene8 udpeget repræsentanter med særligt ansvar for fremme af mainstreaming i deres respektive generaldirektorater. Der er nedsat en arbejdsgruppe, som består af disse "mainstreaming-repræsentanter", og som har til opgave at gennemføre for generaldirektoraterne i mainstreaming-processen. En af de første opgaver, som "gruppen af mainstreaming-repræsentanter" løste, var at skabe et værktøj til fremme af kønsspecifikke konsekvensanalyser af politikker. En vejledning i kønsspecifikke konsekvensanalyser9 foreligger nu på tre sprog. strategidokumentet og at støtteorgan fungere som Løbende overvågning af aktiviteter og foranstaltninger inden for lige muligheder med henblik på integrering af ligestillingsdimensionen er af afgørende betydning for, at en mainstreaming- strategi kan give resultater. Strategidokumentet10 indeholder forslag om situationsrapporter med bidrag fra alle Kommissionens tjenestegrene. Dette er den første situationsrapport om opfølgningen af Kommissionens meddelelse (KOM(96) 67) af 21. februar 1996. Nærværende rapport består af to dele. I del 1 beskrives mainstreaming og den metode, der skal anvendes. Der gøres brug af erfaringerne på tre områder under Kommissionens tjenestegrene, hvor der er gjort væsentlige fremskridt. 4 KOM(96) 67 af 21. februar 1996. 5 Ibid. , s. 2. 6 KOM(96) 67 endelig udg. af 21. februar 1996. 7 Dok. SEK(97) 692. s SG, CdP, SJ, PP, SC1C, SdT, CCR, GD 1, GD IB, GD III, GD IV, GD V, GD VI, GD VII, GI) VIII, GD IX, GI) X, GD XI, GD XII, GD XIII, GD XIV, GD XV, GD XVI, GD XX, GD XXI, GD XXII, GD XXIII. ÎXIIO, OPOŒ, OS. l) Kan las ved henvendelse til GD V/D/5. 10 Strategidokument om mainstreaming af en strategi til opfølgning af KOM(96) 67 endelig udg. , vedtaget af den tværtjenstlige gruppe med ansvar for lige muligheder i februar 1997. 7- I del 2 beskrives betydningen af mainstreaming-strategien for udformningen af politikker. Med udgangspunkt i Kommissionens arbejdsprogram for 1998 behandles de politiske områder, hvor der allerede tages hensyn til kønsdimensionen, eller hvor dette kunne være formålstjenligt. Endelig skal det nævnes, at rent interne aktiviteter i generaldirektoraterne, der iværksættes med henblik på gennemførelse af det tredje handlingsprogram om lige muligheder for mænd og kvinder i Europa-Kommissionen, anses for at falde uden for rammerne af dette dokument. Lige muligheder for mænd og kvinder i Kommissionen og en jævn kønsfordeling på alle niveauer af beslutningsprocessen er et vigtigt parameter for, hvor langt vi er nået inden for ligestilling mellem kvinder og mænd. Resultaterne på disse områder vil blive evalueret særskilt. -8 DELI. METODE 1. 1 Indarbejdelse af mainstreaming-strategien På baggrund af bidragene fra tjenestegrenene kan det konstateres, at der er gjort fremskridt med hensyn til at indarbejde mainstreaming-politikken. Det er lykkedes at gennemføre foranstaltninger såvel på organisatorisk plan som i form af politikker. Tildelingen af ansvaret for mainstreaming-processen til særlige repræsentanter for tjenestegrenene er et stort skridt i den rigtige retning, og det samme er disse mainstreaming-repræsentanters løbende bidrag til det tværtjenstlige samarbejde på dette område. Dertil kommer, at der i visse tjenestegrene og på en række politiske områder er taget supplerende initiativer, herunder tildeling eller omfordeling af menneskelige ressourcer, for at udbygge samarbejdet internt i tjenestegrenene og styrke kønsdimensionen i programmer og aktiviteter. Tre tjenestegrene skal fremhæves i dette dokument, fordi deres arbejde i vid udstrækning viser, hvordan mainstreaming-metoden fungerer: GD IB/VIII - Udviklingssamarbejde, GD V - Beskæftigelse, Arbejdsmarkeds relationer og Sociale Anliggender samt GD XXII - Uddannelse og Ungdomsanliggender. Udviklingssamarbejde Siden vedtagelsen i 1995 af Kommissionens meddelelse KOM (95) 423 og af Rådets resolution (af 20. december 1995) om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet er der gjort betydelige fremskridt på dette område. Blandt andet er der udpeget lande, der som led i pilotordninger er gjort til genstand for særlig opmærksomhed i forbindelse med bestræbelserne på at integrere kønsaspektet, eksisterende procedurer for kønsspecifikke konsekvensanalyser er blevet videreudviklet, sagkyndige i integrering af kønsaspekter er stillet til rådighed i såvel regionalt som nationalt regi, og der er iværksat programmer for intern uddannelse i og bevidstgørelse om kønsaspektet med henblik på at oprette kompetente rådgivende funktioner der, hvor mainstreaming betragtes som værende relevant. Der sættes navnlig fokus på at bevidstgøre de embedsmænd, der beskæftiger sig med spørgsmål som for eksempel kønsaspektet i forbindelse med strukturelle tilpasninger samt i sektorpolitikker og makroøkonomiske politikker. Bevidstgørelsesaktiviteterne har at vise sammenhængen mellem mainstreaming af ligestilling mellem kønnene og bedre resultater af udviklingsbistanden. Nye finansieringsforslag og igangværende projekter evalueres i GD VIII og GD IB med henblik på at styrke kønsdimensionen i initiativerne. formål til Forslaget til Rådets forordning om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet1 såfremt det vedtages, bidrage til at institutionalisere mainstreaming yderligere i sa udviklingssamarbejdspolitikker. t" ville, samtlige Beskæftigelse, arbejdsmarkedsrelationer og sociale anliggender Hvad angår beskæftigelse og sociale anliggender, har Generaldirektorat V iværksat et internt pilotprojekt om mainstreaming. I juli blev der for GD V's medarbejdere på overordnet ledelses-og mellemlederniveau afholdt et seminar, der skulle øge bevidstheden om emnet. Seminaret blev afholdt under ledelse af generaldirektøren og fik stor tilslutning. Direktørerne har specifikt faet tildelt ansvaret for at integrere ligestillingsdimensionen i deres respektive politikker. Man er i færd med at analysere samtlige direktoraters arbejdsprogrammer for at KOM(97) 265 endelig udg. - 9- undersøge kønsrclevansen, og der er udvalgt visse politikker med henblik p;i en imiv ;il dybtgående behandling. Ligestillingsvurdering af dokumenter dokumenternes indhold for så vidt angår køns- og ligestillingsdimensioncn) er sal på dagsordenen. Beskæftigelsespolitikken er med udgangspunkt i Amsterdam-traktaten et oplagt målområde for konsekvent integrering af princippet om ligestilling. Den 15. december 1997 vedtog Rådet retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 1998, efter at Kommissionens forslag hertil var blevet behandlet på det ekstraordinære topmøde i Luxembourg den 20. -21. november 1997. I retningslinjerne er lige muligheder et af de fire prioriterede aktionsområder, og dette er i sig selv et væsentligt resultat inden for mainstreaming på det beskæftigelsespolitiske område. (dvs. vurdering Uddannelse og ungdomsanliggender Man har i GD XXII gjort en indsats på det organisatoriske område, idet man blandt andet har udpeget "ligestillingsbrændpunkter" i de enkelte enheder og inddraget såvel ledere som administrativt personale i initiativet. Formålet er at gøre ligestillingsdimensionen til genstand for strategisk politisk planlægning og samordning på GD-niveau samt at fremme gennemførelsen på lederniveau. Der er i hver enkelt enhed udpeget en repræsentant, som er ansvarlig for mainstreaming. Etableringen af et netværk af sådanne ligestillingsbrændpunkter har styrket organisationsstrukturen yderligere. Princippet om lige muligheder er grundigt indarbejdet i programmerne vedrørende uddannelse og ungdomsanliggender (SOCRATES og Leonardo da Vinci, Ungdom for Europa og Europæisk volontørtjeneste). Ligestillings- dimensionen er indarbejdet i udbudsbekendtgørelserne, de offentliggjorte retningslinjer og ansøgningsskemaerne samt i udvælgelseskriterierne. Leonardo da Vinci-programmet fortjener særlig opmærksomhed, idet ligestillingsdimensionen eksplicit er indarbejdet i programmålene på alle niveauer, i overensstemmelse med Rådets afgørelse12, de horisontale forordninger samt de specifikke (vertikale) programmål. 1. 2 Resultater i form af en række evalueringskriterier Som det ses af disse eksempler, er det i forbindelse med mainstreaming nødvendigt at anvende en sammenhængende fremgangsmåde for at opfylde Fællesskabets målsætning om i alle sine aktiviteter at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd. Det er absolut nødvendigt at holde sig for øje, at visse elementer skal være til stede og visse betingelser opfyldt, for at indsatsen på området kan give de ønskede resultater. Blandt disse elementer og forhold kan nævnes: • Engagement på højt niveau bevidstgørelse en tosidet strategi (mainstreaming-strategien må ledsages af programmer, positive foranstaltninger og budgetkonti/tildeling af specielt øremærkede budgetmidler til fremme af lige muligheder) '- Rådets beslutning af 6. december 1994 om et handlingsprogram for gennemførelse al en erhvervsuddannelsespolitik i Det Europæiske Fællesskab. - 10 • samarbejdsstrukturer • klart afgrænset fordeling af ansvarsområder • ekspertise på ligestillingsområdet (kønsspecifikke konsekvensanalyser og ligestillingsvurderinger) • overvågning og evaluering. 1. 2. 1 Engagement på højt niveau Fællesskabets mainstreaming-strategi er omfattende og konsekvent. Den omfatter principielt samtlige tjenestegrene og alle fællesskabspolitikker- og aktioner. Dette ville ikke være muligt uden EU-institutionernes og medlemsstaternes store engagement. Den proaktive rolle, som medlemsstaterne og Den Europæiske Union spillede på den fjerde verdenskvindekonference i Beijing i 1995, hvor de slog til lyd for og fik vedtaget en mainstreaming-strategi på området ligestilling mellem kvinder og mænd, udgør i vid udstrækning grundlaget for det engagement, som Unionen har vist siden da. foranstaltninger, Kommissionen har truffet Europa-Parlamentet har spillet en vigtig rolle ved at presse på for at få gennemført en mere systematisk integrering af kønsaspektet i fællesskabspolitikkerne. I sin beslutning13 om i meget vid Kommissionens meddelelse om mainstreaming slutter Europa-Parlamentet udstrækning op om de indføre mainstreaming, både hvad angår de institutionelle initiativer og udvælgelsen af prioriterede politiske områder. Kommissionen opfordres i beslutningen (punkt 7 og 39) til at etablere fyldestgørende koordineringsstrukturer med henblik på at fremme mainstreaming-processen i dens tjenestegrene. I punkt 14, 43 og 45 anføres det, at det er nødvendigt at udarbejde retningslinjer for gennemførelse af kønsspecifikke konsekvensanalyser og at sikre, at der i alle fremtidige forslag til retsakter tages hensyn til kønsdimensionen (ligestillingsvurdcring). Behovet for en tosidet strategi fremhæves (punkt 11). I beslutningen peges der ligeledes på visse politiske områder, hvor der bør gøres en større indsats inden for mainstreaming, blandt andet udvidelsesprocessen (punkt 46), det indre marked og ØMU'en (punkt 31), ligesom det nævnes, at der er behov for kønsspecifikke data og statistikker (punkt 38). for at ses tydeligt engagement på kommissærkollegieniveau Kommissionens af overvågningsindsatsen i gruppen af kommissærer for lige muligheder, som oprettedes og ledes af Kommissionens formand. Vedtagelsen i februar 1996 af Kommissionens meddelelse om mainstreaming var et klart signal om Europa-Kommissionens vilje til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd, ikke blot gennem isolerede foranstaltninger, men også ved at sikre, at alle generelle politikker bidrager til at opfylde dette mål14. Kommissionens generalsekretær anmodede alle generaldirektører om at udpege en højt placeret tjenestemand, som skal have hovedansvaret for at udvikle mainstreaming i de enkelte generaldirektoratet. og 13 Kuropa-Parlamentets beslutning A4-0251/97 af 16. september 1997 om Kommissionens meddelelse KOM(96)67: "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og - aktioner". 14 KOM(96) 67 endelig udg. , s. 2. 11- Delte er endnu et vidnesbyrd om Kommissionens tjenestegrensniveau15. store engagement, også pii 1. 2. 2 Bevidstgørelse Bevidstgørelse er en absolut forudsætning for engagement. I april 1997 blev der afholdt et seminar om mainstreaming for personalet fra hele Kommissionen, hvor udefra kommende sagkyndige gjorde rede for erfaringerne i andre internationale organer og medlemsstater16. Som nævnt under punkt 1. 1 har GD V gennemført interne bevidstgørelsesaktiviteter. Hvad angår Kommissionen som helhed, benyttes Den Internationale Kvindedag som en lejlighed til at bevidstgøre Kommissionens medarbejdere om kønsrelcvante aspekter ud over dem, der alene vedrører lige muligheder for Kommissionens personale, blandt andet på området international solidaritet. Publikationerne fra Informationskontor for kvinder i GD X, "Europas Kvinder - Nyhedsbrev" og "Women of Europe dossier", når ud til en bred læserskare i hele EU og på verdensplan. Interne bevidstgørelses- og uddannelsesaktiviteter må prioriteres højt af mainstream i ng- repræsentanterne, som forventes at ville spille en afgørende rolle i arbejdet med at bevidstgøre om kønsaspekter i deres respektive generaldirektorater. 1. 2. 3 Den tosidede strategi Det hævdes fra visse sider, at "mainstreaming" er blevet brugt som påskud til at slette specifikke budgetkonti eller inddrage menneskelige ressourcer, der har været øremærket til forbedring af kvinders forhold. Hvad angår videregående uddannelse, kom mainstreaming-forpligtclsen til udtryk dels under SOCRATES-programmct17, dels i den målrettede tildeling af midler over en særlig budgetkonto18. Indtil 1996 gjorde denne budgetkonto det muligt at gennemføre særlige ligestillingsprojekter vedrørende blandt andet bevidstgørelse om kønsaspeklcr på undervisningsområdet, dvs. ved at sætte spørgsmålstegn ved stereotype kønsrollebeskrivelser i undervisningsmaterialer og ved at tilskynde piger og drenge/kvinder og mænd til at træffe atypiske valg af uddannelse. I kølvandet på beslutningen om at opprioritere mainstreaming- strategien fjernede man muligheden for at finansiere særforanstaltninger til fremme af lige muligheder over denne konto. Forpligtelsen til at respektere princippet om lige muligheder for mænd og kvinder blev for første gang udtrykkeligt nævnt i 1998-vej ledningen for ansøgere. Imidlertid er der tilsyneladende ikke fastsat nogen specifikke bestemmelser for at sikre, at helhedsvirkningen af |S Dok. SI«K(97) 692. "' Der er udarbejdet et udkast til rapport om seminaret, som kan fås ved henvendelse til (il) V/l). V 17 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram SOCRATES - EFT L 87 af 20. 4. 1995, s. 10. 18 B3-1000: Forberedende foranstaltninger med henblik på en styrkelse af uddannelsessamarbejdet. 12 disse ændringer bliver positiv ud fra et ligestillingssynspunkt. Der er behov for at vurdere følgevirkningerne af disse nye tiltag tilbundsgående, så man kan foretage de tilpasninger, der måtte være nødvendige. Det er meget vigtigt at holde sig for øje, at mainstreaming må indebære, at indsatsen styrkes, samt at anvendelsesområdet for ligestillingspolitikkerne udvides og disses effektivitet øges. Der kan opstå et behov for særforanstaltninger og særlige budgetter, hvilket vil nødvendiggøre en passende omfordeling af ressourcer. 1. 2. 4 Samarbejdsstrukturer Den tværtjenstlige gruppe blev nedsat i 1995 med den opgave at yde støtte til gruppen al kommissærer for lige muligheder og som forløber for sidstnævnte samt redskab for mainstrcaming-bestræbelscrne i Kommissionen. Gruppen har i høj grad øget bevidstheden i tjenestegrenene om Fællesskabets ligestillingspolitikker, ligesom den har lettet indgåelsen al aftaler om aktioner til opfølgning af Kommissionens meddelelse om mainstreaming19. Dertil kommer, at gruppen er forum for udveksling af oplysninger og bedste praksis på området samt for drøftelser om fællesskabspolitikker af relevans for ligestillingsbestræbelserne. I 1997 blev det tværtjenstlige samarbejde om fremme af lige muligheder styrket yderligere med nedsættelsen af gruppen af mainstreaming-repræsentanter. Der er tale om en arbejdsgruppe, som aflægger beretning til den tværtjenstlige gruppe med ansvar for lige muligheder, og som specifikt har til opgave at udvikle og gennemføre mainstreaming- politikken. Der kan om nødvendigt nedsættes yderligere undergrupper i stil med arbejdsgruppen vedrørende lige muligheder i de europæiske strukturfonde. Et andet eksempel er ad hoc- gruppen vedrørende i FN's Kvindekommission. Disse mindre og mere specialiserede arbejdsgrupper er uhyre nyttige redskaber, når der skal nås konkrete mål/udføres særlige opgaver. for de årlige møder fællcsskabsforberedclscr forud Integrering af kønsaspektet i alle politikker og aktioner forudsætter først og fremmest en samlet politisk strategi samt tjenestegrenenes samarbejde. Indførelsen af mainstreaming internt i generaldirektoraterne kan betegnes som vellykket, når spørgsmålet om ligestilling mellem kvinder og mænd regelmæssigt er på GD-lederstabernes politiske dagsorden, og mere eller mindre officielle netværk eller samarbejdsstrukturer samtidig er på plads. Disse strukturers funktion er at forme, ajourføre og motivere "ligestillingsbrændpunkterne", som i stadig højere grad vil fungere som spydspidser i den mainstreaming-proces, der finder sted i de enkelte direktorater og enheder. Indsatsen i GD XXII (jf. punkt 1. 1) er et godt eksempel herpå. Der udfoldes tilsvarende netværksaktiviteter, med deltagelse af blandt andet ligestillingsbrændpunkterne, på områderne udviklingssamarbejde og personalepolitik (GD IB, GD VIII og GD IX). 19 KOM(96) 67 endelig udg. - 13 1. 2. 5 Tildeling af ansvarsområder tværgående I 29 generaldirektorater og tjenester har man udpeget mainstreaming- repræsentanter. En del af disse er tilstrækkelig højt placeret til at kunne påvirke beslutningstagningen i deres respektive generaldirektorater. Det næste skridt ville være at decentralisere ansvaret internt i generaldirektoraterne, hvilket kunne ske ved at tildele ansvarsområder til ligestillingsbrændpunkterne i alle relevante direktorater og enheder samt ved at afgrænse ansvarsområderne for medarbejderne på overordnet ledelses- og mellemleder niveau. GD XXII, GD V, GD IB og GD VIII har leveret gode eksempler på sådanne tiltag. De meget fa tjenestegrene, som endnu ikke deltager i det tværtjenstlige samarbejde om fremme af lige muligheder, opfordres til at udpege en GD-repræsentant. 1. 2. 6 Ekspertise på ligestillingsområdet taget tilstrækkeligt hensyn Mainstreaming indebærer, at samtlige tjenestegrene er forpligtet til at undersøge, hvordan deres respektive politikker og aktiviteter vil påvirke henholdsvis kvinder og mænd (kønsspecifik konsekvensanalyse), og for om nødvendigt at ændre deres politikker. Forslag til retsakter må vurderes i de forskellige faser af beslutningsprocessen, således at det kan sikres, (ligestillingsvurdering). at der er Mainstreaming-repræsentanterne spiller en central rolle i denne forbindelse. Der er behov for deres indsats til at tilpasse de foranstaltninger, der indgås aftale om på tværtjenstligt plan, til forholdene og behovene i de enkelte generaldirektorater og på de enkelte politiske områder, samt udbrede kendskabet til disse foranstaltninger. En forudsætning for, al disse medarbejdere kan udføre deres opgaver, er som nævnt, at ledelsen yder støtte hertil, blandt andet ved al afsætte den nødvendige tid og tilstrækkelige menneskelige og budgetmæssige ressourcer. Det er ligeledes, behov for at uddanne disse medarbejdere i brugen af de relevante redskaber, såsom kønsspecifik konsekvensanalyse og ligestillingsvurdering. til kønsdimensionen I GD IB og GD VIII har man allerede uddannet de ansvarlige medarbejdere i gennemførelse af kønsspecifikke analyser inden for udviklingssamarbejdspolitikker. I visse tilfælde er det muligt at trække på sagkyndige udefra, dels med henblik på gennemførelse af vurderinger af kønsrelevans på politiske områder, hvor der er begrænset viden om emnet, dels i situationer, hvor de mulige følgevirkninger anses for særlig komplekse eller betydningsfulde. GD V offentliggjorde i 1997 en indkaldelse af interessetilkendegivelser vedrørende ekspertise og ydelse af konsulentbistand på generaldirektoratets forskellige interesseområder, med angivelse af kønsrelevansen på hvert enkelt område. 1. 2. 7 Overvågning og evaluering. Det er absolut nødvendigt at foretage en løbende overvågning for at sikre fremskridt, evaluere resultater og tilpasse strategien, hvor dette måtte være formålstjenligt. Det fremgår af strategidokumentet fra februar 1997, at samtlige tjenestegrene skal tage del i et løbende rapporteringsarbejde. Nærværende rapport er den første gennemgang af den førte politik. 14 Også de specifikke politikker evalueres og overvåges. GD IB and GD VIII har som led i gennemførelsen af Rådets resolution om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet10 udarbejdet den indeholder en overskuelig gennemgang af de foranstaltninger, der er truffet på institutionelt plan, og af resultaterne heraf i form af relevante projekter med et indarbejdet kønsperspektiv. første situationsrapport herom. Rapporten Man (GD III) er i færd med at evaluere ESPRIT-programmcl med henblik på al danne sig et for henholdsvis mænd og kvinder. overblik over den nuværende deltagelsesfrekvens Evaluering af indvirkningen på ligestillingssituationen er en anden højt prioriteret opgave i forbindelse med midtvejsevalueringen af strukturfondsprogrammerne for udvikling af landdistrikterne. inden for rammerne af programmet for målrettet socioøkonomisk GD XII finansierer, - forskning, et forskningsprojekt vedrørende foregribelse af politiske følgevirkninger sandsynlige ligestillingsmæssig vurdering som et redskab konsekvenser for kvinder. Sigtet med dette toårige forskningsprojekt, som blev iværksat i december 1997, er at udvikle en procedure for ligestillingsmæssig vurdering af politikker. til at vurdere politikkers 1. 3 Hindringer for fremskridt I adskillige af bidragene til nærværende rapport nævnes manglen på opbakning på højt niveau som en alvorlig hindring for fremskridt inden for mainstreaming. Det er absolut nødvendigt med en langt større indsats på bevidstgørelsesområdet, hvis det skal lykkes at gennemføre mainstreaming-strategien, som det også påpeges i bidraget fra Generaldirektorat VIII. GD VIII nævner samtidig nedenstående beslægtede begrænsninger: • Mangelfuld intern ekspertise på ligestillingsområdet, • begrænsede budgetmidler til ansættelse af sagkyndige udefra, • manglende bevidsthed om kønsaspektet blandt de politiske beslutningstagere. Generaldirektører, direktører og kontorchefer spiller en afgørende rolle i processen, fordi de til har både mandat og beføjelser kønsperspektivet ved udformningen af politikker, og at der afsættes de nødvendige ressourcer. Der må tages initiativ til at sikre fuld og aktiv støtte fra toppen. til at sikre, at der lige fra starten tages hensyn 1. 3. 1 Bevklstgørelsesaktiviteter internt i generaldirektoraterne Mainstrcaming-rcpræscntantcrne blev udpeget efter en formel anmodning fra Kommissionens generalsekretær til samtlige generaldirektører. Generaldirektørerne skulle sikre, at der afsætles den nødvendige til mainstream ing-processcn i de enkelte generaldirektorater. Man kan kun forvente et slorre engagement fra generaldirektørerne, såfremt disse overbevises om, at der er muligheder i til at højne politikkernes kvalitet og effektivitet. Deres mainstreaming som middel engagement og støtte vil kunne øges yderligere ved hjælp af bevidstgørelsesaktivitetcr, og i tilstrækkelige menneskelige og budgetmæssige ressourcer tid og 20 Rådets resolution af 20. december 1995 om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet. - 15 forbindelse med sådanne initiativer bør man trække på den mest anerkendte ekspertise på området. Formålet med bevidstgørelsesaktiviteter bør være at øge den eksisterende viden om kønsrelationer og fællesskabspolitikker, der sigter på at "fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder"21. Aspekterne vedrørende såvel fair behandling som kvaliteten af politikker med et integreret kønsperspektiv må behandles. Når ledelsesgrupperne i de forskellige generaldirektorater er blevet overbevist om deres forpligtelser og om de muligheder, som mainstreaming åbner for at højne politikkernes kvalitet og effektivitet, vil det kunne forventes, at de i overensstemmelse hermed. GD V's initiativ med at indarbejde mainstreaming i direktørers (frivillige) arbejdskontrakt er et eksempel på god praksis. lederne på mellemste og laveste niveau instruerer 1. 4 Næste skridt med hensyn til metode indarbejde På grundlag af denne evaluering kan det udledes, at processen med at mainstreaming-strategien er i fuld gang. Der er dog behov for at konsolidere og videreudvikle denne proces samt for at inddrage tjenester og politikker, som ikke hidtil har været berørt. Det skal i øvrigt nævnes, at fremskridtene indtil nu har været temmelig sporadiske. Der er gennemført talrige aktiviteter, men helhedsindtrykket er, at isolerede foranstaltninger stadig er reglen. Der er behov for en langt mere systematisk fremgangsmåde, som blandt andet omfatter anvendelse for ligestillingsvurdering og et omfattende uddannelsesprogram til opbygning af ekspertise på ligestillingsområdet. Den tosidede strategi må ikke opgives. I en overskuelig fremtid vil positive særforanstaltninger fortsat spille en afgørende rolle i bestræbelserne på at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd. af kønsspecifikke konsekvensanalyser af politikker, procedurer I det følgende er nævnt en række prioriterede foranstaltninger, som nødvendigvis må træffes. 1. 4. 1 Indførelse af kønsspecifikke konsekvensanalyser af politikker Kønsspecifikke konsekvensanalyser anvendes til at vurdere, om forslag til politikker må formodes at ville forfordele det ene køn, og omvendt hvordan en given politik for eksempel vil kunne bidrage til opfyldelsen af den overordnede målsætning om fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd. Analysen vil for eksempel kunne vise, at det er nødvendigt at træffe særlige foranstaltninger til at fjerne uligheder, eller at det pågældende forslag må ændres, så det tilpasses ligestillingsdimensionen. Parlamentet har anbefalet, at der foretages linje med de af alle kønsspecifikke konsekvensanalyser indvirkningsundersøgelscr, der allerede gennemføres med hensyn til SMV og miljøet22. lovgivningsforslag på Pålidelige, sammenlignende kønsspecifikke statistikker og kønsrelcvante data er af afgørende betydning for gennemførelsen af kønsspecifikke konsekvensanalyser. Det Statistiske Kontor spiller en hovedrolle i arbejdet med at udarbejde sådanne statistikker på alle relevante Amsterdam-traktatens artikel 3. 22 Europa-Parlamentets beslutning A4-0251/97 (punkt 43 og 45) om Kommissionens meddelelse om integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner (KOM(96) 67). 16 områder. Det påregnes, at der træffes de nødvendige foranstaltninger til at sikre indsamling og analyse af sådanne data på europæisk plan. Gruppen af mainstreaming-repræsentanter udarbejdede i 1997 en vejledning i kønsspecilikke konsekvensanalyser ("A Guide to gender impact assessment"). Denne vejledning kunne gøres mere fuldstændig, ved at man indføjede konkrete eksempler fra en bred vifte af politiske områder og sektorer. Derved ville det blive lettere at vurdere kønsrelevansen af politikker, der traditionelt er blevet betragtet som kønsneutrale. Vejledningen ville være et nyttigt redskab for alle de af Kommissionens tjenestemænd, der er med til at udforme politikkerne. Det ville blive internt i tjenestegrenene udvikledes. Man ville i visse tilfælde med fordel kunne benytte sig af bistand fra sagkyndige udefra. De enkelte generaldirektorater kunne eventuelt udarbejde en database eller en liste over sagkyndige på ligestillingsområdet. lettere at bruge vejledningen, hvis ekspertisen på ligestillingsområdet 1. 4. 2 Etablering af procedurer for ligestillingsvurdering sikre, at der er gennemført Ligestillingsvurdering betyder at en kønsspecifik konsekvensanalyse, inden en given afgørelse træffes. Formålet er at sikre, at der ikke fremsættes forslag til politikker, der vil kunne lægge hindringer i vejen for den overordnede målsætning om ligestilling mellem kønnene. Målet er på lang sigt at sikre, at alle forslag til retsakter og andre politiske dokumenter fra Kommissionen "ligestillingsvurderes" på forhånd. Hvert enkelt generaldirektorat vil få brug for en intern procedure til dette formål. I de tilfælde, hvor resultatet af ligestillingsvurderingen er negativt - hvor der f. eks. ikke er taget tilstrækkeligt hensyn til kønsrelevans - bør forslaget sendes tilbage til den ansvarlige tjenestegren for at blive ændret. Om nødvendigt konsulteres udefra kommende sagkyndige på ligestillingsområdet. Det vil i et vist omfang være nødvendigt at uddanne de tjenestemænd, der er ansvarlige for ligestillingsvurdering, for at disse kan varetage deres opgaver. 1. 4. 3 Udvikling af ekspertisen på ligestillingsområdet i generaldirektoraterne GD IX vil i løbet af 1998 foranstalte uddannelse i kønsspecifik analyse og kønsspecifik konsekvensanalyse for nøglepersonale, såsom mainstreaming-repræsentanterne og/eller disses medarbejdere. Målet vil være at lette arbejdet med at vurdere kønsrelevans, indprente viden om kønsrelationer og ligestillingspolitikker samt skabe forståelse af, hvordan generelle politikker påvirker kønsrelationerne og situationen på ligestillingsområdet. Der vil muligvis være behov for mere end én ekspert i kønsrelaterede spørgsmål i hvert generaldirektorat. Man kan håbe på en multiplikatorvirkning i forbindelse med denne uddannelsesindsats. På længere sigt er målet at sætte alle de medarbejdere, der arbejder med udformning og gennemførelse/evaluering af politikker, i stand til at vurdere kønsrelevans og bidrage til at gøre fællesskabspolitikkerne kønsopmærksomme. 17 DEL 2. RESULTATERNE I FORM AF POLITIKKER: FREMSKRIDT OG UDFORDRINGER I den følgende del undersøges det, i hvilket omfang kønsaspektet er indarbejdet i de prioriterede politiske opgaver i Kommissionens arbejdsprogram for 199823. Efter en beskrivelse af de opnåede resultater følger en gennemgang af sektorer og prioriterede politikker, hvor der kan være behov for at tildele kønsperspektivet en mere fremtrædende plads. 2. 1 Politiske resultater 2. 1. 1. "Beskæftigelsen - lad os handle samlet "24 • I retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik, som Rådet vedtog i december 1997, er lige muligheder for mænd og kvinder angivet som en af de lire hovedhjørnesten. Samtidig vil ligestillingsdimensionen indgå som en integreret del af gennemførelsen og resultatvurderingen under de tre øvrige hjørnesten. Medlemsstaternes gennemførelse af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer vil hvert år blive gennemgået af Kommission og Rådet. En tilbundsgående analyse af medlemsstaternes nuværende flerårige beskæftigelsesprogrammer har vist, at lige muligheder må prioriteres langt højere i fremtiden. Den fremtrædende plads, som i de nye beskæftigelsespolitiske retningslinjer, er et resultat heraf. lige muligheder indtager • Man har siden 1993 arbejdet på at fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond, idet der er sat fokus på de områder, hvor kvinderne er underrepræsenteret, på kvinder uden faglige kvalifikationer og på kvinder, der vende tilbage til arbejdsmarkedet. Blandt de særforanstaltninger, der er truffet til gavn for kvinder, kan nævnes diverse former for uddannelse, lærlingeordninger, beskæftigelses- og ansættclscstilskud, fremme af iværksætterånden blandt kvinder, videreuddannelse i SMV, vejledning, rådgivningstjenester og arbejdsformidlinger samt, i visse lande, børnepasning og andre tiltag, der skal gøre det lettere al forene pligterne i familien og på arbejdspladsen. Nogle medlemsstater følger en mainstreaming-strategi, medens de øvrige har vedtaget særforanstaltninger til fremme af lige muligheder. • Grundlaget for Den Europæiske Socialfonds opgaver inden for de ændrede strukturfonde vil som udgangspunkt være det nye afsnit om beskæftigelse i Amsterdam-traktaten samt retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik. I henhold til forslaget til ny forordning for perioden fra år 2000 skal Den Europæiske Socialfonds opgaver koncentreres om fem politiske områder25, herunder øget inddragelse af kvinder på arbejdsmarkedet og forbedring af kvinders karrieremuligheder, adgang til nye jobmuligheder og selvstændig virksomhed samt afskaffelse af (den vertikale og horisontale) kønsopdeling på 23 Kommissionens arbejdsprogram for 1998 - De politiske prioriteringer (KOM (97) 517 endelig udg. ) al 1> oktober 1997. 24 Alle overskrifter i kursiv i afsnit 2. 1 er kopieret direkte fra Kommissionens arbejdsprogram for 199X. 25 Udarbejdelse af en aktiv arbejdsmarkedspolitik, fremme af social integration, livslang uddannelse, foregribelse og lettelse af økonomiske og sociale ændringer samt lige muligheder for mænd og kvinder. - 18 arbejdsmarkedet. Derudover vil der blive fulgt en mainstrcaming-stratcgi inden for samtlige politikker. Kommissionens tjenestegrene er i færd med at udarbejde passende værktøjer og uddannelsesordninger, der skal lette gennemførelsen af denne tosidede strategi. I Kommissionens forslag til ny forordning for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (IiFRU) nævnes fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd som et mål, ligesom oprettelse af nye virksomheder samt forening af arbejde og familieliv prioriteres højt. I 1997-rapporten om beskæftigelsen i Europa behandles en række spørgsmål vedrørende fremme af lige muligheder for mænd og kvinder, mindskelse af arbejdsløsheden blandt kvinder og andre initiativer til opfølgning af henstillingerne fra Det Europæiske Råd i Essen. Lige muligheder behandles også i den årlige oversigt ("Tableaux de Bord"), der udarbejdes i samarbejde med Det Europæiske Observationsorgan for Beskæftigelse, som vurderer alle arbejdsmarkedspolitikker og -foranstaltninger i medlemsstaterne. I grønbogen "Partnerskab - Vejen til en ny tilrettelæggelse af arbejdet"26 behandles integreringen af en ligestillingsdimension samt muligheden for at tilpasse den sociale infrastruktur på en sådan måde, at det bliver lettere at forene pligterne på arbejdspladsen og i familien. I oktober 1997 afholdt Kommissionen og det luxembourgske formandskab i fællesskab en konference om integrering af lige muligheder i tilrettelæggelsen af arbejdet. Der vil blive arbejdet videre med disse emner i det kommende år. Inden for rammerne af dialogen med arbejdsmarkedets parter har de væsentligste resultater i den senere tid været de indgåede rammeaftaler, der har udmøntet sig i forældreorlov27 og deltidsarbejde28. Direktivet om direktiverne om henholdsvis deltidsarbejde sigter på at forhindre enhver form for diskriminering af deltidsarbejdere, højne kvaliteten af deltidsarbejde samt fremme udviklingen af deltidsarbejde som en valgmulighed med henblik på at bidrage til en fleksibel tilrettelæggelse af arbejdstiden. Der er i denne forbindelse behov for at fremme en mere ligelig fordeling af deltidsarbejde mellem kvinder og mænd med henblik på at undgå, at de økonomiske uligheder mellem kvinder og mænd rodfæstes yderligere. Dialogen med arbejdsmarkedets parter er af GD V udpeget som en af de politikker, der gøres til genstand for særlig opmærksomhed i forbindelse med GD V's pilotprojekt om mainstreaming. Kommissionen støtter, ved hjælp af undersøgelser og konferencer, ligestillingsrelevante drøftelser mellem arbejdsmarkedets parter, også på sektorniveau. Arbejdsmarkedets parter opfordres inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder til at deltage, og den 5. februar 1998 blev der afholdt et informationsmøde i Bruxelles med deltagelse af UNICE, EFS og CEEP - arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer på EU-niveau - med det formål 26 " Partnerskab - Vejen til en ny tilrettelæggelse af arbejdet" (KOM(97) 128 endelig udg. ). 27 Rådets direktiv 96/34/EF af 3. juni 1996 om den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af UNICE, CEEP og EFS. 28 Rådets direktiv 97/8l/EF af 15. december 1997 om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde, der er indgået afUnice, CEEP og EFS. 19 at anspore til fremlæggelse af fælles forslag til ligestillingsaktivitcter. Der er bestilt en undersøgelse om kvinders arbejdsvilkår i forskellige sektorer af europæisk økonomi-"', som sætter fokus på en bedre forening af arbejde og familieliv, for at sætte gang i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på sektorniveau. • indeholder en detaljeret analyse af udskiftningen Demografisk rapport 199730 i befolkningen i den arbejdsdygtige alder. De demografiske virkninger sammenholdt med forskelle i økonomisk aktivitet kønnene imellem fremgår klart. Man gennemførte i samme forbindelse en undersøgelse af det fremtidige udbud af arbejdskraft i EU, hvori der sættes fokus på mulighederne for at øge erhvervsfrekvensen for kvinder31. • I Kommissionens meddelelse fra 1997 om modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse i Den Europæiske Union understreges behovet for at gøre den sociale beskyttelse mere beskæftigelsesvenlig samt at tilpasse denne til den nye jævne kønsfordeling i arbejdslivet og til de ændrede familiestrukturer32. • Kommissionen har offentliggjort en beretning33 om sundhedssituationen for kvinder i Det Europæiske Fællesskab, hvori kvinders helbred blandt andet kædes sammen med en række socioøkonomiske faktorer, der i særlig grad påvirker kvinder. Der er, i overensstemmelse med direktiv 92/85/EØF, ved at blive udarbejdet retningslinjer for vurdering af de kemiske, fysiske og biologiske agenser samt de industrielle processer, der anses for at udgøre en fare for gravide arbejdstagere, arbejdstagere, som lige har født, og ammende arbejdstagere. Kommissionen offentliggør i 1998 en rapport om gennemførelsen af direktivet om gravide arbejdstagere (92/85). 2. 1. 2 "Euro - sidste udkald" informationsaktioner. Programmet har henvendt • Kommissionen har siden 1996 stået for et kommunikationsprogram om euroen som led i PRINCE/prioriterede til alle samfundsgrupper, herunder forbrugerne, og har derved været til mindst lige så stor gavn for kvinder som for mænd. Der er blevet gennemført en række aktioner med henblik på at sikre en gnidningsløs overgang til euroen. Kommissionen vil blandt andet udarbejde henstillinger om rimelige gebyrer i pengeinstitutsektoren og - for at gøre borgerne fortrolige med euroen - angivelse af priser i såvel euro som national valuta. Endelig afholdtes konferencerne "L'Euro et les Femmes" og "Femmes - Europe - Information" for nylig i henholdsvis Italien og Frankrig. Finlands EU-repræsentation samfinansierede en publikation med titlen "Women and the EMU: Information, experience and perspectives". sig 29 En informationssamlingsundersøgelse bestilt hos Ecotec research and Consulting Ltd. 30 Demografisk rapport 1997 (KOM(97) 361 endelig udg. af 9. juli 1997). 31 "The future of European labour supply" af Jill Rubery og Mark Smith, European Work and Employment (entre, Manchester School of Management, UMIST, november 1997. 32 KOM(97) 102 endelig udg. 33 Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 22. maj 1997 (KOM(97) 224 endelig udg. ). 20- 2. 1. 3 "Agenda 2000 - betyder reformer " "Det indre marked skal fungere harmonisk " • Der er foretaget en undersøgelse af det indre markeds indvirkning på udviklingen i kvindernes erhvervsaktivitet og beskæftigelse34. Det konkluderes i denne undersøgelse, at der er behov for aktive politikker, der sigter på at skabe en ligelig fordeling mellem kvinder og mænd af pligterne på arbejdspladsen og i familien, så det kan forhindres, at kvinder rammes hårdere end mænd af de nedskæringer, der foretages i de offentlige udgifter som et resultat af konvergenspolitikker i medlemsstaterne, hårdere konkurrence, øget pres på lønninger og sociale standarder samt deregulering af beskæftigelsen. • Der er vedtaget en meddelelse fra Kommissionen med titlen "Handlingsplan for arbejdskraftens frie bevægelighed"35. 1 meddelelsen behandles den jævne kønsfordeling på ligesom der foretages en vurdering af indvirkningen af den frie arbejdsmarkedet, bevægelighed på familier og børn. "En konkurrencedygtig og vækstorienteret økonomi" Fremme af iværksætterånden blandt kvinder er indarbejdet som et mål i det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder36 (SMV) i Den Europæiske Union (1997- 2000). Blandt de behandlede emner er kvindelige iværksætteres adgang til finansiering og uddannelse. I årsberetningen for 1996 fra Det Europæiske Observationscenter for SMV drages en række konklusioner med hensyn til, hvordan man kan øge deltagelsesfrekvensen og forbedre forholdene for kvindelige iværksættere og medhjælpende ægtefæller til selvstændige erhvervsdrivende. Det anføres, at der er behov for at udarbejde statistikker over såvel kvindelige iværksættere som medhjælpende ægtefæller, således at Kommissionen kan basere sin ligestillingspolitik på en pålidelig statistisk analyse af situationen på området. Med hensyn til medhjælpende ægtefæller retfærdige behovet socialsikringsbestemmelser og ændre gældende lovgivning. fremhæves vedtage for at ' ' Fremtidssektorerne Der er under fællesskabsprogrammerne på området uddannelse og ungdomsanliggender en lang tradition for at fremme lige muligheder for mænd og kvinder, og denne indsats er blevet intensiveret i de seneste år, som beskrevet under punkt 1. 1. Unge kvinder er i stadig større udstrækning mindst lige så veluddannede som unge mænd, og deres potentiel bør udnyttes fuldt ud. Der er imidlertid behov for at træffe foranstaltninger til at lette kvinders adgang til de muligheder og fordele, som de nye teknologier og informationssamfundet frembyder. Et af målene med Kommissionens meddelelse om "Informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimension - Mennesket i centrum - De næste skridt"37 er at øge bevidstheden om kønsdimensionen. Der er en tendens til, at brugen af nye teknologier i meget 34 V /1734/96. 35 K()M(97) 5X6 endelig udg. 3(' Rådets afgørelse af 9. december 1996. 37 KOM(97) 390. 2 1- høj grad er kønsopdelt, således at kvinderne udgør flertallet af de personer, der er beskæftiget for med rutinepræget og dårligt betalt hjemmearbejde og Teknologiske Fremtidsstudier (JRC) driver videregående forskning på dette og beslægtede områder. Kommissionen vil høre arbejdsmarkedets parter om det eventuelle behov for fællesskabsaktioner til beskyttelse af telearbejderne, som fortrinsvis er kvinder. Der vil blive forsket yderligere i telearbejdernes arbejdsvilkår. telearbejde38. Instituttet Der er iværksat en række aktiviteter, der sigter på at gøre kvinder opmærksomme på de muligheder, som informationssamfundet frembyder. I 1997 finansieredes via GD Ill's og GD XIII's fælles projektkontor for informationssamfundet (ISPO) en række projekter vedrørende kvinderelaterede aspekter af informationssamfundet og arbejdslivet. Europa-Parlamentet udtrykte bekymring over39, at forskningsindsatsen på ligestillingsområdet ikke eksplicit var opstillet som en prioriteret opgave i forslaget til det femte rammeprogram forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002). Spørgsmålet er taget op i det ændrede forslag, som Kommissionen vedtog den 14. januar 1998 (KOM(98) 5 endelig udg. ), og det anføres i en af betragtningerne, at der må tages hensyn til Fællesskabets ligestillingsprincippcr i forbindelse med gennemførelsen af det femte rammeprogram. for Det Europæiske Fællesskabs sigtet og målene med inden for indsats i Bruxelles om kvinder og videnskab med det Den 28. -29. april 1998 afholder Kommissionen sammen med Europa-Parlamentet en konference fremme ligestillingsdimensionen inden for forskning. Ud over ønsket om at fremme lige muligheder for mænd og kvinder i forskningssektoren, hvor kvinderne traditionelt er underrepræsenteret, er der to konkrete grunde til at gøre en indsats for i højere grad at inddrage kvinder i forskningsaktiviteterne i Europa: formål at • Der er store fordele at hente i udnyttelsen af det enorme potentiel i halvdelen af befolkningen til forskning og videnskabelige resultater. • I lyset af den stigende tendens til at udforme EU's og medlemsstaternes forskningspolitikker på en sådan måde, at disse imødekommer økonomiske og sociale behov, kan kvinderne yde et værdifuldt bidrag. "Tilpasning med henblik på større fremskridt" Lige muligheder for mænd og kvinder er i en vis udstrækning allerede integreret i Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed, idet ligestilling siden 1993 har været et udtrykkeligt mål for de europæiske strukturfonde. I 1996 indarbejdedes lige muligheder (or mænd og kvinder i Kommissionens retningslinjer for ændring af strukturfondsprogrammerne (frem til udgangen af 1999); målsætningen integreredes i anden fase af programmeringen for mål 2 og siden hen også i mål 1-, mål 5b- og mål 6-programmerne. Et af målene er at yde støtte til kvinders oprettelse og udvikling af SMV og kooperative virksomheder. I denne forbindelse er de centrale emner ressourcecentre for kvinder samt kvinders rolle som deltagere i regionaludvikling og som iværksættere. Man er i færd med at udvikle evalueringskriterier og 38 V/641 /96 (" Telearbejde og køn" ). M) Furopa-Parlamentets udtalelse af 24. september 1997 fra Udvalget om Kvinders Rettigheder til Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Fnergi. -22 et nyt overvågningssystem til integrering af lige muligheder i strukturfondsinterventionerne, idet tanken er at etablere rammerne for et overvågningssystem, herunder succesparametrc. Der vil blive udarbejdet en intern evaluerings vej ledning for ESF-programansvarlige inden sommeren 1998. I september 1998 afholder Kommissionen sammen med de ansvarlige portugisiske myndigheder en konference på europæisk plan om "Strukturfondene og lige muligheder". Hovedemnerne er: - Gennemførelsen af strukturfondene, - foreliggende vurderinger (undersøgelser og evalueringer i fællesskabsregi og på nationalt plan), den igangværende reform af strukturpolitikkerne. Såvel opfølgningen af Madrid-topmødets erklæring om fremme af lige muligheder som Amsterdam-traktaten og Rådets resolution af 2. december 199640 forpligter Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en vedvarende, forstærket og energisk indsats for at integrere princippet om lige muligheder for mænd og kvinder i alle foranstaltninger, som støttes med strukturfondsmidler. I forbindelse med udarbejdelsen af forslaget til den nye overordnede forordning er et af målene at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i økonomiske og sociale sammenhænge ved anvendelse af en mainstreaming-strategi. Denne strategi vil være synlig i hele gennemførelsesprocessen, fra programmerings- til rapporteringsfasen. Samtidig vil der stadig kunne opstå behov for at gennemføre særforanstaltninger for kvinder eller mænd med henblik på at rette op på specifikke skævheder. Der skal på alle niveauer og i alle faser af processen foretages vurderinger af og aflægges rapport om ligestillingsmålsætningen, blandt andet på grundlag af indsamling og anvendelse af relevante data opdelt efter køn og efter andre anerkendte parametre. På alle niveauer af beslutningsprocessen er målet at opnå en jævn kønsfordeling samt at sikre, at de ansvarlige myndigheder og organer bestræber sig på at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd. I landbrugssektoren har man analyseret forholdene for kvinder, der arbejder som landbrugere eller medhjælpende ægtefælle, og der er iværksat en undersøgelse om aflønningen af kvinder i sektoren. Der er gennemført en lang række informations- og bevidstgørelsesinitiativer, deriblandt en konference i Bruxelles i september 1996 for kvindelige landbrugere i EU, som omfattede politiske workshops og udstillinger, og som blandt andre kommissionsmedlem Fischler og medlemsstaternes landbrugsministre deltog i. Inden for rammerne af programmerne for udvikling af landdistrikterne er kvinder blevet uddannet i nye teknologier, innovation og PR. Kvinder har som led i LEADER-initiativet iværksat en lang række projekter vedrørende turisme, små og mellemstore virksomheder, håndværk og regionale produkter. De hidtidige erfaringer med gennemførelsen af de forskellige programmer for udvikling af landdistrikterne viser, at kvinders deltagelse er en for, at Fællesskabets politikker vedrørende udvikling af decideret forudsætning **° Kadets resolution om integrering af prineippet om lige muligheder for mænd og kvinder i de europæiske strukturfonde (96/C 386/1 ). -23 landdistrikterne kan give de ønskede resultater. Kommissionens vilje til at sikre en højere deltagelsesfrekvens forkvinder illustreres af, at den offentliggjorde et udbud til en værdi af 20 mio. ECU vedrørende pilot- og demonstrationsprojekter til fremme og udvikling af kvindernes rolle i landdistrikterne. Betydningen af ligestilling fremhævedes også i midtvejsevalueringen af strukturfonds programmerne for udvikling af landdistrikterne. I 1977 iværksatte man i fiskerisektoren et pilotprogram til fordel for småfiskeri langs kysterne. Omkring 50% af projektforslagene og al de udvalgte projekter, som vedrørte oprettelse af virksomheder eller erhvervsdrivende foreninger (kooperative virksomheder, andelsselskaber m. v. ), uddannelsesaktiviteter og udveksling af bedste praksis, havde fiskeres hustruer som målgruppe. 2. 1. 4 "EU og verden - EU 's position og rolle må styrkes " er til for som indsats strategi udadtil, lyd for princippet om internationale fora slået Fremme og sikring af lige muligheder for mænd og kvinder indgår som en del af en omfatter forbindelserne integreret menneskerettighedsdimensionen og udviklingssamarbejdet. Fællesskabet har længe haft en forpligtelse til at fremme menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og har i diverse ikke-diskriminering og ligebehandling af alle mennesker. Dette er i tråd med De Forenede Nationers pagt samt med principperne i verdenserklæringen om menneskerettigheder og i andre internationale og regionale menneskerettighedsinstrumentcr. Fællesskabets i overensstemmelse med den erklæring, som på verdenskonferencen om menneskerettigheder i Wien i 1993 blev fremsat om, at kvinders og pigers grundlæggende rettigheder er en umistelig, integreret og udelelig bestanddel af de universelle menneskerettigheder. Delte princip var udgangspunkt fjerde verdenskvindekonference i Beijing i 1995. Kommissionens meddelelse fra november 1995 vedrørende EU og de udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighedspolitikkerne41 var et betydningsfuldt fremskridt og danner grundlag for Kommissionens aktiviteter til fremme af kvinders og pigers menneskerettigheder. Det fremgår udtrykkeligt af meddelelsen, at kvinderne udgør en af de sårbare grupper, der har brug for særlig beskyttelse, men samtidig fremhæves kvindernes dynamiske potentiel som uundværlige aktører i bestræbelserne på at opnå reelt demokrati. Målsætningen om at fremme lige muligheder for kvinder og mænd, herunder navnlig at sikre en højere andel af kvinder i de beslutningstagende organer, indgår som en del af de fleste bilaterale og multilaterale drøftelser og aftaler, som EU deltager i. At forbedre kvindernes forhold og at sætte dem i stand til at deltage i samfundet på lige fod er centrale mål i Fællesskabets udviklingssamarbejdspolitikker, og de forsøges nået både ved hjælp af en mainstreaming-strategi og via særforanstaltninger. for Den Europæiske Unions standpunkt på den samtidig Som led i EU's indsats for "at skabe fred, stabilitet og velstand på det europæiske kontinent og i verden" ydes der støtte til projekter, der sigter på at styrke kvindernes rolle i fredsprocessen på Balkan. Projekterne vedrører afholdelse af møder mellem kvindelige tænkere fra krigsførende nationer, europæiske politikere og medlemmer af internationale organisationer samt etablering af netværk for og drøftelser om fredelig konfliktløsning. Også for krig og væbnede konflikter behandles. behovene blandt kvindelige ofre 41 Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - "Den Europæiske Union og de udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighederne fra Rom til Maastricht-traktaten og i tiden fremover". 24 Kønsopmærksomhed er ved at udvikle sig til et af de væsentligste aspekter i forbindelse med gennemførelsen af aktiviteter i Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO). Fællesskabsaktioner til bekæmpelse af kønsbaseret vold og organiseret kriminalitet, såsom menneskehandel med kvinder og børn, overvejende handel med kvinder og børn med henblik på seksuel udnyttelse, evalueres som led i Fællesskabets forberedelser til det 42. møde i FN's Kvindekommission og FN's overvågning af gennemførelsen af den globale handlingsplatform, der vedtoges på den fjerde verdenskvindekonference i Beijing. STOP-programmet og DAPHNE-initiativet, som gennemføres af taskforcen vedrørende retlige og indre anliggender, fortjener at blive nævnt. Formålet med STOP-programmet, som er flerårigt (6,5 mio. ECU over fem år (1996-2000)), er at tilskynde til praktisk samarbejde mellem de kompetente myndigheder i medlemsstaterne om bekæmpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn. Programmet omfatter finansiering af aktiviteter med deltagelse af dommere, offentlige anklagere, politienheder, immigrationsmyndigheder, embedsmænd og andre berørte offentlige tjenestegrene. DAPHNE-initiativet (3 mio. ECU hvert år i 19(>7 og 1998) henvender sig i højere grad til ikke-statslige organisationer end til myndighederne i medlemsstaterne, og det sigter primært på bekæmpelse af og beskyttelse mod vold samt rehabilitering af ofre, herunder ofre for menneskehandel. 2. 2 Politiske udfordringer Det fremgår af denne vurdering, som er baseret på Kommissionens arbejdsprogram for 1998, at kønsaspektet allerede i et vist omfang er indarbejdet i mange af Fællesskabets prioriterede politiske opgaver for 1998. Kønsaspektet tillægges allerede stor vægt, navnlig i forbindelserne udadtil, beskæftigelses- og strukturpolitikkerne og i Kommissionens interne program for reform af forvaltningsstrukturerne, og denne tendens skal videreudvikles og styrkes. På den anden side viser vurderingen, at der fortsat eksisterer markante skævheder - centrale politikker og sektorer, der er så godt som uberørte af mainstreaming-politikken. Der må i det kommende år gøres en særlig indsats for at rette op på disse skævheder. Til slut gennemgås de politikker, der ud fra et ligestillingssynspunkt fortjener særlig opmærksomhed: Beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitik • Der må følges op på de fremskridt, der er gjort inden for beskæftigelsespolitikkerne. Det må sikres, at den centrale målsætning om lige muligheder i de beskæftigelsespolitiske retningslinjer opfyldes i ånd og bogstav, og at ligestillingsdimensionen gøres til en integreret del af gennemførelsen og overvågningen af de tre øvrige prioriterede opgaver; • Der må tilskyndes til at skabe en ligelig fordeling mellem kvinder og mænd af pligterne på arbejdspladsen og i familien, og dette skal ske som led i de nye ordninger, der har til formål at fremme deltidsarbejde, fleksibilitet og nye former for tilrettelæggelse af arbejdet. Samhørighed og regionalpolitik Der er behov for en energisk indsats for at sikre, at princippet om lige muligheder, som tillægges så stor vægt i forbindelse med den igangværende reform af de europæiske 25 strukturfonde, knæsættes og også finder anvendelse i gennemførelses-, overvågnings- oj evalueringsprocessen. 26- ØMU, euroen og det indre marked i Europa-Parlamentets beslutning42 om Kommissionens meddelelse om Det anføres mainstrcaming, at "der bør tages større hensyn til kvinders position og situation i samfundet, når der udformes politik til støtte for det indre marked, og ikke mindst politik til støtte for ØMU". Der må træffes de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at virkeliggørelsen af ØMU'en situationen på ligestillingsområdet. skattemæssig konsolidering indvirker positivt på og Det må sikres, at virkeliggørelsen af et indre marked, som skaber øget vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, ikke hæmmes af ufleksible systemer, der har rod i kønsbestemt arbejdsopdeling. Der må træffes målrettede foranstaltninger til så hurtigt som muligt at afskaffe denne kønsopdeling på arbejdsmarkedet, navnlig gennem fremme af forskellighed og en optimal udnyttelse af kvinders færdigheder og potentiel i ledende stillinger og i beslutningsprocessen43 i såvel den offentlige som den private sektor. I takt med de demografiske forandringer og aldringen af Europas befolkning bliver spørgsmålet om det fremtidige udbud af arbejdskraft af stadig større betydning44. Det anføres i Kommissionens arbejdsprogram for 1998, at "skattereglerne har negative virkninger på beskæftigelsen", og at "Kommissionen vil foreslå en række initiativer, der gradvis skal rette op på disse funktionsfejl. " Det kunne overvejes at indføre individualiseret beskatning som et bcskæftigelsesincitamcnl. Da kvinder i stadig større udstrækning er lige så velkvalificerede som mænd, eller sågar bedre kvalificerede, ville et sådant initiativ øge udbuddet af kvalificeret arbejdskraft og derved kunne gøre det indre marked mere velfungerende. Forskningspolitik, nye teknologier og informationssamfundet Det er af allerstørste betydning, at kvinderne ikke holdes udenfor, når der skal opbygges viden og kvalifikationer. Kvindernes fulde deltagelse i processen er nødvendig for opbygningen af et kønsopmærksomt informationssamfund, der tilgodeser kvinder og mænd lige meget. Der er iværksat en lang række mere eller mindre isolerede, fællesskabsfinansierede foranstaltninger. Imidlertid er dette område stadig mandsdomineret. Kvinderne er fortsat underrepræsenteret på de højeste akademiske niveauer og inden for forskning og innovation. Der er behov for en sammenhængende, femte strategi rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) og af andre fællesskabsaktioner på dette område. Der er store fordele at hente i en optimal udnyttelse af såvel kvinders som mænds potentiel til forskning og videnskabelig udvikling. Målet er, at den videnskabelige forskning samt udviklingen og brugen af nye teknologier beriges og tilføres den synergi, der opstår af kombinationen af mandlige og kvindelige perspektiver. I lyset af den stigende tendens til på for gennemførelsen ligestil li ngsbaseret af det 42 Europa-Parlamentets beslutning A4-0251/97 af 16. september 1997 om Kommissionens meddelelse KOM(96)67: "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og - aktioner", punkt 31. 4l. 11. Radcis lirnslillinj', om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen (<><»/<»*>-l/l •-!•">. 14 Demografisk rapport IW7 (KOM('>7) MA endelig udg. al «>. juli 1997): Se også "The future ol l'imopcan labour supply" af Jill Rubery og Mark Smith, Huropcan Work and employment Research ( 'entre, Manchester School of Management, UMIST, november 1997. 27- EU-plan og i medlemsstaterne at udforme forskningspolitikker under særlig hensyntagen til økonomiske og sociale behov kan kvinderne yde et afgørende bidrag. Udvidelsesprocessen Der er et stort behov for mere systematisk at behandle såvel kravene i forbindelse med som følgerne af udvidelsesprocessen på ligestillingsområdet. Der må gøres fuld brug af gældende fællesskabsret på ligestillingsområdet til at styrke den nuværende tiltrædelsesstrategi. Ligestilling mellem kvinder og mænd må gøres til et udtrykkeligt mål, ved at • der indarbejdes et kønsperspektiv i de generelle programmerne, samtidig med at der afsættes de nødvendige øremærkede midler til ligestillingsfremmende aktiviteter • ansøgerlandene tilskyndes til at deltage i fællesskabsprogrammer, der bidrager til at fremme fjerde lige muligheder for mænd og kvinder, såsom Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder (1996-2000). Borgernes Europa Eurobarometer-undersøgelser har vist, at kvinder og mænd ser forskelligt på spørgsmål vedrørende europæisk intregration. Kvinder er mere skeptiske over for integrationen end mænd. Der må foretages en analyse af disse kønsbestemte forskelle45 med henblik på om nødvendigt at tilpasse fællesskabspolitikkerne. Lige stor tilslutning fra kvinder og mænd bør være en målestok for, om den europæiske integration er en succes. Modernisering af Kommissionens administrâtionsstrukturer Fremme af lige muligheder er et vigtigt element i det program, som Kommissionen har iværksat for at modernisere sine administrations- og beslutningsstrukturer (MAP 2000). Effektiviteten og tilrettelæggelsen af arbejdet bruges, og vil også fremover blive brugt, som et middel til blandt andet at gøre det lettere at forene pligterne på arbejdspladsen og i familien. Der er vedtaget et tredje handlingsprogram om lige muligheder for mænd og kvinder i Europa-Kommissionen (1997-2000), som sigter på at skabe en kønsopmærksom arbejdskultur, hvori der tages hensyn til kvindelige og mandlige værdier samt kønsbestemte forskelle i holdninger, prioriteringer, arbejdsmetoder og behov. Programmet omfatter blandt andet årlig fastsættelse af mål for ansættelse og udnævnelse af kvinder samt overvågning af kvindernes deltagelsesfrekvens på alle niveauer i Kommissionen. Fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd må tildeles en fremtrædende plads i Kommissionens interne reformprogram. 45 Hurobarometer 44. 3 fra december 1996. 2X- ISSN 0254-1459 KOM(98) 122 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 04 06 16 Katalognummer : CB-CO-98-142-DA-C ISBN 92-78-31861-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 0&